prop · GL03108 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:108 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås två nya lagar som skall reglera IT-användningen inom hälso- och sjukvården, nämligen lag om hälsodataregister och lag om vårdregister. Även kommer det att krävas rikstäckande hälsodataregister för att kunna följa sjukdomars utbredning i landet, att upptäcka begynnande epidemier av smittsamma sjukdomar eller förekomsten av nya missbildningar eller sällsynta sjukdomar, att studera orsaker till olika sjukdomar och följa och studera hälsotillståndet hos hela befolkningsgrupper utifrån kön, ålder, social bakgrund och regionala skillnader. I propositionen föreslås att hälsodataregister även i fortsättningen skall få föras på central nivå. I propositionen föreslås således att hälsodataregister skall få föras av centrala förvaltningsmyndigheter inom hälso- och sjukvårdens område för 1. framställning av statistik, 2. uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring av hälso- och sjukvård, samt 3. forskning och epidemiologiska undersökningar. I propositionen förslås även att vårdregister skall få föras av den som bedriver vård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), enligt tandvårdslagen (1985:125), enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller enligt lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård samt verksamhet som avser smittskydd enligt smittskyddslagen (1988:1472). Lagen föreslås gälla såväl offentlig som privat vård. Lagens ändamålsbestämmelse anger att vårdregister får föras i och för vården av patienter. Dessutom föreslås vårdregister få föras för den ekonomiadministration som föranleds av vård i enskilda fall. Ett vårdregister föreslås dessutom få användas för framställning av statistik, för uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och administration på verksamhetsområdet samt för uppgiftslämnande som föreskrivs i lag eller förordning. De nya lagarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 6 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om hälsodataregister 6 2.2 Förslag till lag om vårdregister 9 2.3 Förslag till lag om upphävande av lagen (1991:425) om viss uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården 12 2.4 Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1957:632) om cancerregister 12 3 Ärendet och dess beredning 13 4 Bakgrund 14 5 Personregister inom hälso- och sjukvården 15 5.1 Personregister hos centrala förvaltningsmyndig- heter 15 5.1.1 15 5.1.1.1 16 5.1.1.2 17 5.1.1.3 Medicinska födelseregistret med missbildnings- registret 17 5.1.1.4 18 5.1.1.5 Vissa andra register 19 5.1.2 20 5.1.2.1 Läkemedelsbiverkningsregistren m.fl 20 5.1.3 21 5.1.3.1 m.fl 22 5.2 Personregister på regional och lokal nivå 22 5.3 23 5.4 Andra personregister inom hälso- och sjukvård 24 6 IT inom hälso- och sjukvården 24 6.1 Den informationstekniska utvecklingen 25 6.1.1 Utvecklingen fram till 25 6.1.2 Framtida IT-användning 26 7 Den personliga integriteten 26 8 Rättslig reglering till skydd för den personliga integriteten 28 8.1 Nationell reglering 28 8.1.1 Regeringsformen 28 8.1.2 Tryckfrihetsförordningen 28 8.1.3 Sekretesslagen 29 8.1.4 Datalagen 30 8.1.5 Förslaget till personuppgiftslag 30 8.1.6 Registerförfattningar 32 8.1.7 Hälso- och sjukvårdslagen m.fl. vårdlagar 32 8.2 Internationell reglering 34 8.2.1 EG:s dataskyddsdirektiv 8.2.2 dataskyddskonvention 36 8.2.3 rekommendationer om dataskydd 3 9 Författningsreglering av automatiserad behandling av person- uppgifter inom hälso- och sjukvården 37 9.1 Metod för författningsreglering 39 10 Hälsodataregister 41 10.1 Centrala register 41 10.2 Vad lagen skall reglera 44 10.3 Behovet av entydig identifiering 45 10.4 Ändamål 48 10.5 Innehåll 51 10.6 Samkörning 52 10.7 Uppgiftsskyldighet 54 10.8 Sökbegrepp 55 10.9 Direktåtkomst 57 10.10 Utlämnande av uppgifter på medium för auto- matiserad behandling 58 10.11 Bevarande och gallring 59 10.12 Information 60 11 Vårdregister 61 11.1 Personregister som bör författningsregleras 62 11.2 De vårdformer som omfattas 67 11.3 Ändamål 70 11.4 Innehåll 72 11.5 Samkörning 73 11.6 Sökbegrepp 74 11.7 Direktåtkomst 76 11.8 Utlämnande av uppgifter på medium för auto- matiserad behandling 77 11.9 Bevarande och gallring 78 11.10 Information 80 12 För hälsodataregister och vårdregister gemensamma frågor 81 12.1 Möjlighet att få uppgifter strukna samt samtycke till registrering 81 12.2 Kontroll och säkerhet 84 12.3 Skadestånd 86 12.4 Rättelse 87 12.5 Sekretess 88 13 Kostnadseffekter 89 14 Författningskommentar 89 14.1 Förslaget till lag om hälsodataregister 89 14.2 Förslaget till lag om vårdregister 94 14.3 Förslagen till lagar om upphävande av lagen (1991:425) om viss uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården och av kungörelsen (1957:632) om cancerregister 102 Bilaga 1 Kommitténs sammanfattning 104 Bilaga 2 Kommitténs lagförslag 109 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser 114 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 116 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 123 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 130 Rättsdatablad 131 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om hälsodataregister 2. lag om vårdregister 3. lag om upphävande av lagen (1991:425) om viss uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården 4. lag om upphävande av kungörelsen (1957:632) om cancerregister. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om hälsodataregister Härigenom föreskrivs följande. Lagens tillämpningsområde 1 § Central förvaltningsmyndighet inom hälso- och sjukvården får utföra automatiserad behandling av personuppgifter i hälsodataregister. Den centrala förvaltningsmyndighet som utför behandlingen av personuppgifter är personuppgiftsansvarig. Förhållandet till personuppgiftslagen 2 § Om inget annat följer av denna lag eller föreskrifter som meddelats med stöd härav, tillämpas personuppgiftslagen (1998:000) vid behandling av personuppgifter för hälsodataregister. Ändamål 3 § Personuppgifter i ett hälsodataregister får behandlas för följande ändamål: 1. framställning av statistik, 2. uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring av hälso- och sjukvård, och 3. forskning och epidemiologiska undersökningar. Innehåll 4 § Ett hälsodataregister får innehålla endast de uppgifter som behövs för de ändamål för vilka personuppgifter får behandlas enligt 3 §. Samkörning 5 § Den som är personuppgiftsansvarig för behandlingen av personuppgifter i ett hälsodataregister får för de ändamål som anges i 3 § hämta personuppgifter till registret genom samkörning. Uppgiftsskyldighet 6 § Den som bedriver verksamhet inom hälso- och sjukvården skall lämna uppgifter till ett hälsodataregister för de ändamål som anges i 3 §. Sökbegrepp 7 § Som sökbegrepp i ett hälsodataregister får användas uppgifter som enligt 4 § får ingå i ett hälsodataregister. Direktåtkomst 8 § Endast den som är personuppgiftsansvarig får ha direktåtkomst till uppgifter i ett hälsodataregister. Utlämnande på medium för automatiserad behandling 9 § Personuppgifter i ett hälsodataregister får lämnas ut på medium för automatiserad behandling endast om uppgifterna skall användas för de ändamål som anges i 3 §. Sekretess 10 § I sekretesslagen (1980:100) finns bestämmelser om begränsningar i rätten att lämna ut personuppgifter. Rättelse och skadestånd 11 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:000) om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Bemyndiganden 12 § Regeringen får meddela föreskrifter om 1. vilka myndigheter som får föra hälsodataregister enligt 1 §, 2. begränsning av de i 3 § angivna ändamålen, 3. begränsningar av de uppgifter som ett hälsodataregister enligt 4 § får innehålla, 4. begränsningar av samkörning enligt 5 §, 5. uppgiftsskyldighet enligt 6 §, och 6. begränsningar i rätten att bevara uppgifter. Denna lag träder i kraft . Om behandling av personuppgifter för ett ändamål som avses i denna lag påbörjats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser t.o.m. om behandlingen inte omfattas av ett hälsodataregister enligt denna lag. 1997/98:108 2.2 Förslag till lag om vårdregister Härigenom föreskrivs följande. Lagens tillämpningsområde 1 § Den som bedriver vård får utföra automatiserad behandling av personuppgifter i vårdregister. Med vård enligt denna lag avses vård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), tandvårdslagen (1985:125), lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård samt smittskydd enligt smittskyddslagen (1988:1472). Förhållandet till personuppgiftslagen 2 § Om inget annat följer av denna lag eller föreskrifter som meddelats med stöd härav, tillämpas personuppgiftslagen (1998:000) vid behandling av personuppgifter för vårdregister. Ändamål 3 § Personuppgifter i ett vårdregister får behandlas för dokumentation av vården av patienter eller för sådan administration som rör patienter och som syftar till att bereda vård i enskilda fall. Behandling av personuppgifter får även utföras för den ekonomiadministration som föranleds av vård i enskilda fall. 4 § Personuppgifter i ett vårdregister får, utöver vad som anges i 3 §, behandlas för följande ändamål: 1. framställning av statistik, 2. uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och administration på verksamhetsområdet, och 3. uppgiftsutlämnande som föreskrivs i lag eller förordning. Innehåll 5 § Ett vårdregister får endast innehålla de uppgifter som enligt lag eller annan författning skall antecknas i en patientjournal. Registret får dock även innehålla andra uppgifter som antecknas i och för vården av patienter samt uppgifter som behövs för sådan administration som avses i 3 § andra stycket. Samkörning 6 § Uppgifter om en patient som behövs för vård av denne samt uppgifter som behövs för den ekonomiadministration som föranleds av den aktuella vården får hämtas till ett vårdregister från andra vårdregister genom samkörning. Dessutom får uppgifter om patientens folkbokföringsadress hämtas till registret genom samkörning. Sökbegrepp 7 § Personuppgifter som avses i 13 eller 21 § personuppgiftslagen (1998:000) får inte användas som sökbegrepp i ett vårdregister. Inte heller får uppgifter om att någon fått ekonomisk hjälp eller vård inom eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (1989:529) användas som sökbegrepp. Det är trots förbudet i första stycket tillåtet att som sökbegrepp använda uppgifter om sjukdom och hälsotillstånd samt uppgifter om att någon varit föremål för tvångsingripande enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Direktåtkomst 8 § Endast den som för de ändamål som anges i 3 och 4 §§ behöver tillgång till uppgifterna för att kunna utföra sitt arbete får ha direktåtkomst till uppgifter i ett vårdregister. Åtkomsten får endast avse de uppgifter som behövs för arbetets utförande. Utlämnande på medium för automatiserad behandling 9 § Personuppgifter i ett vårdregister får lämnas ut på medium för automatiserad behandling endast om de skall användas för de ändamål som anges i 3 och 4 §§ eller för forskningsändamål. Bevarande och gallring 10 § Utöver vad som följer av personuppgiftslagen (1998:000) finns särskilda bestämmelser om bevarande och gallring i patientjournallagen (1985:562). Information 11 § Den som är personuppgiftsansvarig för ett vårdregister skall se till att den registrerade får information om behandlingen. Informationen skall innehålla upplysningar om 1. vem som är personuppgiftsansvarig, 2. ändamålet med registret, 3. vilken typ av uppgifter som ingår i registret, 4. den uppgiftsskyldighet som följer av lagen (1998:000) om hälsodataregister, 5. de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller för registret, 6. rätten att ta del av uppgifter enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:000), 7. rätten till rättelse av oriktiga eller missvisande uppgifter, 8. rätten till skadestånd vid behandling av personuppgifter i strid med denna lag, 9. vad som gäller i fråga om sökbegrepp, direktåtkomst och utlämnande av uppgifter på medium för automatiserad behandling, 10. vad som gäller i fråga om bevarande och gallring, samt 11. om registreringen är frivillig eller inte. Sekretess 12 § För utlämnande av personuppgifter från ett vårdregister gäller de begränsningar som följer av sekretesslagen (1980:100), patientjournallagen (1985:562), lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården och lagen (1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården. Rättelse 13 § Personuppgiftslagens (1998:000) bestämmelser om den personuppgiftsansvariges skyldighet att på begäran av den registrerade rätta, blockera eller utplåna personuppgifter och att underrätta tredje man, till vilken uppgifterna har lämnats ut, skall gälla även då personuppgifter behandlats i strid med denna lag. Detta gäller dock inte om åtgärderna skulle strida mot bestämmelserna i patientjournallagen (1985:562). Skadestånd 14 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:000) om skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om upphävande av lagen (1991:425) om viss uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården Härigenom föreskrivs att lagen (1991:425) om viss uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården skall upphöra att gälla den dag som regeringen bestämmer. 2.4 Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1957:632) om cancerregister Härigenom föreskrivs att kungörelsen (1957:632) om cancerregister skall upphöra att gälla den dag som regeringen bestämmer. 3 Ärendet och dess beredning Efter beslut av regeringen tillkallades en parlamentarisk kommitté med uppgift att genomföra en utredning om författningsreglering av personregister inom hälso- och sjukvårdens område. Kommittén antog namnet . avgav kommittén betänkandet Hälsodataregister Vårdregister (SOU 1995:95). Betänkandet innehåller förslag till författningsreglering av behandling av personuppgifter i centrala register i en hälsodataregisterlag och personregister i det direkta vårdarbetet i en vårdregisterlag, jämte vissa konsekvensändringar. En sammanfattning av kommitténs betänkande återfinns i bilaga 1. Delar av kommitténs lagförslag finns i bilaga 2. Därutöver lämnade kommittén förslag till 1. lag om ändring i lagen (1995:606) om vissa personregister för officiell statistik, 2. lag om ändring i datalagen (1973:289), 3. lag om upphävande av lagen (1991:425) om viss uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården, och 4. lag om upphävande av kungörelsen (1957:632) om cancerregister. Regeringen avser att i annat sammanhang lämna förslag avseende kommitténs förslag under punkt 1. Vad avser förslaget under punkt 2 är ändringen inte längre relevant eftersom denna lag, vilket redogörs för nedan, föreslås upphävas. Förslagen under punkterna 3 och 4 överensstämmer i sin helhet med vad regeringen föreslår i denna proposition. Betänkandet har remissbehandlats, en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgängliga i ärende (S95/5314/S). Efter det att remissbehandlingen avslutats har regeringen i proposition 1997/98:44 föreslagit en personuppgiftslag som avser att ersätta datalagen (1973:289) och att genomföra och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (nedan benämnt EG-direktivet). En översyn av bestämmelserna har skett för att samordna förslagen i denna proposition med regleringen i förslaget till personuppgiftslag varvid omfattande språkliga justeringar samt vissa ändringar i sak av mindre betydelse har gjorts. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i propositionen följt de förslag som Lagrådet lämnat. Vi återkommer till Lagrådets yttrande i avsnitt 10.11 och 11.9 samt i författningskommentarerna till de lagrum vilkas utformning Lagrådet lämnat synpunkter på. 4 Bakgrund Den moderna informationstekniken erbjuder möjligheter att effektivisera och rationalisera verksamheter av skilda slag. På alla samhällsområden pågår en utveckling mot en alltmer intensifierad datorisering. Inom hälso- och sjukvården har tekniken med dataregistrering av personuppgifter tagits i bruk ganska tidigt när det gäller att bygga upp centrala register för framställning av statistik och för att utgöra underlag för forskning. Personregister har också kommit till användning i det direkta vårdarbetet. Detta dels för att skapa underlag för diagnostik och behandling av enskilda patienter, dels för olika administrativa rutiner. Personuppgifter inom hälso- och sjukvården är ofta av känslig karaktär och kräver därför ett fullgott integritetsskydd. Detta gäller både de personregister som används i det direkta vårdarbetet och de centrala register som används för statistik och forskning. Den rättsliga regleringen av skyddet för den personliga integriteten i samband med personregister finns fram till i datalagen (1973:289). För att inrätta och föra integritetskänsliga register krävs normalt tillstånd från Datainspektionen. Regeringen har i proposition 1997/98:44 föreslagit en personuppgiftslag som i sina huvudsakliga delar avses träda i kraft . Lagen avser att ersätta datalagen och att genomföra och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. I proposition 1990/91:60 om offentlighet, integritet och ADB uttalade regeringen att vissa register hos , landstingen, kommunerna och borde regleras i särskilda registerlagar. En sådan reglering var ett led i en allmän strävan att stärka skyddet för de registrerades integritet i samband med nödvändig registrering av känsliga uppgifter i vissa myndighetsregister. En sådan reglering skulle ses som ett led i en allmän strävan att stärka skyddet för de registrerades integritet i samband med nödvändig registrering av känsliga personuppgifter i vissa myndighetsregister. betonade i sitt betänkande 1990/91:KU11 vikten av att en författningsreglering kom till stånd i syfte att stärka skyddet för de registrerades integritet i samband med sådan registrering. har därefter antagit dels en lag (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna, dels socialförsäkringsregisterlagen (1997:934). Lagregleringen är avsedd att ersätta Datainspektionens tillståndsgivning. Den innebär en detaljerad reglering av de förutsättningar som krävs för att uppgifter skall få registreras på ADB- medium. Vidare ingår bestämmelser om registeransvar, terminalåtkomst, utlämnande av uppgifter m.m. i syfte att stärka skyddet för den registrerades integritet. För att fullfölja statsmakternas intentioner när det gäller personregister på hälso- och sjukvårdens område beslöt regeringen att en kommitté skulle tillkallas för att utreda och lägga fram förslag till författningsreglering av personregister på detta område (Dir. 1993:111). Kommittén antog namnet . 5 Personregister inom hälso- och sjukvården Denna proposition syftar till att lägga fram förslag till författningsreglering av automatiserad behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvården. Utgångspunkten för förslagen är en kartläggning av vilka personregister som finns på området. Med personregister avses register, förteckning eller andra anteckningar som förs med hjälp av automatisk databehandling och som innehåller personuppgift som kan hänföras till den som avses med uppgiften. Personregister inom hälso- och sjukvården kan i stort delas in i fyra kategorier: 1) Hos de centrala myndigheterna , och förs rikstäckande register som är avsedda för statistik och forskning. 2) Inom den av sjukvårdshuvudmännen bedrivna hälso- och sjukvården förs på regional och lokal nivå ett stort antal personregister. En betydande del av dessa är tillkomna i och för vården av patienter. De är främst avsedda för dokumentation av vården eller för patientadminstrativa eller ekonomiadminstrativa funktioner. Motsvarande register finns också inom den privat bedrivna vården. 3) På regional eller lokal nivå förs även ett antal register ofta rikstäckande vars syfte är att underlätta kvalitetskontroll inom hälso- och sjukvården. De brukar benämnas kvalitetsregister. 4) Ett mycket stort antal personregister utgörs av forskningsregister som enskilda forskare eller institutioner inrättar och för inom ramen för särskilda forskningsprojekt. 5.1 Personregister hos centrala förvaltningsmyndigheter 5.1.1 är en central förvaltningsmyndighet för bl.a. verksamheter som rör hälso- och sjukvård, tandvård och smittskydd, om det inte är en uppgift för annan statlig myndighet. har haft ansvaret för statistik- och registerverksamhet inom hälso- och sjukvården. Denna verksamhet är /92 förlagd till (EpC), och som fr.o.m. är en fristående enhet inom . EpC är verksamt på fem huvudområden; registerverksamhet, klassifikationsverksamhet och medicinsk terminologi, rapportering om folkhälsa och sociala förhållanden, forsknings- och utvecklingsarbete samt statistiksamordning. De övergripande målen för EpC:s verksamhet är att fortlöpande på nationell nivå följa, analysera och rapportera om utbredning och utveckling av hälsoförhållanden och sjukdomar, sociala förhållanden, vårdutnyttjande, vårdresultat samt riskfaktorer i olika befolkningsgrupper och att bistå myndigheter, organisationer och forskare på såväl nationell, regional som lokal nivå med epidemiologisk rådgivning. Centret ska förse riksdag, regering, allmänhet, forskare, myndigheter, landsting, kommuner och andra organisationer med kunskapsunderlag inom områdena folkhälsosociala förhållanden, hälso- och sjukvård samt socialtjänst. En förutsättning bland andra för att bedriva epidemiologiskt arbete är tillgången till olika slag av medicinska uppgifter om enskilda individer. De register som förs hos innehåller vissa av dessa uppgifter. Sådana uppgifter kan vara av känslig natur. Registren omfattas av sekretess enligt 9 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100). Denna sekretess är i princip absolut. Det finns dock möjlighet att lämna ut uppgifter bl.a. för forskning och framställning av statistik om det står klart att utlämnandet kan ske utan men eller skada för den som uppgiften rör. har i sin registerverksamhet vid EpC fyra aktiva register: , , Medicinska födelseregistret med missbildningsregistret samt . 5.1.1.1 inrättades med stöd av kungörelsen (1957:632) om cancerregister. I kungörelsen anges att hos dåvarande Medicinalstyrelsen (numera ) "skall föras register över fall av cancer och av sådana därmed besläktade sjukdomar som styrelsen bestämmer". Syftet med att tillskapa registret var att beskriva cancerns utbredning och frekvens. Cancer hade fått ökad betydelse som dödsorsak vid stigande medelålder och det behövdes därför en ingående och fullständig statistik. Registret skulle "rutinmässigt insamla uppgifter om cancerfall, sammanställa och räkna dessa, samt redovisa resultatet med uppdelningar efter vissa standardargument, såsom cancerdiagnos, kön, ålder, hemort, yrke m.m." Ändamålet med registret har 1977 av Datainspektionen angivits vara att "utgöra underlag för statistik rörande incidenter av malign tumörsjukdom med olika lokalisation och tumörtyp med detaljerade uppdelningar mellan demografiska data, att göra ett centralt basregister för epidemiologiska studier avseende tumörsjukdomar, att utgöra centralt register för uppföljning av t.ex. patientgrupper". Datainspektionen har meddelat vissa föreskrifter bl.a. för samkörningar med andra register, t.ex. dödsorsaksregistret. Det föreligger numera en obligatorisk heltäckande rapporteringsskyldighet till . Varje vårdansvarig läkare i såväl offentlig som enskild tjänst liksom patolog och cytolog som ställer diagnosen har en anmälningsplikt. Varje sjukdomsfall kommer därmed att anmälas av flera läkare.