prop · GL031D8 · 1998-01-01 00:00:00 — Offentligt biträde i utlännings- ärenden Utgifts - progno s 59 216 1998 Förslag 60 295 1999 Beräkna t 61 501 2000 Beräkna t 62 731 Beloppen anges i tusental kronor Anslagsprog- nosen för visar att kostnaderna kommer att understiga tilldelade medel. Offentliga biträden förordnas med stöd av rättshjälpslagen (1972:429) i ärenden enligt utlänningslagen (1989:529) där fråga uppkommit om avvisning eller utvisning. Fr.o.m. återfinns bestämmelserna i 11 kap. utlännings-lagen samt lagen (1996:1620) om offentligt biträde. Regeringens överväganden Rätten att erhålla rättshjälp är viktig. Anslaget bör anpassas till antagandet om antalet asylsökande under bugetåret. Utresor för avvisade och utvisade Utgifts - progno s 88 000 1998 Förslag 83 210 1999 Beräkna t 84 874 2000 Beräkna t 86 572 Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget finansieras resor ut ur landet för utlänningar som avvisats eller utvisats enligt beslut av regeringen, och med stöd av utlänningslagen (1989:529). Kriminalvårdens transporttjänst organiserar resor på uppdrag av verkställande myndighet. Innevarande budgetår visar anslags-prognosen att kostnaderna kommer att understiga tilldelade medel för . Regeringens överväganden Resultatinformation Färre avvisnings- och utvisningsbeslut förutses komma att bli verkställda under än vad som beräknats i budgetpropositionen 1997. Detta beror dels på nedgången i antalet asylsökande, dels på de problem som uppstått i samband med att vissa länder inte tillåter sina medborgare att återvända hem sedan de avvisats eller utvisats från . Eftersom ett förhållandevis stort antal resor skett till närliggande länder har kostnaderna per återvändande legat på en lägre nivå än beräknat. Slutsatser Den principöverenskommelse som finns med beräknas leda till att antalet verkställigheter av avvisningsbeslut ökar. Med hänsyn till att dessa resor bör kunna anordnas till förhållandevis låga kostnader finner regeringen att anslagets storlek kan bestämmas till en nivå i närheten av det prognostiserade utfallet för . 4.1 Omfattning och ändamål Verksamhetsområdet omfattar integrationspolitik med frågor rörande invandrares introduktion i , delaktighet och inflytande, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt ersättning till kommunerna för flyktingmottagande. Fr.o.m. ingår, under förutsättning av beslut, en ny myndighet för integrationsfrågor i verksamhetsområdet. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 5 029,5 2 621,0 1 713,8 2 115,7 2 038,2 1 852,4 Prioriteringar om integrationspolitik I proposition , framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik till integrationspolitik (prop. 1997/98: 16) föreslår regeringen: att det integrationspolitiska arbetet skall särskilt inriktas på att - ge förutsättningar för individers egen försörjning och delaktighet i samhället, - förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism, - värna om grundläggande demokratiska värden och verka för kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter. att förverkligandet av de integrationspolitiska målen bör följas upp kontinuerligt. att en ny myndighet inrättas med ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden samt för att aktivt stimulera integrationsprocessen i samhället. En fortsatt satsning på särskilda insatser i utsatta bostadsområden skall ske. 4.2 Resultatbedömning och slutsatser Särskilda åtgärder i invandrartäta områden Genom ekonomiskt stöd får kommunerna möjlighet att bedriva utvecklingsarbete i syfte att förbättra livsmiljöerna i invandrartäta och utsatta bostadsområden i framför allt storstadsregionerna. Sedan stödet infördes /96 har åtta storstadskommuner upprättat särskilda handlingsplaner för sammanlagt tolv bostadsområden. Detta har inneburit en mobilisering av de boende som har engagerat sig och aktiverats i handlingsplanerna. Nya kontakter har knutits och det sociala nätverket stärkts. Uppmärksamheten på de skillnader som finns mellan olika bostadsområden har ökat. För att tillföra erfarenheter från andra kommuner än storstadskommuner utsåg regeringen kommunerna att ingå i stödkretsen. Sammanlagt tolv kommuner skall därmed stimuleras till insatser som även skall kunna utgöra goda exempel för andra kommuner. Utvärderingarna sker lokalt och förväntas de åtta storstadskommunerna redovisa sina första erfarenheter. Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism Regeringen har under lämnat stöd till olika projekt, varav till den svenska samordningskommittén för Europaåret mot rasism. Kommitténs direktiv föreskriver att aktiviteterna under Europaåret skall sikta till långsiktighet och lokalt engagemang. Regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir. 1997:11) för att se över lagen mot etnisk diskriminering. Översynen skall redovisas . Kommunersättningar vid flyktingmottagande Krigen i f.d. ledde till att 62 700 flyktingar togs emot i 272 kommuner . Viseringsplikt och slut på striderna har sedan gjort att så få som 6 800 flyktingar togs emot i 243 kommuner . Kommunmottagandet framgår av följande tabell: 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 18 840 18 550 25 220 62 990 15 920 6 800 12 7001 1. har inte gjort några kontinuerliga mätningar av hur väl introduktionen av flyktingar i det svenska samhället fungerar. Olika utvärderingar har dock visat på ökade svårigheter att bli självförsörjande. Bara av dem som bosatt sig i klarar sin egen försörjning genom lönearbete efter kommunmottagandet. Detta beror framför allt på den höga arbetslösheten på den svenska arbetsmarknaden och på att flyktingarnas kunskaper i svenska och deras yrkeskvalifikationer inte motsvarar de krav som ställs. Kunskaperna i svenska språket har en nyckelroll för hur väl introduktionen skall lyckas. En stor andel av eleverna avbryter dock undervisningen i svenska för invandrare eller uppnår inte godkänt resultat. Detta gäller särskilt elever med ingen eller mycket kort utbildning i hemlandet och/eller med krigsupplevelser eller handikapp. Flyktingmottagandet har följts upp med avseende på hur väl den statliga ersättningen täckt kommunernas kostnader. Ersättningsperioderna som studerats gäller åren 1991 - 1994 och 1992 - 1995. De flesta kommuner som tog emot flyktingar har fått sina kostnader ersatta. Kommunmottagandet har däremot medfört ett genomsnittligt underskott för kommunerna. Skillnaden i kostnadstäckningsgrad kan delvis förklaras med att ett särskilt konjunkturtillägg betalades ut för de flyktingar som togs emot . Den bakomliggande orsaken till att den statliga ersättningen inte räckt till är emellertid att få flyktingar kommit ut i arbete och kunnat försörja sig. Kommunernas socialbidragskostnader har därför blivit större än beräknat. När det gäller såväl 1991 som flyktingmottagning har det visat sig att kommuner som tog emot vidareflyttade flyktingar fick sämre kostnads- täckning än utflyttarkommunerna. Små kommuner, oberoende av geografiskt läge, är i allmänhet utflyttningskommuner och fick sina kostnader täckta med statsbidrag. Inflyttningskommunerna, som nästan alla är stora och medelstora kommuner i mellersta och , fick ingen schablonersättning för sådana flyktingar som flyttade från ursprungskommunen 18 månader efter det första kommunmottagandet. Utbetalningsreglerna är nu ändrade för att motverka denna effekt. Kommuner med stort flyktingmottagande har fått särskild kompensation med sammanlagt från anslaget A 2. Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgiftsområde 25. Regeringen avser att fördela ytterligare en viss del av detta anslag som bidrag till kommuner med höga kostnader för flyktingmottagande. Hemutrustningslån - 1996 har antalet nya hemutrustningslån till flyktingar m.fl. utlänningar minskat kraftigt, vilket är en återspegling av att kommunutflyttningarna avtagit: 1994 1995 1996 Beviljade ansökningar 28 290 10 997 5 309 Utbetalade belopp, tkr 585 536 84 171 77 651 De genomsnittliga lånebeloppen har dessutom minskat från till . Det kapital som () lånar ut till flyktingarna finansieras med lån hos . Den totala lånestocken är stor och det är i första hand redan beviljade lån som styr anslagsutvecklingen . Anslaget B 5. Hemutrustningslån används till räntesubventionering av CSN:s låntagare samt eftergifter av lånebelopp. CSN:s totala skuld till har utvecklats på följande sätt (): 1994 1995 1996 1 185,4 1 329,2 1 319,9 skulle planenligt ha återbetalats till CSN, men det kom in endast . Orsakerna till att resterande inte betalades tillbaka är: Anstånd 57,1, varav kapitaliserad ränta 9,7 Eftergift 34,9, varav kapitaliserad ränta 2,9 Övrigt 8,3 varav kapitaliserad ränta 1,40 Många invandrare har i ännu inte kommit ut på arbetsmarknaden. Andelen anståndsansökningar har ökat med . Om låntagaren bedöms ha en varaktigt nedsatt betalningsförmåga kan lånet efterskänkas helt eller delvis. Vid dödsfall efterskänks skulden. Antalet ansökningar om eftergift har ökat . fanns 52 000 lån som förfallit till betalning. Drygt 4 000 lån betalades aldrig trots påminnelser. 4.2.1 En ny integrationspolitik I propositionen (1997/98:16) om integrationspolitik redovisar regeringen sina bedömningar och skäl för en ny integrationspolitik. Regeringen anser att samhällets etniska och kulturella mångfald bör tas som utgångspunkt för den generella politikens utformning och genomförande på alla samhällsområden och nivåer. Särlösningar som riktar sig specifikt till invandrare som grupp bör begränsas till insatser och åtgärder som kan behövas i . De mål som regeringen föreslår för integrationspolitiken tar fasta på samhällets mångfald och syftar till att motverka och förebygga en segregering och marginalisering som sammanfaller med etniska gränser. Integrationspolitikens genomförande och resultat föreslås bli föremål för kontinuerlig uppföljning. Som en konsekvens av den nya politiken skall också invandrarbegreppets användning i författningar ses över. Delaktighet och inflytande Regeringen framhåller i propositionen om integrationspolitik att särskilda insatser bör göras för att stimulera invandrares delaktighet i samhällsutvecklingen. Det är bl.a. viktigt att stimulera lokala initiativ. Vidare framhålls i propositionen att statliga och kommunala myndigheter bör svara för att samhällsinformation når alla i befolkningen, oavsett härkomst och etnisk bakgrund och att den är anpassad till mottagarnas skilda förutsättningar och behov. Det kan också behövas särskilda insatser för att tillgodose nyanlända invandrares behov av samhällsinformation. Däremot ifrågasätts om staten bör ge stöd till informations- och tidningsverksamhet på vissa språk och på lätt svenska i nuvarande form. Därför föreslår regeringen att det statliga stödet till avvecklas. Regeringen föreslår också att bidragsgivningen till invandrarnas riksorganisationer m.fl. i större utsträckning bör resultatstyras. Särskilda insatser i utsatta bostadsområden Den generella politiken har inte givit tillräckligt stöd för en utveckling som hindrar boendesegregationen att tillta och etnifieras. Att bryta segregationen är ett nationellt intresse där kommunerna har en nyckelroll. I propositionen om integrationspolitik framhåller regeringen att en fortsatt satsning på utsatta bostadsområden bör göras . Ett mindre antal bostadsområden som ingår i den satsning som gjorts bör få möjlighet att vidareutveckla sitt arbete med hjälp av statligt stöd. Syftet är att åstadkomma en varaktig förbättring av situationen i dessa bostadsområden och att de skall kunna fungera som nationella exempel. En integrationsmyndighet att de integrationspolitiska målen skall kunna fullföljas behövs ett övergripande ansvar för frågor med anknytning till samhällets etniska och kulturella mångfald och för att följa och utvärdera utvecklingen ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Den ökade segregeringen och marginaliseringen i samhället måste med kraft motverkas. I propositionen om integrationspolitik föreslår regeringen att en ny myndighet för integrationsfrågor inrättas. Myndigheten skall bl.a. ansvara för att integrationspolitikens mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden samt för att aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället. Särskilt viktiga uppgifter för myndigheten bör vara att verka för lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, att förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt att se till att nyanlända invandrare får stöd för sin integration i det svenska samhället. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering skall inordnas i den nya myndighetens organisation med en i myndigheten självständig ställning. Introduktion av nyanlända invandrare Alla nyanlända invandrares behov av samhällsstöd bör uppmärksammas av statliga myndigheter och kommuner i syfte att underlätta deras försörjning och delaktighet i samhället. Behovet av stöd skiftar beroende på bakgrund och eventuella flyktorsaker. Därför är det viktigt att stödåtgärderna tar hänsyn till varje individs speciella behov och förutsättningar. Utgångspunkten är individens eget ansvar för att skapa sig en tillvaro i . Skyddsbehövandes behov av stöd i kan skilja sig från andra invandrares. För denna grupp lämnas också statlig ersättning till kommunerna. Regeringen framhåller i propositionen om integrationspolitik att nuvarande system med individuella introduktionsplaner och introduktionsprogram för skyddsbehövande kan behöva utvecklas. Den nya integrationsmyndigheten föreslås få ansvar för uppföljningen av introduktionen av skyddsbehövande. Slutsatser Som en följd av den nya integrationspolitiken föreslår regeringen i denna proposition en förändrad anslagsstruktur för verksamhetsområdet. Regeringens övriga bedömningar inom integrationspolitiken och skälen för den återfinns i regeringens proposition om integrationspolitik. 4.2.2 En ny anslagsstruktur Anslag Innevarande budgetår finansieras verksamhetsområde B med följande anslag: B 1. Särskilda åtgärder i invandrartäta områden (ramanslag) Ändamål: Projektstöd till kommuner B 2. Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism (obetecknat anslag) Ändamål: I huvudsak projektstöd till organisationer B 3. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (ramanslag) Ändamål: Myndighetsfinansiering av DO och diskriminering B 4. Åtgärder för invandrare (obetecknat anslag) Ändamål: Statsbidrag till invandrares riksorganisationer, statsbidrag till samt projektstöd till organisationer B 5. Kommunersättningar vid flyktingmottagande (ramanslag) Ändamål: Statsbidrag till kommuner och landsting B 6. Hemutrustningslån (ramanslag) Ändamål: Räntesubventioner och avskrivningar av lån. Anslag Förslagen i propositionen om integrationspolitik medför att anslagsstrukturen för och kommande budgetår i stället bör vara: B 1. (ramanslag) Ändamål: Myndighetsfinansiering av Integrations- myndigheten, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och diskriminering. Medel tillförs från nuvarande anslagen - A 1. (i huvudsak nuvarande integrationsverksamhet) - B 3. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering - B 4. Åtgärder för invandrare (del av statsbidraget till ) - B 5. Kommunersättningar vid flyktingmottagande (medel för uppföljning) B 2. Särskilda insatser i utsatta bostadsområden (ramanslag) Oförändrat ändamål och finansiering B 3. Integrationsåtgärder (ramanslag) Ändamål: Projektstöd för att stimulera integrationsprocesserna i samhället samt för att förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Informations- och uppföljningsprojekt som initieras av , statsbidrag till organisationer samt regeringsinitiativ inom området. Medel tillförs från nuvarande anslagen - B 2. Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism - B 4. Åtgärder för invandrare (statsbidrag till invandrares riksorganisationer, projektstöd och del av statsbidraget till ) - N 2. Stöd till demokratiutveckling, utgiftsområde 17 B 4. Kommunersättningar vid flyktingmottagande (ramanslag) Ändamål: I huvudsak oförändrat ändamål och finansiering. Ersättningen för bistånd åt andra utlänningar än asylsökande skall dock föras till anslaget A 2. Mottagande av asylsökande. Uppföljningsverksamheten flyttas till det nya anslaget B 1. Hemutrustningslån (ramanslag) Oförändrat ändamål och finansiering. 4.3 Anslag B 1. Nytt anslag 45 376 1999 Beräkna t 76 423 2000 Beräkna t 84 399 Beloppen anges i tusental kronor skall fr.o.m. vara central förvaltningsmyndighet för integrationsfrågor i enlighet med vad regeringen föreslår i propositionen om integrationspolitik. Regeringen har för avsikt att tillsätta en organisationskommitté som skall utreda den närmare organisationen av myndigheten, dess ledningsform samt ge förslag till namn på myndigheten. Under kommer Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och att behöva ha delad dispositionsrätt till anslaget. Regeringens överväganden Anslagsöverföring från Uppgifter som avvecklas hos och som i fortsättningen kommer att i oförändrad eller modifierad form ingå i ansvarsområde motiverar att på helårsbasis räknas av från anslaget A 1. För skall dock ligga kvar hos , eftersom växlingen av ansvarsområde sker och verket dessutom kommer att ha avvecklingskostnader. Anslagsöverföring från Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Det tidigare anslaget B 3. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering avvecklas och de medel som tidigare beräknats för ändamålet, , förs i sin helhet över till anslaget B 1. Ombudsmannen förutsätts finansieras från det nya anslaget även t.o.m. . Övriga anslagsöverföringar Medlen för uppföljning av den statliga ersättningen till kommunerna för flyktingmottagande - - förs till efter att tidigare ha finansierats över anslaget för kommunersättningar vid flyktingmottagande. Statsbidraget till , som avvecklas efter , fördelas mellan de nya anslagen B 1. och B 3. Av tidigare beräknat statsbidrag på skall användas till Stiftelsens verksamhet och finansieras inom anslaget B 3. Resterande belopp som uppgår till tillförs . SAMMANFATTANDE ANSLAGSBERÄKNING (TKR) FÖR INTEGRATIONSMYNDIGHETEN ÅR 1998 Medel från A 1. avseende 29 250 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering hela 1998 4 889 Medel från statsbidraget till avseende 10 237 Utredningskostnader från anslaget för kommunersättningar vid flyktingmottagande 1 000 Summa 45 376 Övrigt Etableringskostnaderna för den nya myndigheten, som beräknats till ca , ingår i anslagsbeloppet . Särskilda insatser i utsatta bostadsområden 96 6372 Därav 1996 Utgift 28 266 Utgifts - progno s 151 6373 1998 Förslag 200 000 1999 Beräkna t 150 000 2000 Beräkna t 150 000 Beloppen anges i tusental kronor 2. Skillnaden mellan anvisade 125 000 tkr och utgiften 28 363 tkr beror på att utbetalningarna av beviljade medel till kommunerna sker successivt och löper över flera budgetår. Härav 96 637 tkr /96:XD12. Särskilda insater i invandrartäta områden. Anslaget avser särskilda insatser för att främja utvecklingen i invandrartäta och utsatta storstadsområden samt bostadsområden med likartad situation. Regeringens överväganden Kommunernas utvecklingsarbete skall vara långsiktigt. Ett övergripande syfte med stimulansbidraget är att ge utrymme för uthålliga lokala processer. Som en följd av att ersättningarna till kommuner och landsting för flyktingmottagande innevarande budgetår beräknas överstiga anvisade medel, har regeringen i tilläggsbudget för föreslagit att på anslaget B 1. Särskilda insatser i invandrartäta bostadsområden skall dras in. Denna indragning bedöms inte påverka kommunernas insatser under innevarande budgetår. I enlighet med vårpropositionen har beslutat att utöka satsningen på utsatta bostadsområden . Regeringen anser att denna ambitionshöjning är angelägen. Med hänsyn till de stigande kostnaderna för ersättning till kommunerna för flyktingmottagande och att det inte finns något ekonomiskt utrymme för att utöka utgiftsramen bör ambitionshöjningen kunna genomföras . Därför föreslår regeringen en omfördelning av anslagsnivåerna i förhållande till de nivåer som angavs i vårpropositionen. Därigenom kan medel för utvecklingsarbete anslås också för så att ett långsiktigt arbete blir möjligt. För att få ytterligare erfarenheter och effekter av de insatser som de tolv utsedda kommunerna genomför, anser regeringen att några bostadområden skall få möjlighet att vidareutveckla sitt arbete i syfte att åstadkomma en varaktig förbättring av situationen och kunna fungera som nationella exempel. En del av anslaget bör även detta år avsättas för uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning. Även admininistration av bidragen finansieras från anslaget. Integrationsåtgärder 1998 Nytt anslag 57 860 1999 Beräkna t 52 742 2000 Beräkna t 52 742 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget disponeras för åtgärder för att stimulera integrationsprocessen i samhället samt för åtgärder som förebygger och motverkar diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Vidare disponeras anslaget för informationsinsatser samt för projekt med syfte att följa upp och utvärdera samhällsutvecklingen mot bakgrund av samhällets etniska och kulturella mångfald. Anslaget disponeras också för bidrag enligt förordningen (1986:472) om statsbidrag till invandrares riksorganisationer samt till vissa samarbetsorgan för sådana riksorganisationer. Från anslaget finansieras också sådana bidrag som lämnas enligt förordningen (1990:632) om bidrag till avgränsade projekt. Under kommer , och att ha delad dispositionsrätt till anslaget. Regeringens överväganden Medel från anslaget bör i enlighet med vad som anförts i propositionen om integrationspolitik användas av , bl.a. för att stimulera dem som invandrat till ett ökat deltagande i samhällslivet samt för att förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Vidare beräknas medel för vissa informationsinsater i samband med invandrares introduktion. För dessa åtgärder åtgår , varav skall finnas till regeringens disposition. Härav har beräknats för delfinansiering av ett planerat Forum för världskultur inom ansvarsområde. Därtill skall utgöra bidrag till den verksamhet som bedrivs av intressentföreningen , vars syfte är att öka den mångkulturella kompetensen i arbetslivet, i enlighet med det avtal som finns mellan staten och intressentföreningen. Statsbidragsgivningen till skall upphöra då nuvarande avtal med stiftelsen löper ut. Av det tidigare beräknade statliga stödet har förts till och skall användas till Stiftelsens verksamhet t.o.m. . I propositionen om integrationspolitik redovisar regeringen sina skäl för att bidraget till invandrarnas riksorganisationer m.fl. skall resultatstyras. Regeringen aviserar i denna att en särskild utredare skall tillsättas som i samråd med bl.a. invandrarnas organisationer skall föreslå formerna för ett nytt bidragssystem. Det nya systemet skall börja införas och vara fullt genomfört . Därför föreslås inga förändringar av statsbidragen till invandrares riksorganisationer för . Regeringen beräknar organisationsstödet till . Den totala medelsberäkningen för anslaget uppgår därmed till . SAMMANFATTANDE ANSLAGSBERÄKNING (TKR) Förutvarande B 2. Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism 21 333 Medel från f.d. B 4. Åtgärder för invandrare 28 394 Förutvarande N 2. Stöd till demokratiutveckling (utgiftsområde 17) 8 133 Summa B 3. Integrationsåtgärder 57 860 B 4. Därav 1996 Utgift 2 404 597 Utgifts - progno s 1 386 000 1998 Förslag 1 713 915 1999 Beräkna t 1 666 590 2000 Beräkna t 1 474 292 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget disponeras för statsbidrag till kommuner och landsting enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Under kommer och den nya integrationsmyndigheten att ha delad dispositionsrätt till anslaget. Utgifterna /96 understeg anvisat anslag med , huvudsakligen beroende på att färre asylsökande kom till och fick uppehållstillstånd än vad som - mot bakgrund av krigen i f.d. - kunde förutses när anslaget beräknades . Prognosen för anslagsbelastningen innevarande budgetår indikerar en medelsbrist på .