prop · GL0342 · 1998-01-01 00:00:00 — d) Att de särskilda avtal med medlemsstaterna i unionen har trätt i kraft som, enligt beslut av verkställande kommittén, fordras för att och skall kunna anta de unionens bestämmelser som vid dagen för undertecknandet av detta avtal har ersatt bestämmelser enligt dess artikel 142.1. e) Att de särskilda avtal med tredje land har trätt i kraft som, enligt beslut av verkställande kommittén, fordras för att och skall kunna ansluta sig till bestämmelserna i de avtal som vid dagen för undertecknandet av detta avtal har träffats mellan medlemsstaterna i och tredje land. skall försäkra sig om att villkoren för ikraftträdandet har uppfyllts och meddela depositarien, Storhertigdömet . Detta avtal skall träda i kraft i andra månaden efter det att ratifikations-, godkännande- eller godtagandeinstrumenten har deponerats, med förbehåll för att de villkor som anges i punkt 1 b, c, d och e ovan har uppfyllts. Storhertigdömet skall meddela alla parter för ikraftträdandet. Detta avtal skall sättas i kraft mellan de stater för vilka har satts i kraft och för och när villkoren för tillämpning av har uppfyllts i samtliga dessa stater och när kontrollerna vid de yttre gränserna har trätt i funktion. Om allvarliga meningsskiljaktigheter skulle uppstå mellan och/eller , å ena sidan, och de övriga parterna i detta avtal, å andra sidan, kan avtalet sägas upp av de stater som är parter i gemensamt och av och/eller var för sig. Om och/eller inte godtar ett beslut enligt artikel 3.1, skall det betraktas som en uppsägning och ordförandeskapet i verkställande kommittén skall underrätta Storhertigdömet , som skall meddela de övriga parterna. och/eller skall upphöra att vara parter i detta avtal efter detta meddelande. Detta avtal skall upphöra att gälla när och eller när de stater som är parter i upphör att vara parter i avtalet. Följderna av en uppsägning av detta avtal skall göras till föremål för en överenskommelse mellan de återstående parterna och den part som gör uppsägningen. I avsaknad av överenskommelse skall verkställande kommittén, inom gränserna för sin behörighet, vidta nödvändiga åtgärder. Till bekräftelse härpå har undertecknade, därtill vederbörligen bemyndigade, undertecknat detta avtal. Upprättat i på danska, finska, franska, grekiska, isländska, italienska, nederländska, norska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språken, vilka samtliga tolv texter är lika giltiga, i ett originalexemplar som skall deponeras i arkiven hos Storhertigdömet , som skall överlämna bestyrkta kopior därav till varje part. För Franska republikens regering För Italienska republikens regering För Portugisiska republikens regering För Hellenska republikens regering Protokoll om ändring av artiklarna 40, 41 och 65 i Konventionen om tillämpning av av , undertecknad i Schengen . Regeringarna i Kungariket , Kungariket , , Hellenska republiken, Kungariket , Franska republiken, Italienska republiken, Stor-hertigdömet , Kungariket , Republiken , Portugisiska republiken, Republiken och Kungariket (nedan kallade avtalsparterna), som är parter i Konventionen om tillämpning av av , undertecknad i Schengen (nedan kallad Schengenkonvenventionen), som beaktar artikel 141 i , som beaktar att av avtalsparterna utsedda behöriga polismän, myndigheter och ministerier enligt artikel 40.4 och 40.5 samt artiklarna 41.7 och 65.2 i anges uttryckligen i konventionen, och att ändringar av dessa uppgifter till följd av förändringar i en avtalsparts nationella organisation därför kräver att konventionen ändras, som beaktar att det, för att undvika framtida ändringar av konventionen, är nödvändigt att förenkla detta förfarande, med bevarande av principen att det, under förutsättning av samtycke från de övriga avtalsparter där polismännen i fråga kan komma att genomföra operationer, är upp till var och en av avtalsparterna att utse sina egna polismän, myndigheter och ministerier, som beaktar att införandet av detta förenklade förfarande innebär att nya punkter måste läggas till i artiklarna 40, 41 och 65 i , i vilka de utsedda behöriga polismännen, myndigheterna och ministerierna anges, har kommit överens om följande. Följande punkt skall läggas till i artikel 40.4 i : Avtalsparterna får ändra sina uppgifter om vilka polismän som de har utsett. Varje sådan ändring skall anmälas av den berörda avtalsparten och bekräftas genom en förklaring från . Ändringen skall träda i kraft i efter denna förklaring. Följande punkt skall läggas till i artikel 40.5 i : Avtalsparterna får ändra sina uppgifter om vilka myndigheter som de har utsett. Varje sådan ändring skall anmälas av den berörda avtalsparten och skall bekräftas genom en förklaring från . Ändringen skall träda i kraft i efter denna förklaring. Följande punkt skall läggas till i artikel 41.7 i : Avtalsparterna får ändra sina uppgifter om vilka polismän de har utsett. Varje sådan ändring skall anmälas av den berörda avtalsparten och bekräftas genom en förklaring från . Ändringen skall träda i kraft i efter denna förklaring. 4, Följande punkt skall läggas till i artikel 65.2 i : Avtalsparterna får ändra sina uppgifter om vilka behöriga ministerier de har utsett. Varje sådan ändring skall anmälas av den berörda avtalsparten och skall bekräftas genom en förklaring från . Ändringen skall träda i kraft i efter denna förklaring Detta protokoll skall ratificeras, godtagas eller godkännas. Ratifikations-, godtagande- eller godkännandeinstrumenten skall deponeras hos regeringen i Storhertigdömet , som skall underrätta alla avtalsparter om detta. Detta protokoll träder i kraft i efter det att det sista ratifikations-, godtagande- eller godkännandeinstrumentet har deponerats. Storhertigdömet skall underrätta alla avtalsparter för dess ikraftträdande. Till bekräftelse härav har nedanstående befulmäktigade personer undertecknat detta protokoll. Upprättat i nittonhundranittiosju på danska, holländska, finska, franska, tyska, grekiska, italienska, portugisiska, spanska och svenska språken, vilka alla texter är lika giltiga, i ett enda original som skall deponeras i arkiven i Storhertigdömet , som skall översända bestyrkta kopior därav till varje avtalspart. För Hellenska republikens regering För Franska republikens regering För Italienska republikens regering För Portugisiska republikens regering Ur Statskontorets PM konsekvenser för Yttre gräns- kontroll Flygplatser SIS och (Dnr 62/97-5) Sammanfattande bedömningar Promemorians tre kapitel om yttre gränskontroll (kap 3), flygplatser (kap 4) och SIS och (kap 5) avslutas med en sammanfattande bedömning. Nedan ges en sammanfattning av dessa bedömningar. Yttre gränskontroll Konsekvenserna är beroende av flera svårbedömda faktorer som inte direkt kan relateras till Schengen Det är svårt att bilda sig en uppfattning om vilka förändringar av gränskontrollmyndigheternas organisation och arbetsformer som kommer att krävas vid ett Schengenmedlemskap. Det beror bl.a. på att konsekvenserna av medlemskapet är beroende av en rad svårbedömda faktorer t.ex. övriga medlemsländers insatser, myndigheternas nuvarande resurser, och förändringar i omvärlden som tillsammans med Schengen utgör villkoren för den svenska gränskontrollen. En bedömning av omfattningen på de organisatoriska förändringar som följer av Schengen måste därför grundas på en samlad politisk bedömning av som sådant och de specifika förutsättningar som gäller för varje Detta innebär att det är svårt att utifrån objektiva utgångspunkter bedöma rimligheten i de svenska gränskontrollmyndig-heternas krav. De iakttagelser, som redovisas i promemorian, kan dock ge vägledning vid en sådan bedömning. krav är en tolkningsfråga Personkontrollen vid de yttre gränserna ska enligt tillämpningskonventionen utföras av behörig myndighet i enlighet med respektive avtalsparts nationella lagstiftning. Någon enhetlig uppfattning om styrkan på kontrollen eller praxis på området är dock svår att finna. Att mer konkret definiera vad som menas med en stark och effektiv kontroll samt hur den praktiskt ska utföras är därför problematiskt. Medlemsländerna åtar sig också att övervaka den yttre gränsen mellan gränsövergångsställena med mobila bevakningsenheter. Hur övervakningen i praktiken ska gå till regleras inte närmare i konventionen. Det finns därför också relativt stora skillnader mellan hur olika svenska aktörer tolkar kraven. Av gränskontrollmyndigheterna är det i första hand polisen som förespråkar en strikt tillämpning av . Men även och har framfört att en svensk anslutning till Schengen kräver en mer omfattande och effektiv kontrollverksamhet inom respektive myndighets ansvarsområde. Flera intervjuade menar att Schengen inte motiverar de förslag som myndigheterna har presenterat. Myndigheternas tolkningar sägs i stora stycken sakna grund i tillämpningskonventionen. Det förefaller också finnas skillnader mellan hur tjänstemän i olika länder tolkar kraven, och de praktiska konsekvenser som följer därav. Sammantaget innebär de oklarheter som finns i tillämpningskonventionen, samt de skilda uppfattningar som finns mellan svenska aktörer å ena sidan, och mellan olika länder å den andra, att det enligt vår mening är svårt att ge några entydiga svar på frågan om vilka krav ställer på gränskontrollen det är i stor utsträckning en tolkningsfråga. Finns skäl att avvakta med beslut om stora förändringar? har förklarat sig berett att vidta de kompensatoriska åtgärder, bl.a. en effektiv yttre gränskontroll, som anges i tillämpningskonventionen. Detta åtagande kommer att innebära förändringar för gränskontrollmyndigheterna. Flera av dessa åtgärder är dock av sådan karaktär att de bör bedömas från fall till fall och grundas på en värdering av de särskilda förhållanden som råder i de berörda länderna och Enligt vår mening är det därför inte rimligt att, med ensidig hänvisning till Schengenanslutningen, hävda att de åtgärder ska vidta måste vara av den rigorösa karaktär som t.ex. polisen menar. Det finns inte finns några tydliga indikationer på att den svenska gränskontrollen skulle vara otillräcklig. Mot den bakgrunden anser vi att det förefaller väl tidigt, att på grundval av krav, besluta om några stora förändringar av gränskontrollmyndigheternas organisation. Ett sådant beslut bör enligt vår uppfattning anstå tills vi vet mer om vilken ambitionsnivå samarbetet kräver. Målsättningen måste vara en ambitionsnivå som motsvarar svenska, såväl som andra Schengenländers krav. Myndigheternas planerade ambitionsnivåer är överdrivna De tre gränskontrollmyndigheternas sammanlagda förslag till personal- förstärkningar uppgår till 747 personer. finns enligt myndigheterna cirka 811 personer i den samlade nationella gränskontrollen. Myndigheternas samlade förslag innebär därmed en personalutökning med . Det sammanlagda resursanspråket beträffande gränskontrollen uppgår till /år för personal och för investeringar. Det ska inte förnekas att Schengenanslutningen kommer medföra en rad an- passningskostnader. Schengen kan också komma att medföra vissa kostnader av mer beständig natur. Enligt vår bedömning behöver dock inte de resursmässiga konsekvenserna på långt när bli i den storleksordning som myndigheterna menar. Samtliga myndigheter förefaller också mena att det inte i första hand är Schengen som motiverar resursförstärkningarna. Exempelvis har alla myndigheter påtalat att behovet av resursförstärkningar framför allt motiveras av att man har stora resursmässiga brister i kontrollverksamheten. Myndigheterna framhåller även de stora förändringarna i omvärlden, bl.a. EU-medlemskapet, och utvecklingen i . Utrymme för effektiviseringar bör finnas I de bedömningar som de tre gränskontrollmyndigheterna presenterat finns flera till synes överlappande förslag. Denna iakttagelse väcker frågan om inte myndigheternas bedömningar borde gjorts utifrån en helhetssyn på de samlade nationella gränskontrollresurserna. Mot denna bakgrund finns det enligt vår mening också skäl att under det fortsatta planerings- och implementeringsarbetet Enligt vår uppfattning torde detta kunna innebära betydande samordningsvinster. Det torde även finnas möjligheter att såväl rationalisera som effektivisera den praktiska gränskontrollverksamheten genom en ökad samverkan såväl nationellt som internationellt. Flygplatser Inte praktiskt möjligt att ersätta ombyggnader med kontrollpersonal Frågan har på uppdrag av studerats i olika projektgrupper på , och . Projektgruppernas bedömning var att om inte stora olägenheter skulle uppstå för bl.a. flygbolag och passagerare måste en ombyggnad göras. Erfarenheterna från andra flygplatser bekräftar projektgruppernas ställningstagande. Sammantaget pekar detta på att en ombyggnad på inte kan ersättas med ett ökat antal kontrollpersoner eftersom konsekvenserna är alltför omfattande. Ombyggnaderna bedöms medföra relativt få negativa konsekvenser för flygplatsens aktörer Polis, tull, flygbolag m.fl. aktörer på , och har fortlöpande kunnat lämna synpunkter på ombyggnadsförslag. Aktörerna är överens om att de förslag till ombyggnader på flygplatserna, som tagits fram, sammantaget ger så få negativa konsekvenser som möjligt för inblandade aktörer. Ombyggnader finansieras i allmänhet av flygplatsen utländska flygplatserna vi studerat har olika typer av huvudmän. Skillnaderna i associationsform påverkar inte finansieringen utan ombyggnaderna på , och Zaventem ska finansieras/-des i sin helhet av flygplatserna. Ombyggnadskostnaderna för Schengenanpassningen på dessa flygplatser är emellertid betydligt mer begränsade än för . Polisen får ökad kontrollbörda efter Schengenanslutningen Enligt ska personkontrollen omfatta dels utresekontroll, dels utökad inresekontroll för tredjelandsresenärer. Schengenmedlemskapet innebär också att passkontrollen ska upphöra för Schengenresenärer. Utifrån en schablonmässig beräkning kan vi konstatera att kontrollättnaden inte motsvarar ökningen utan den totala kontrolltiden ökar med . Denna beräkning visar dock endast att personkontrollen totalt kan ta . Det är inte möjligt att utifrån denna beräkning bedöma om utökade resurser behövs eftersom antalet resurser för kontrollen är nära knutet till passagerarströmmar, antal passagerare i hög och lågtrafik etc. För att avgöra resursbehovet erfordras noggrannare studier. Klart är dock att inga egentliga besparingar torde kunna göras i personkontrollen sett utifrån Schengenperspektivet. Ur sammanfattningen i kon- sekvenser för gränskongrollmyndigheterna (RRV 1997:43) Gränskontrollmyndigheternas beräkningar De tre gränskontrollmyndigheternas har beräknat att kommer att kräva ökade resurser. I nedanstående tabell har en sammanställning gjorts av myndigheternas krav på ökade personella resurser. hämtade från Statskontorets rapport. Uppgifterna för är hämtade från myndigheternas redovisningar till regeringen. För Polisens del avser det angivna resursbehovet för de uppgifter som P-G Näss redovisat i en diskussionspromemoria efter det att begärt att få en specificering av de 140 årsarbetskrafter som redovisat i junirapporten. Gränskontrollmyndigheternas behov av personella resurser hösten juli 97 hösten hösten Yttre gräns- kontroll 18 40 40 52 75 (+85) Inrikes- kontroll Totalt 499 140 223 196 128 52 75 För del avser parentesen de 85 årsarbetskrafter som myndigheten anser krävs för EU-anpassningen. granskning I Statskontorets rapport anges att för flygplatspolisen på kommer att medföra en ökad arbetsbelastning på och ett ökat personalbehov från 74 till 84 årsarbetskrafter. Denna bedömning baseras på att a) tredjelands trafiken utgör av den totala utrikestrafiken, b) de genomsnittliga kontrolltiderna vad gäller tredjelandstrafiken skulle komma att bli för EU-medborgare och för icke EU-medborgare vad gäller såväl in- som utresekontrollen samt c) i tredjelandstrafiken utgör icke EU-medborgare av den totala passagerarantalet. har vid sin granskning av dessa beräkningar funnit att tredjelandstrafiken bara utgör av den totala utrikestrafiken, att mätningar från bl a visar att de genomsnittliga kontrolltiderna vad gäller både EU- medborgare och icke EU-medborgare går att pressa samt att andelen EU- medborgare i tredjelandstrafiken sannolikt är lägre än . medför således enligt bedömning i sig inte något behov av ökade resurser på och inte heller vid någon annan flygplats. Då det gäller färjetrafiken kommer att leda till ett ökat kontrollbehov vad gäller främst trafiken till och de baltiska staterna, men bortfaller passkontrollen för den omfattande tysklandstrafiken. Kraven i kan således tillgodoses genom att Polisen omfördelar resurser. Ombyggnaden av och med ett nytt övre plan reserverat för tredjelandstrafik medför enligt behov av ökade resurser för gatekontroll, dold spaning och identifiering samt bemanning av s k röda punkter. Den granskning som gjort av hur planerar att bygga om de båda flygplatserna, visar dock att behovet av ökade resurser främst är en konsekvens av EUs tullregler. Ombyggnaden av och påverkar endast marginellt tullens resursbehov. Polisens, och redovisning av mobila resurser för att bevaka den svenska kusten för att förhindra otillåten gränsövergång mellan de auktoriserade gränsövergångarna, är inte baserade på några beräkningar, utan endast på en operativ bedömning. har vid genomgången av de inspektionsrapporter som besöksgrupp gjort i olika länder inte funnit något klart stöd för gränskontrollmyndigheternas bedömning. I inspektions- rapporterna har inte frågan om utformningen av inrikeskontrollen behandlats. bedömning förutsätter att vissa investeringar görs inom Polisen. har beräknat det totala investeringsbehovet till . bedömning är att detta belopp torde kunna nedbringas genom att upphandlingen av teknisk utrustning samordnas med andra länder. När förfrågningsunderlag för anskaffningen tagits fram har och bättre förutsättningar att bedöma resursbehovet. anser att det finns motiv för att förstärka Polisens gränskontroll med totalt 47 årsarbetskrafter motsvarande en årlig kostnad på ca . Enligt verkets uppfattning är detta personalbehov inte en konsekvens av , utan motiverade för att få tillräcklig kvalitet i gränskontrollen vid och . Resurserna torde behövas även om inte skulle inträda i före utgången av . Utbildning av personal för att klara den mer noggranna kontroll av tredjelandsresenärer, som föreskrivs i , bör ske successivt så att, när inträder i det operativa , Polisen har en väl fungerande och trimmad organisation vad gäller både in- och utresekontrollen. I enlighet med vad besöksgrupp rekommenderat bör utresekontroll, där det är praktiskt möjligt, påbörjas redan innan inträder i det operativa samarbetet. anser att bör tillföras för återbemanning av sjöbevakningsstationen . Denna åtgärd är inte något som följer av , utan är ett kostnadseffektivt sätt att klara bevakningen av den långa Norrlanskusten, eftersom det finska och svenska territorialområdet går samman vid . bör enligt uppfattning härutöver inte nu tillföras några särskilda resurser till följd av , utan resursbehovet för bevakning av främst området får prövas i den normala budgetprocessen. anser att inte heller nu bör tillföras några resurser som konsekvens av . Däremot kan det behövas ett resurstillskott främst på för att bättre uppfylla EUs krav på tullkontroll och för att klara de kraftiga volymökningarna vad gäller både passagerare och gods. Den ändrade hotbilden motiverar också en resursökning och då särskilt inom området dold spaning. Frågan om en eventuell resursökning bör prövas i samband med den nu pågående utvärderingen av EU-medlemskapets effekter på organisation och dimensionering. För att minska kostnaderna för den samlade gränskontrollen bör samarbetet mellan myndigheterna utvecklas. Vid sidan av vad det egentliga uppdraget omfattar vill med anledning av den genomförda granskningen föreslå därför följande: att , och ges i uppdrag att utreda vid vilka mindre flygplatser som det är kostnadseffektivt att låta Polisen respektive Tullpersonal ensam svara för både pass- och tullkontrollen, att Polisen formella ansvar vad gäller kontroll av handelsfartyg i hamnar överförs till , att en samverkan både på central och lokal nivå utvecklas mellan gränskontrollmyndigheternas underrättelseenheter och att det härvid övervägs att ge Polisen samma möjligheter som har att ta del av uppgifter från flygbolagens databokningssystem, att sampatrullering mellan polismän och tullare prövas i ökad utsträckning samt att gränskontrollmyndigheternas fordon och resurser utnyttjas mer flexibelt vid bevakningen av den svenska kusten som utgör yttre gräns för Schengenområdet. har vid bedömningen av gränskontrollmyndigheternas resursbehov utgått från att myndigheterna kommer att ha ett väl utvecklat samarbete då operativt inträder i . För att stimulera till ett ökat samarbete mellan gränskontrollmyndigheterna anser verket att de vinster som uppnås genom ett bättre samarbete i första hand bör användas för att förstärka gränskontrollen i syfte att förhindra otillåten införsel av narkotika och vapen samt illegal inresa och människosmuggling till . förklaring i enlighet med artikel 41.9 i Med hänvisning till för av till Konventionen om tillämpning av av om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (), undertecknad i Schengen , har den äran att underrätta Storhertigdömet om att, efter samråd med och , med beaktande av artikel 41.9 i , följande villkor gäller för verkställande av förföljande på svenskt territorium för polismän från de två nämnda staterna, med vilka har gemensamma gränser: Avseende artikel 41.2 i : Polismän som verkställer förföljande får gripa den förföljda misstänkta personen på de villkor som beskrivs i artikel 41.2 b). Avseende artikel 41.3 i : Det skall inte finnas någon tids- eller områdesbegränsning för verkställandet av förföljandet, punkt 3 b). Avseende artikel 41.4 i : Förföljande enligt artikel 41 får ske beträffande alla brott som kan leda till utlämning, punkt 4 b. Skiss över Schengens organisation Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1997/98:42 . Prop.1997/98:42 Bilaga 1 Prop.1997/98:42 Bilaga 2 Prop.1997/98:42 Bilaga 2 Prop.1997/98:42 Bilaga 3 Prop.1997/98:42 Bilaga 3 Prop.1997/98:42 Bilaga 4 Prop.1997/98:42 Bilaga 4 Prop.1997/98:42 Bilaga 5 Prop.1997/98:42 Bilaga 5 Prop.1997/98:42 Bilaga 6 Prop.1997/98:42 Bilaga 6 Prop.1997/98:42 Bilaga 7 Prop.1997/98:42 Bilaga 7 Prop.1997/98:42 Bilaga 8 Prop.1997/98:42 Bilaga 8 Prop.1997/98:42 Bilaga 9 Prop.1997/98:42 Bilaga 9 Prop.1997/98:42 Bilaga 10 Prop.1997/98:000 Bilaga 7 Prop.1997/98:42 Bilaga 11