prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Saneringen av de offentliga finanserna har medfört ett kraftigt räntefall vilket gör det förhållandevis mera lönsamt att investera i företag. Nedväxlingen av inflationstakten har medfört en större möjlighet att planera , vilket bidrar till en förbättring av lönsamhetsvillkoren. har en modern infrastruktur, en effektiv förvaltning och en kunnig och flexibel arbetskraft. Skatten för svenska företag är låg. Bolagsskatten i är på . Det är en av de lägsta bland . Utbildnings- och kompetensnivån hos den svenska arbetskraften är hög och ökar. Vinstnivån är hög i och ökar ytterligare. Inom industrin ligger vinstandelen på . Ett exempel på det gynnsamma klimatet för företagande är minskningen av antalet konkurser och ökningen av antalet nyetableringar. Produktionen inom näringslivet förutses också växa mycket kraftigt . Det innebär att det skapas sammanlagt 33 000 fler jobb inom näringslivet 1998 jämfört med . I samband med det s.k. fempunktsprogrammet som regeringen presenterade i vårpropositionen föreslogs en rad åtgärder som syftar till att förbättra företags- klimatet: En arbetstagare har rätt till tjänstledighet för att starta eget företag. Villkoren för livsmedelsproduktion förbättras ytterligare genom att satsas på bl.a. en utbyggnad av miljöprogrammet för jordbruk. Hälften av detta finansieras av EU. Därmed utnyttjas nu miljöstöden fullt ut som jordbrukets roll som en framtidsnäring förstärks. Medel avsätts för att främja kooperativt företagande och kvinnors företagande. I budgetpropositionen föreslås dessutom ytterligare förbättringar av företagsklimatet: Arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen förkortas från 28 . Varje regions möjligheter och förutsättningar måste tas till vara. Stora regionala obalanser hämmar den potential för sysselsättning och tillväxt som finns i hela landet. Ny teknik och ny kunskap innebär nya möjligheter. Närings- och regionalpolitiken inriktas för att möta de nya utmaningarna. Företagsstöden görs mer flexibla för att bättre kunna anpassas till regionala och lokala förutsättningar. Många olika politikområden måste samverka för att ta tillvara tillväxtmöjligheterna. De regionala högskolorna har erhållit kraftigt utökat antal utbildningsplatser och ges möjlighet att ytterligare utveckla forsknings- och utvecklingsinsatser i samarbete med det regionala näringslivet. Inom två näringsgrenar med stor betydelse för sysselsättningen i utsatta regioner, turistnäring och träbearbetande verksamheter, har två omfattande program för sysselsättning och tillväxt lagts. Regionpolitiken inom EU har fört med sig ett mer utvecklat regionalt partnerskap med ett ökat samarbete mellan olika intressenter i näringsliv och samhälle. Möjligheterna att effektivisera genomförandet av EU:s strukturfondsprogram ses över. 1.4.2 Skola, vård och omsorg Regeringen har sedan den tillträdde konsekvent prio- riterat skolan, vården och omsorgen. Orsaken till denna prioritering är enkel. Det går att i efterhand kompensera med lägre materiell standard. En otrygg omsorg eller en förlorad skoltid är däremot nästan omöjlig att ta igen. Prioriteringen har haft en avgörande betydelse för den förda politiken. I saneringsprogrammet på har statsbidragen till kommuner och landsting undantagits från besparingar trots att nästan alla andra budgetposter har fått vidkännas omfattande besparingskrav. Det har däremot inte varit möjligt att helt skydda den kommunala sektorn mot effekterna av den svaga ekonomiska utvecklingen. Kommuner och landsting har utsatts för svåra ekonomiska påfrestningar. Alternativet att inte göra något åt de statsfinansiella problemen hade emellertid varit ännu värre för kommuner och landsting. Växande räntekostnader för statsskulden hade snabbt trängt undan väsentliga utgifter. Som ett resultat av den framgångsrika ekonomiska politiken kunde regeringen i vårpropositionen föreslå insatser inom ramen för de budgetpolitiska målen till den kommunala sektorn. I tilläggsbudgeten tillfördes till kommunerna och lands- tingen. I denna budget föreslås i enlighet med vårpropositionen en nivåhöjande satsning på till kommuner och landsting . Därmed prioriteras skolan, vården och omsorgen ytterligare. Konsekvenserna av resurstillskottet är att sysselsättningen i den kommunala sektorn stabiliseras. Genom resursarbete får offentliga arbetsgivare en särskild möjlighet att förbättra kvaliteten i skola, vård och omsorg. föreslås en ytterligare satsning på till den kommunala sektorn, och för föreslås ytterligare . Sammanlagt uppgår det föreslagna resurstillskottet därmed till jämfört med . Med denna permanenta nivåhöjning beräknas den kommunala sysselsättningen öka något både 1999 och . Skolan, vården och omsorgen stärks. 1.4.3 En andra utbildningsrevolution framtid finns i en kvalificerad arbetskraft med god utbildning. En hög utbildningsnivå i är en nödvändig förutsättning för en uthålligt hög tillväxt och sysselsättning. Det finns ingen bättre metod för att långsiktigt öka sysselsättningen än att konsekvent satsa på utbildning och kompetens på samtliga nivåer. Den som har hög utbildning har en betydligt bättre förmåga att ställa om sig till ett annat jobb än den som saknar sådan utbildning. Det som regeringen har föreslagit och senare beslutat är inget mindre än en utbildningsrevolution för . rustar sig för framtiden. 2000 tillkommer det 60 000 permanenta högskoleplatser och 140 000 platser inom vuxenutbildningen genom . Utöver detta görs en rad ytterligare insatser. Gymnasieskolan utvecklas bl.a. genom att en ny modern lärlingsutbildning skapas. Den kvalificerade yrkesutbildningen utökas till att omfatta 9 000 platser. En ny IT-utbildning genomförs. Vid den senaste antagningen till universitet och högskolor var det många som inte fick en studieplats. Att i en period med hög arbetslöshet neka människor utbildning är både ett slöseri med resurser och med människors vilja att utbilda och förkovra sig. I denna budget föreslås därför en tidigareläggning av utbildningssatsningen till med 1 000 platser i kvalificerad yrkesutbildning och 10 000 högskoleplatser. 1.4.4 Arbetsmarknaden Arbetsmarknadspolitiken har en viktig roll i den ekonomiska politiken. Arbetsmarknadspolitiken skall genomsyras av regeringens mål att halvera den öppna arbetslösheten . Den syftar till att underlätta matchningen mellan lediga platser och arbetssökande. Därigenom motverkas passivisering och en expansion av sysselsättningen möjliggörs när efterfrågan på arbetskraft ökar. Detta gör den genom att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden, motverka inflationsdrivande bristsituationer och allmänt främja en väl fungerande lönebildning, stärka arbetskraftens kompetens och förebygga utslagning av personer från arbetslivet. Arbete och utbildning skall prioriteras och utgöra självklara och attraktiva alternativ jämfört med passivitet. Den stora resurs som det samlade arbetsutbudet utgör måste tas tillvara och vidareutvecklas för att bibehålla en stabil grund för välfärden. Arbetsmarknadspolitiken bygger på följande principer: Arbetsmarknadspolitiken skall se till att lediga platser besätts så fort som möjligt. Arbets- och kompetenslinjen gäller. Arbetsmarknadspolitiken skall motverka passivisering och utslagning. Uppgiften är att rusta den enskilde. Aktivitet går därför före passivitet. En anställning för den arbetslöse är målet. Anställning går därför före åtgärd. En hög subventionsgrad i arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan vara berättigad, men endast om åtgärden inte tränger ut ordinarie arbetstillfällen från arbetsmarknaden och inte försämrar den arbetslöses möjligheter att få ett reguljärt arbete. Utsatta grupper som långtidsarbetslösa, arbetshandikappade och ungdomar skall prioriteras. Arbetsmarknadspolitiken skall främja kunskap och kompetens. Den skall öka möjligheterna för de arbetslösa att få jobb i sektorer där arbeten skapas eller behovet ökar och därmed förhindra flaskhalsar. Det skall ske genom att bidra till såväl yrkesmässig som geografisk rörlighet. Därigenom bidrar arbetsmarknadspolitiken till en icke inflationsdrivande lönebildning vilket är av central vikt för att full sysselsättning skall kunna uppnås och upprätthållas. Arbetsmarknadspolitiken skall genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. En viktig uppgift är att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden Arbetsmarknadspolitiken är ett statligt ansvar. Den skall förena en helhetssyn på riksnivå med en hög effektivitet på lokal nivå. Det lokala inflytandet är avgörande för att anpassa politiken till lokala förutsättningar. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring och inte en permanent försörjning. Den skall fungera som ett skyddsnät och som en språngbräda. Den skall bidra till trygg- het vid omställning från ett arbete till ett annat. En hög ersättningsnivå är önskvärd, men måste kombineras med krav på att den arbetslöse skall göra allt i sin makt för att få ett arbete. Försäkringen får inte skapa inlåsningseffekter eller motverka att den arbetslöse tar tillfälliga arbeten. I enlighet med ovanstående principer genomgår arbetsmarknadspolitiken en fortlöpande omvandling. Syftet är att göra arbetsmarknadspolitiken än mer offensiv. Ett nationellt program för IT-utbildning Det råder stor brist på kompetent och yrkesutbildad personal inom IT-området. Regeringen har därför tillsammans med och företrädare för IT-företagen enats om ett nationellt program för IT-utbildning. Utbildningen beräknas omfatta 10 000 elever . Syftet är att öka möjligheterna att få arbete och att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att eliminera bristsituationer. Generationsväxling Generationsväxlingens syfte är att skapa en rörlighet på arbetsmarknaden. Genom att låta yngre långtidsarbetslösa komma in på arbetsmarknaden minskar risken för en permanent utslagning av unga människor. Generationsväxlingen är en tillfällig lösning motiverad av dagens höga arbetslöshet inte minst bland ungdomar. Ungdomsåtgärder Den höga arbetslösheten bland ungdomar är ett av de största hoten i . En hög ungdomsarbetslöshet kan inte accepteras. Därför föreslår regeringen ett program för unga arbetslösa i åldern 20 som innebär att aktiverande åtgärder och kompetenshöjande program kan sättas in . skall arbetslösa ungdomar av kommunen erbjudas en utvecklande insats på heltid. Ungdomar som nekar att ta erbjudna insatser har starkt begränsade möjligheter att erhålla något stöd. Därmed motverkas ett skadligt socialbidragsberoende. Kompetensutveckling i vård och omsorg Regeringen föreslår att de lokala arbetsförmedlingarna får ökade möjligheter för satsningar på kompetensutveckling inom vård och omsorg. Satsningen kan kombineras med andra åtgärder som t.ex. resursarbete, utbildning i företag m.m.. Flaskhalsar Regeringen följer aktivt utvecklingen på arbetsmarknaden avseende flaskhalsar och bristsituationer på olika områden. Lönebildningen har den svenska lönebildningen inte fungerat tillfredsställande. Detta måste förändras. Utan en väl fungerande lönebildning kan målet om 4 procents öppen arbetslöshet ej nås. För att det skall vara möjligt att nå målet måste den kommande avtalsrörelsen ge betydligt lägre nominella löneökningar än den föregående. Konsekvenserna av brister i lönebildningen är annorlunda nu än . var det under en övergångstid möjligt att misslyckas och leva med konsekvenserna. Det är det inte längre. leder högre löneökningar i än i omvärlden till att massarbetslösheten biter sig fast. I samband med den ekonomiska vårpropositionen 1996 inbjöd regeringen arbetsmarknadens parter att redovisa sin syn på lönebildningen och möjligheten att gemensamt formulera nödvändiga förändringar av förhandlings- och lönebildningssystemet. I flera av de svar som parterna lämnade framhölls att en förstärkning av medlingsfunktionen kan behöva göras. Regeringen har därför tillsatt en utredning som bl.a. kommer att se över denna fråga. Utredningen, som arbetar i nära samarbete med parterna, har även i uppgift att analysera vilken effekt på lönebildningen, och därmed den strukturella arbetslöshetsnivån, som övriga av parterna föreslagna åtgärder kan ha. Ett slutbetänkande kommer att överlämnas med förslag till effektiva åtgärder så att den nödvändiga förbättringen av lönebildningen kommer till stånd. 1.4.5 Hållbara En hållbar utveckling innebär att vi som lever klarar våra behov utan att äventyra förutsättningarna för framtida generationer. Minskad miljöbelastning, effektivare resursanvändning och ökad användning av förnyelsebara resurser står i samklang med hög tillväxt och är en förutsättning för den. Politiken för att ställa om till ekologisk hållbarhet utgör i sig en tillväxtpotential och är därför en del av politiken för att stärka det svenska näringslivet och öka sysselsättningen. Den globala marknaden för miljöteknik, miljöanpassade och resurssnåla produkter växer snabbt. Om och svensk industri går i spetsen för en utveckling mot ekologisk hållbarhet kan det ge konkurrensfördelar på dessa framtidsmarknader. Regeringen har gjort mycket för att vända utvecklingen i ekologiskt hållbar riktning. I vår- propositionen aviserades en rad förslag för att påskynda omställningen: Lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet Regeringen föreslog i vårpropositionen ett stöd till lokala investeringsprogram på för en treårsperiod. Stöd ges till lokala investeringar som ökar den ekologiska hållbarheten. Kommunerna ansvarar för att i samråd med företag och andra investerare utarbeta lokala investeringsprogram. Beslut om vilka kommuner som får stöd i första omgången kommer att tas . De kommuner som önskar komma i fråga har redan påbörjat arbetet med att ta fram lokala program. Programmen skall ge bättre miljö och nya jobb. Nationella investeringsprogram Omställningen av energisystemet är ett led i strävan att vara ett föregångsland när det gäller att skapa en ekologiskt hållbar utveckling. har beslutat om ett program på för att effektivisera energianvändningen och öka användningen av förnybara energikällor. Programmets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. I vårpropositionen aviserades ett nationellt investeringsprogram för ökade infrastrukturinvesteringar som leder till en höjd långsiktig tillväxtpotential för som sysselsättningen främjas på kort sikt. Detta program förverkligas . En förhandlingsman arbetar på regeringens uppdrag med att ta fram ett förslag till avtal mellan staten och lokala och regionala aktörer om finansiering, utbyggnad och trafikering av . Regeringen föreslår ett ökat statligt stöd till . De angelägna trafikprojekten i och får ta i anspråk en nationell finansiering i avvaktan på utredningar om finansiering i annan form. Riktlinjer för det fortsatta arbetet Arbetet med ökad hållbarhet bedrivs på bred front enligt de övergripande riktlinjer som redovisas i en särskild skrivelse. Där redovisas också de aktuella åtgärdsprogrammen inom respektive departements verksamhetsområde. Motsvarande redovisning kommer att ske i samband med budgetproposition. Varor och tjänster som styr mot målen för ekologiskt hållbar utveckling skall så långt som möjligt prioriteras vid upphandling. En delegation kommer att inrättas med ansvar för att driva på den offentliga upphandlingen. Regeringen avser att inbjuda till en öppen dialog med det svenska näringslivet om möjligheterna till effektivisering av energi- och materialutnyttjande och till att begränsa utsläppen ytterligare. En satsning för att gynna export av miljöteknik och ekologiskt hållbara produkter förbereds. Frivillig miljömärkning av skolor införs. Användningen av energi och naturresurser bör bli betydligt mer effektiv. Begreppet faktor 10 (att användningen behöver bli i genomsnitt 10 gånger effektivare under ett par generationer) kan tjäna som en kompass i detta arbete och stimulera till debatt och nödvändigt nytänkande. Inom en generation bör regionala miljöproblem som försurning och övergödning vara lösta och fungerande kretslopp etablerade för de flesta material. 1.4.6 Samarbete för sysselsättning Sysselsättningen är en fråga av gemensamt intresse för EU:s medlemsländer. Denna linje har drivit . Vid i lades grunden för ett intensifierat samarbete om ökad sysselsättning. Det svenska initiativet vid regeringskonferensen resulterade i en ny avdelning om sysselsättning i fördraget. Den innebär både en ökad ambition i bekämpningen av arbetslösheten och en förstärkt samordning av sysselsättningspolitiken. En resolution om tillväxt och sysselsättning antogs. Genom att studera varandras framgångar och miss- tag kan vi lära av varandra. Samarbete samt informations- och erfarenhetsutbyte mellan med- lemsländerna innebär förbättrade möjligheter att minska arbetslösheten. Gemensamma mål liksom de planerade samordnings- och övervakningsförfarandena skapar förutsättningar för en samsyn i sysselsättningsfrågan mellan länderna. Därmed kan vidtagna sysselsättningsåtgärder få ett större genomslag. I beslutades också att de nya fördragsbe- stämmelserna skall börja tillämpas . Regeringen kommer att lägga stor vikt vid detta inför toppmötet. Ett annat viktigt tema på toppmötet bör vara att nå en ökad flexibilitet på arbetsmarknaden genom att stärka individens kompetens och möjligheter en positiv flexibilitet. Ytterligare inslag i en politik på europeisk nivå blir att främja ekologisk hållbarhet, forskning och utbildning samt investeringar i infrastruktur. Det handlar också om att öka konkurrenstrycket i ekonomierna genom att fördjupa och utveckla den inre marknaden och driva en generös handelspolitik gentemot unionens handelspartners. med länder i är en angelägen uppgift och en historisk möjlighet som har ett starkt stöd hos den . En stabil demokratisk utveckling och en snabb marknadsanpassning bidrar till fred och säkerhet samt främjar tillväxten i både gamla och nya medlemsländer. Utvidgningen ställer stora krav på EU. Behovet av att i grunden reformera jordbruks- och strukturfondspolitiken förstärks av utvidgningsprocessen. Det gäller också det finansiella perspektivet där ledstjärnan måste vara budgetär återhållsamhet och effektivitet. Nuvarande tak för EU- budgeten på av EU:s samlade bruttonationalinkomst, BNI, skall vara oförändrat även sedan EU har utvidgats med nya länder. Ett extra toppmöte om sysselsättning skall hållas . 1.5 Skattepolitiken Välfärd kan inte byggas på lånade pengar. Ofinansierade skattesänkningar och utgiftsökningar är inget annat än morgondagens skattehöjningar. Skatteuttaget i höjdes därför som en del av saneringen av de offentliga finanserna. Skattekvoten, skatteintäkterna som andel av BNP, har ökat. Men den formella skattekvoten tar inte hänsyn till att ofinansierade skattesänkningar endast innebär att skatteuttaget skjuts framåt i tiden. Ett sätt att visa detta är att addera skattekvoten till det offentliga underskottet. Då erhålls en bild av den egentliga skattekvoten. I diagrammet nedan syns tydligt att den egentliga skattekvoten har minskat avsevärt då underskottet var som högst. Den egentliga skattekvoten visar hur mycket skatt som måste betalas för att välfärden skall vara finansierad. En orsak till att har en hög formell skattekvot jämfört med andra länder är teknisk. I är många transfereringar skattepliktiga som t.ex. sjukförsäkringen. Dessutom har vi i bidrag där andra länder har skatteavdrag, som t.ex. barnbidrag. Därmed tenderar den formella svenska skattekvoten att bli högre än i andra länder med likartad storlek på den offentliga sektorn. Förutom att skatterna finansierar den gemensamma välfärden fyller de andra funktioner. Skatterna har en fördelningspolitisk betydelse, men det viktigaste för en rättvis fördelning är att alla ges möjlighet till arbete och god utbildning. Skattesystemet måste också vara ekonomiskt effektivt. Det innebär att snedvridande effekter och kostsam administration måste undvikas. Villkoren för företag och företagande har förbättrats avsevärt trots att även företagen har fått bidra till saneringen av de offentliga finanserna. Företagsbeskattningen i är förmånlig i ett internationellt perspektiv. Regeringen har lagt en rad förslag som förbättrar villkoren för mindre och medelstora företag och stimulerar kvinnors företagande som är relativt sett mindre omfattande än mäns. Lättnader i ägarbeskattningen med har genomförts för att förbättra villkoren för nyinvesteringar och kapitalförsörjning i onoterade bolag. Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna med inriktning mot små och medelstora företag har utvidgats till att motsvara en lönesumma på . Skattelättnaden uppgår till . Även beskattningen av enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag har lindrats. Regeringen bedriver ett brett arbete för att förenkla regler och rutiner för framför allt småföretagen. Ett nytt system för redovisning och betalning av skatter och avgifter träder i kraft . Det nya systemet med s.k. skattekonton kommer att underlätta och förenkla arbetet både för företag och skatteförvaltningar. Reglerna om utfärdande av F-skattesedel kommer att förändras. har beslutat om en ny utformning av förmögenhetsskattelagen. Liksom tidigare är huvudägare som noterats på efter 1991 under vissa förutsättningar befriade från förmögenhetsskatt. Regeringen lägger i denna proposition förslag som innebär att förmögenhetsskatten ändras för att ogynnsamma effekter för aktiemarknadens funktionssätt skall undvikas. Skattereformen Skattereformen som genomfördes 1991 innebar en genomgripande förändring av hela det svenska skattesystemet. Det fanns en bred politisk enighet om att det tidigare skattesystemet hade tjänat ut. Det gav varken en rättvis beskattning, en rimlig fördelning av skatteuttaget eller goda förutsättningar för arbete och investeringar. Syftet med skattereformen var att modernisera skattesystemet och minska dess snedvridande effekter på samhällsekonomin. Skattereglerna skulle förenklas, arbetsutbudet stimuleras och möjligheterna till skatteplanering minskas. Syftet var således inte att minska det totala skatteuttaget. Reformen skulle vara finansierad och inte heller medföra ökad spridning i ekonomisk standard. En viktig förändring var att de tidigare höga marginaleffekterna sänktes vilket innebar att värdet av olika avdragsmöjligheter minskade avsevärt. Kapitalbeskattningen gjordes också mera likformig vilket bidrog till att motverka spekulationstendenserna i svensk ekonomi. Regeringen redovisar i bilaga 6 sin slutgiltiga bedömning av skattereformen. Reformens syften har uppnåtts i nästan alla delar. Ett av de viktigaste målen för skattereformen var att den skulle vara fullt ut finansierad och att varje grupp skulle finansiera sina egna skattesänkningar. Det är dock inte möjligt att hävda att skattereformen var fullt ut finansierad. För att stärka rättvisan och medverka till den återstående finansieringen av skattereformen ska en ny och högre nivå på statsskatten införas för dem med högst inkomster. En höjning av barnbidragen var också ett viktigt inslag i skattereformen. På grund av det statsfinansiella läget var det dock inte möjligt att genomföra höjningen fullt ut som planerat. Vid saneringen av de offentliga finanserna tvingades regeringen istället senare att föreslå en sänkning av barnbidraget. Regeringen föreslår nu en höjning av barnbidraget och studiebidraget i studiehjälpen från till per barn och månad som flerbarnstilläggen återinförs. Detta bidrar till att förbättra fördelningsprofilen i linje med vad som åsyftades i skattereformen. Genom att brytpunkten för statlig skatt inte har höjts i takt med inkomstökningarna har stora grupper löntagare börjat betala statlig inkomstskatt. Den utvecklingen bör vändas så att reformens intention att högst av inkomsttagarna skall betala statlig inkomstskatt uppnås. Skattereformen var också startskottet för ett grönare skattesystem. Energiskatternas framtida utformning ses över inom .