prop · GL031D2 · 1998-01-01 00:00:00 — Principen att övergången till indirekt fastighetsägande skall avslutas så snart det är möjligt får också anses innebära att fondstyrelserna även innan lösningrätt inträder enligt befintliga kontrakt bör, där så befinns lämpligt, kontakta kreditgivarna och diskutera möjligheterna till och kostnaderna för en förtida avveckling av betalningsansvaren för lånen. Även i sådana fall skall kostnaden för en avveckling prövas mot vad som kan anses utgöra en ändamålsenlig kapitalförvaltning. Regeringens förslag: Bestämmelserna träder i kraft . Första tredje fondstyrelsernas synpunkter: Fondstyrelserna framhåller att en bolagisering av de direktägda fastighetsinnehaven tidigast kan genomföras . Skälen för regeringens förslag: En övergång till ett indirekt ägande av första tredje fondstyrelsernas fastighetsinnehav kommer av rent praktiska skäl att ta att genomföra. En bolagisering av fastighetsinnehaven förutsätter ett inte obetydligt förberedelsearbete. Första tredje fondstyrelserna måste därför ges tillräckligt rådrum att genomföra de förändringar som krävs. Som fondstyrelserna har anfört torde en bolagisering av de direkta fastighetsinnehaven inte kunna genomföras . Enligt regeringens uppfattning bör därför bestämmelserna kunna träda i kraft . 4.5.6 Ekonomiska effekter av förslaget Förvaltningen av AP-fondens medel bör kunna effektiviseras till följd av den föreslagna ändringen av AP-fondens fastighetsägande. Möjligheterna till riskspridning inom tillgångsslaget fastigheter ökar genom att geografisk diversifiering enklare kan åstadkommas. Vidare förbättras likviditeten i fastighets- portföljen vilket innebär att förändringar i portföljsammansättningen blir lättare att genomföra. Genom att AP-fonden inte längre får äga fastigheter direkt undviks också de eventuella snedvridande effekter på fastighetsmarknaden som ett sådant ägande kan tänkas orsaka. Att AP-fonden är befriad från skyldighet att betala inkomstskatt innebär att fonden har en fördel jämfört med konkurrenter vid direkta köp av fastigheter. Förslaget medför övergångskostnader, som kommer att bäras av fondstyrelserna, när de direkta fastighetsinnehaven skall omstruktureras till indirekta. Vid oförändrade förhållanden skulle dessutom avkastningen från fastighetsinnehaven minska något eftersom AP-fonden, till skillnad från fastighetsbolag, är befriad från skyldighet att betala inkomstskatt. Med det nuvarande fastighetsinnehavet innebär förslaget att statens skatteintäkter kan komma att öka med . Som nämnts kommer fastighetsbolagen att beskattas för inkomst av näringsverksamhet. Enligt allmänna skatterättsliga principer tas en till fastighetsbolaget överförd fastighet upp till sitt marknadsvärde vid det tillfälle då överföringen sker. Detta värde utgör det anskaffningsvärde på vilket de skattemässiga avskrivningarna skall göras och det utgör också fastighetens ingångsvärde i reavinstsystemet. Vid överföringen av fastigheter från AP-fonden till fastighetsbolagen skall stämpelskatt utgå enligt bestämmelserna i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter (stämpelskattelagen). I detta fall bör emellertid beaktas att överföringarna sker efter ett tvingande beslut av . Situationen liknar därför den som förelåg när fattade beslut om ändring i huvudmannaskapet för äldrevården (ÄDEL- reformen). Som en följd av beslut i det ärendet överfördes fastigheter från landstingen till kommunerna. Dessa överföringar var i sig stämpelskattepliktiga men uttalade att det vid det slag av förändringar som det då var fråga om fanns en möjlighet till skattebefrielse enligt stämpelskattelagen (1991/92:SkU22 s. 20, rskr. 1991/92:188). Befrielse medgavs i de avsedda fallen genom tillämpning av dispensregeln i 42 § stämpelskattelagen. Enligt regeringens uppfattning bör den nu föreliggande frågan kunna lösas på motsvarande sätt. 5.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar två anslag avseende finansiell verksamhet. Det är anslaget Åtgärder för att stärka det finansiella systemet ( bankstödsanslaget ) och Avgift för Stadshypotekskassans grundfond. I verksamhetsområdet ingår också åtaganden avseende Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska () samt vissa resurser för åtgärder inom den finansiella sektorn. För EIB och finns inga anslag uppförda på statsbudgeten 1998. Vid beslutades att den planerade inbetalningen (för räkning) på ca inte skulle göras. Det beräknade belopp som angavs budgetpropositionen har därför utgått. För gäller att beslutat (prop. 1996/97: 1) att skall medverka i en kapitalhöjning i banken och teckna andelar motsvarande 228 miljoner ecu. Av den nya kapitalinsatsen skall inbetalas i åtta lika stora rater av . skall således betala in 6 412 500 ecu under vart och ett av de kommande åtta åren 1998 - 2005. Den första raten skall erläggas och kommer att täckas med medel som tidigare avsatts för kapitalinsatser i . Regeringen har för beräknat medel i statsbudgeten för de då aktuella utbetalningarna. ekonomiska vårproposition (prop. 1995/96:150) begärde regeringen ett bemyndigande att sälja, byta eller på annat sätt helt eller delvis avyttra statens aktieinnehav i () och att disponera ersättningen från en avyttring till förvärv av aktier i eller bildandet av bolag som direkt eller indirekt driver verksamhet enligt lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet eller aktiekontolagen (1989:827). I anslutning till detta begärde regeringen att skulle anvisas som ett ramanslag för kostnader som uppkommer i samband med värdering och försäljningsåtgärder som syftar till en avyttring av statens aktieinnehav i VPC. Anslaget skulle även omfatta kostnader vid förberedelse och genomförande av direkta och indirekta förvärv för statens räkning av aktier i börs- eller clearingorganisation eller i samband med att ett särskilt bolag bildas eller förvärvas för detta ändamål. beslutade i enlighet med vad regeringen begärt. I den ekonomiska vårpropositionen uppgavs att regeringen skulle återkomma budgetproposition, om medel för nämnda ändamål behöver tas i anspråk även . I den ekonomiska vårpropositionen begärde regeringen även att ett ramanslag om skulle anvisas för investeringar i företag som har en central roll inom den svenska finansiella infrastrukturen. Även detta biföll i det nämnda beslutet. I vårpropositionen anfördes att regeringen avser att återkomma budgetproposition, om medel behöver tas i anspråk även . Efter riksdagsbeslutet har vissa åtgärder vidtagits som ligger inom det anvisade ramanslaget om . Bland annat har ett bolag köpts som kan användas vid förvärv av aktier för statens räkning i börs- eller clearingorganisation. Ramanslaget för investeringar i den finansiella infrastrukturen har inte disponerats. Det är inte säkert att de åtgärder som de av anvisade ramanslagen avser kommer att kunna slutföras . Detta innebär att outnyttjade belopp på ramanslagen kan behöva utnyttjas även . Några medel utöver detta kommer, enligt regeringens bedömning, inte att behöva tas i anspråk. Regeringen har av erhållit bemyndigande att sälja statens aktieinnehav i Nordbanken (prop. 1991/92:21, prop. 1991/92:153). Avsikten är alltjämt att innehavet skall avyttras. För finns ramanslaget B 3 Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken upptaget på statsbudgeten. Anslaget om skall användas för kostnader som uppkommer vid förberedelser för och genomförande av en försäljning av banken. Anslaget finns inte upptaget för . Regeringen föreslår att kostnader som uppstår i samband med en avyttring, utöver de medel som finns till förfogande, skall avräknas den inkomst som staten erhåller vid försäljningen. Nettobehållningen skall inlevereras mot inkomsttitel. Vissa av anslagen inom verksamhetsområde B var i processen inför budgetpropositionen mycket svårbudgeterade. Det gäller anslagen Åtgärder för att stärka det finansiella systemet och Försäljning av aktier i (det senare ändrat till Avgift till Stadshypotekskassans grundfond ). Anslaget Åtgärder för att stärka det finansiella systemet var ett 1000-kr anslag där tidigare både utgifter och inkomster rörande bankstödet redovisades. De kvarvarande kostnaderna för bankstödet efter var svåra att budgetera. Även försäljningskostnaderna för aktierna i var svårberäknade beroende på att val av försäljningsform var okänt. Det fanns dessutom ingen vetskap om att en avgift för Stadshypotekskassans grundfond skulle betalas av staten. I denna proposition föreslås vissa ändringar och omfördelningar beträffande dessa anslag. Syftet är att anpassa tillgängliga medel efter nuvarande och mer aktuella behov. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 2620,6 - 1051, 8 954,2 189,7 189,7 189,7 Resultatbedömning och slutsatser Försäljning av aktier i och har genomförts. Regeringen bedömer att de erhållna ersättningarna var rimliga utifrån marknadsförutsättningarna. Försäljningskostnaderna avseende Nordbanken () bedöms som rimliga. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har inte haft någon invändning mot den genomförda försäljningen av aktierna i . Vad gäller de delar av verksamhetsområdet som handläggs av har inte haft någon invändning. 5.2 Anslagsavsnitt B 1 Åtgärder för att stärka det finansiella systemet Därav 1996 Utgift - 2 751 55 4 55 000 1998 Förslag 55 000 1999 Beräkna t 55 000 2000 Beräkna t 55 000 1 Beloppen anges i tusental kronor 2 Av anslaget har dragits in som besparing Under /96 har anslaget disponerats för att täcka utgifter för åtgärder som avsetts att stärka det finansiella systemet. Dessa har uppkommit vid infrianden av utställda garantier, betalning av ränta på lån och återbetalning av lån i som tagits upp för att finansiera stödåtgärder m.m. Stora inkomster från aktieutdelningar och återbetalningar av garantiutgifter har löpande redovisats under anslaget, vilket förklarar utfallet . Anslaget har disponerats av , och . Ett eventuellt överskott på anslaget skall föras till inkomsttitel. och har redovisat mot en inkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida. har redovisat som utgift. Konsekvenserna av bankstödet har tidigare redovisats, dels i budgetpropositionen 1994/95 (prop. 1994/95:100, bilaga 8), dels i propositionen om avveckling av stödet (prop. 1995/96:172). Regeringens överväganden Anslaget skall användas för betalningar av ränta på lån i . Lånet upptogs av staten för att finansiera köpet av från Nordbanken (prop. 1991/92:153, bet. 1991/92:NU36, rskr. 1991/92:352). Lånebeloppet uppgår till . Avsikten är att detta lån skall återbetalas under i samband med att staten erhåller aktieutdelning från . I budgetpropositionen (1996/97:1) beräknades anslaget till . Regeringen föreslår , utifrån vad som förordas i avsnittet 5.1, att ca omfördelas till anslaget B 2 och ca till andra anslag inom utgiftsområde 2. Anslaget föreslås för 1998-2000 uppgå till . B 2 Avgift för Stadshypoteks- kassans grundfond 1, 2 Utgifts - progno s 10 605 1998 Förslag 134 700 1999 Beräkna t 134 700 2000 Beräkna t 134 700 1 Beloppen anges i tusental kronor 2 Anslaget för hette Försäljning av aktier i beslutade (prop. 1996/97:40, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) att stadshypotekskassa skulle föra över sitt aktieinnehav om i till staten som regeringen bestämde. bemyndigades regeringen att besluta om försäljning av aktieinnehavet. beslutade regeringen om försäljning av aktierna till , varvid ca erhölls i försäljningslikvid. Dessa medel redovisades mot inkomsttitel. Försäljningskostnaden uppgick till ca , vilket var lägre än den budgeterade kostnaden. Stadshypotekskassans uppgift är att förvalta den återstående obligationsskulden. När låneskulden är reglerad skall kassan likvideras. För att trygga utestående lån finns en grundfond i form av en statlig garantiförbindelse. Stadshypotekskassan betalar en årlig avgift för garantin till . har avgiften finansierats genom utdelning på aktierna i . I samband med överflyttningen av aktieinnehavet har staten emellertid åtagit sig att fr.o.m. ersätta kassan för denna avgift. Regeringens överväganden Stadshypotekskassans sammanlagda låneskulder får inte uppgå till mer än tio gånger summan av grundfonden och kassans egna fonder. Avgiften för garantin uppgår till en procent av fondens storlek. Det innebär att avgiften kommer att minska vartefter låneskulden minskar. Avgörande för avgiftens storlek kommer därför att vara hur snabbt låneskulden avvecklas. Anslaget beräknas till . En omfördelning med ca 75 000 000 har gjorts från anslaget B 1. 6.1 Anslagsavsnitt C 1 revisorer 1 Anslags - sparand e 526 Därav 1996 Utgift 16 070 16 677 1998 Förslag 16 673 1999 Beräkna t 17 211 2000 Beräkna t 17 766 1 Beloppen anges i tusental kr revisorer har till uppgift att på vägnar granska statlig verksamhet. Revisorerna har ett särskilt ansvar för att visa på utfall och effekter av tidigare fattade riksdagsbeslut. Uppgiften är till övervägande delen av förvaltningsrevisionell karaktär, och syftet med revisorernas granskning är att främja ett effektivt utbyte av de statliga insatserna. Dessutom granskar revisorerna som externrevisorer , den inre riksdagsförvaltningen, ombudsmän och Stiftelsen . revisorer skall på vägnar granska den statliga verksamheten inklusive statliga aktiebolag och stiftelser. revisorers roll som en del av kontrollmakt skall tydliggöras. Revisorerna skall stimulera till diskussion om angelägna samhällsområden. Revisorerna kommer i sin granskningsverksamhet att utöka dialogen med företrädare för de granskade verksamheterna i form av seminarier, utfrågningar m.m. Revisorerna skall också utveckla samspelet med utskotten under granskningsarbetet för att på ett tidigt stadium kunna få till stånd en fruktbärande dialog. En ökad satsning på uppföljning av tidigare granskningar är också viktig bl.a. för att få underlag för åtgärder som kan förbättra genomslaget i granskningsarbetet. revisionsutredning föreslår att revisorer även skall utföra externrevision av . Det eventuella uppdraget kommer att medföra ökade kostnader för revisorerna. har inget att erinra mot revisorers medelsberäkning. Beträffande de ökade kostnaderna som revisionen av kan medföra menar förvaltningsstyrelsen att anslagssparandet /96 i första hand bör användas. I andra hand får finansutskottet i höstens budgetberedning ta ställning till eventuell justering av anslagsbeloppet. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 2