prop · GL031D19 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår som en följd härav att stödformen i fortsättningen skall benämnas småföretagsstöd. Några förändringar av själva stödformen föreslås inte. 4.5 Stöd till kommersiell service Regeringens förslag: Avskrivningslånet skall namnändras till investeringsbidrag. Investeringsbidrag skall fortsättningsvis kunna lämnas med högst av utgifterna för vissa investeringar i dagligvarubutiker och drivmedels- anläggningar som har ett väl utbyggts utbud av grundläggande servicefunktioner. Servicebidrag skall fortsättningsvis kunna lämnas med högst till nämnda verksamheter. Investeringsbidrag skall fortsättningsvis kunna lämnas med högst av utgifterna för vissa utbildningsåtgärder för butiksägare och anställda. Investeringslån skall upphöra. Regionalt utvecklingslån skall namnändras till landsbygdslån. Hemsändningsbidraget skall förbättras bl.a. genom att det fortsättningsvis skall kunna lämnas med högst per hushåll och inköpstillfälle förutsatt att respektive kommun bidrar med ett minst lika stort belopp. I särskilda fall skall bidraget kunna uppgå till högst . Underlagsrapporter och : Service i gles- och landsbygd och den remissammanställning som sammanställt, samt inkommen skrivelse från . Rapporten innehåller bl.a. förslag på förändringar av stöd till kommersiell service. Bl.a. föreslås att avskrivningslån bör kunna lämnas av de godkända utgifterna för investering, till företag som har ett väl utbyggt utbud av grundläggande servicefunktioner eller som gör en investering som innebär en komplettering av verksamheten med sådana servicefunktioner, som avser samlokalisering med annat detaljhandels- eller tjänsteföretag vars huvudsakliga verksamhet riktar sig till konsumenter, eller som avser dagligvarublockens åtgärdsprogram för rationalisering av landsbygdsbutiker. Servicebidrag bör kunna lämnas med till företag som har ett väl utbyggt utbud av grundläggande servicefunktioner. Vidare föreslår och att avskrivningslån bör kunna lämnas med högst av de godkända utgifterna för investeringen, till investeringar i produktutveckling, utbildning, eller andra liknade ändamål. Även hemsändningsbidraget föreslås förbättras. Hemsändningsbidraget bör kunna lämnas med ett schablonbelopp på per utfört hemsändningsuppdrag förutsatt att kommunerna bidrar med minst lika stort belopp. För stöd därutöver lämnas statligt stöd med högst . Det statliga hemsändningsbidraget kan dock högst uppgå till per hushåll och hemsändningstillfälle. Bidraget skall även kunna lämnas för kommunens kostnader för att anordna särskilda inköpsturer för de hushåll som har störst avstånd eller saknar möjligheter att på annat sätt själva ta sig till butiken. I detta fall bör bidraget uppgå till av kommunens nettokostnader, dock högst per inköpstillfälle. Hemsändningsbidraget bör även kunna lämnas för faktiska bilkostnader, när hemdistribution anordnas av lokala utvecklingsgrupper, byalag och liknande. I dessa fall kan kommunen ge handlaren bidag till kostnader för ordermottagning och ihopplockning av varor. Remissinstanserna Remissinstanserna är överlag positiva till utredningens förslag om förbättringar av stödet till kommer-siell service. Flertalet länsstyrelser tillstyrker förslaget om att s.k. mjuka investeringar skall bli stödberättigade, men ifrågasätter om inte stödnivån föreslås bli för hög. Bland annat länsstyrelserna i och är positiva till förslaget i sin helhet vad avser ett förhöjt stöd för att vidga serviceutbudet. ställer sig tveksam till förhöjt stöd och anser bl.a. att bidragsnivåer inte bör överstiga . Högre statligt stöd bör, enligt , kompletteras med vanliga lån. anser vidare att det är av vikt att avgränsa kostnaderna för produktutveckling ifrån driftkostnader. i anser att ett förbättrat hemsändningsbidrag inte bör begränsas av kommungränser och kommun delar utredningens uppfattning att hemsändningsbidraget bör höjas. Skälen för regeringens förslag För stöd till kommersiell service i glesbygd är tillgången på service avgörande för vilka orter och därmed butiker som kan komma i fråga för stöd. Bedömningskriterierna för stöd till kommersiell service skiljer sig från landsbygdsstöd till företag. Bland annat beaktas avstånd till närmaste butik för avgränsning av vad som bör beaktas som serviceglesa områden. Någon ändring av bedömningsgrunderna för att bestämma områden eller orter där stöd till kommersiell service kan lämnas föreslås inte. Stöd till kommersiell service kan lämnas till kommuner, näringsidkare med fasta försäljningsställen för dagligvaror och drivmedel, näringsidkare med fasta försäljningsställen för fackhandelsvaror samt näringsidkare som säljer dagligvaror via varubuss. Stöd till kommersiell service kan lämnas som hemsändningsbidrag, avskrivningslån, investeringslån, regionalt utvecklingslån och servicebidrag. Avskrivningslånet inom landsbygdsstödet har numera namnändrats till landsbygdsbidrag. Stöd till kommersiell service kan lämnas som avskrivningslån och investeringslån för anskaffning eller ny-, till- eller ombyggnad eller större reparation av lokaler som behövs för verksamheten och för inredning eller annan utrustning av sådana lokaler, och till anskaffning eller ombyggnad eller större reparation av en varubuss, samt för inredning och annan utrustning av sådana fordon. Avskrivningslånet kan lämnas med högst av de utgifter som godkänts av investeringen. I de fall som en investering genomförs för att uppfylla krav som har ålagts verksamheten genom föreskrifter i lag eller förordning får avskrivningslån lämnas med ett belopp som motsvarar högst av de godkända utgifterna för investeringen. Servicebidrag får lämnas endast om det finns särskilda skäl och med högst . Bidraget kan lämnas för att fördröja eller förhindra nedläggning av butiker som är särskilt viktiga för konsumenternas varuförsörjning. Detta bidrag används ibland som ett stöd i avvaktan på att långsiktigt verkande överlevnadsinsatser för butiken prövas. För vissa avlägset belägna butiker, där sådana åtgärder vidtagits, kan servicebidraget vara enda sättet att bevara dagligvaruförsörjningen. Hushåll med långa avstånd till närmaste butik eller som saknar möjligheter att själva besöka butiken får ofta sina varor hemskickade via subventionerad hemsändning eller genom försorg. Behovet av sådan service beräknas öka i takt med att dagligvarubutiker i glesbygd läggs ned. Kommunens bidrag till handlare som distribuerar varor hem till hushållen lämnas med mycket varierande belopp och med ersättningsregler som varierar mellan kommunerna. Undersökningar pekar på att ersättningen i genomsnitt är per hemsändning. Den faktiska kostnaden har uppskattats till per hemsändning. får bidrag lämnas med belopp som motsvarar högst eller, om det finns synnerliga skäl, högst av kommunens nettoutgift för hemsändningen. Bidrag kan lämnas endast om nettoutgiften uppgår till minst ett halvt basbelopp. Ett alternativ som förordas av många hushåll, och som en undersökning genomförd av bekräftar, är att hushållen skulle föredra en distributionsform som innebär att kommunen organiserar inköpsturer för de hushåll som inte har möjlighet att ta sig till en butik. Avskrivningslånet inom stöd till kommersiell service namnändras till investeringsbidrag Avskrivningslånet inom stöd till kommersiell service föreslås namnändras till investeringsbidrag. Motsvarande förändring har genomförts inom landsbygdsstödet, vilket innebar att det tidigare avskrivningslånet numera omvandlats till ett landsbygdsbidrag. Detta innebär en förenkling i stödsystemet och stödhanteringen underlättas på regional nivå. Ett bredare serviceutbud m.m. Det krävs särskilda åtgärder för att begränsa utslagningen av dagligvarubutiker och drivmedels- anläggningar som är strategiska för konsumenters serviceförsörjning. Inriktningen bör bl.a. vara att stimulera dessa till att vidga serviceutbudet. Länsstyrelserna bör också aktivt stimulera och komplettera handelns pågående utvecklingsprogram för lanthandeln så att det kan få ett större genomslag. Regeringen delar och uppfattning att reglerna för stöd till kommersiell service bör ändras så att det blir möjligt att premiera de företag som vidgar det grundläggande utbudet av service. Motivet är att det är ett samhällsintresse att hushållen har tillgång till grundläggande service som post, bank, apotek m.m. och att kostnaderna skulle kunna hållas låga genom att tjänsterna ombesörjs av dagligvarubutiker eller drivmedelsanläggningar. Regeringen föreslår därför att investeringsbidrag fortsättningsvis skall kunna lämnas med högst av godkända utgifter för investeringar i sådana verksamheter som har ett väl utbyggt utbud av grundläggande servicefunktioner eller som gör en investering som innebär en komplettering av verksamheten med grundläggande servicefunktioner. Bidrag med detta belopp föreslås också kunna lämnas till företag som avser samlokalisering med annat detaljhandels- eller tjänsteföretag vars huvudsakliga verksamhet riktar sig till konsumenter, eller som avser dagligvarublockens åtgärdsprogram för rationalisering av landsbygdsbutiker. Även servicebidraget föreslås höjas till för nämnda verksamheter med ett brett utbud av servicefunktioner. Utbildningsåtgärder Det finns särskilda behov att höja kompetensnivån hos butiksägare och anställda inom dagligvaruhandeln i glesbygd. Ett område bland flera som ställer allt högre krav på kompetens är system baserade på informationsteknik. Regeringen föreslår även att investeringsbidraget skall kunna lämnas med högst av utgiften för kompetenshöjande utbildningsinsatser för butiksägare och anställda inom utbildningsområden som är kopplade till dagligvaruhandeln. Investeringslånet upphör m.m. har bedömt att det inte finns några bärande skäl för att bibehålla stödformen investeringslån eftersom de regionala utvecklingslånen fyller samma funktion. föreslår därmed att stödformen investeringslån upphör. Regeringen anser att detta förslag förenklar i stödsystemet och föreslår att investeringslånet skall upphöra. Det bör vara en uppgift för regeringen att besluta om de förändringar som erfordras för att regionala utvecklingslån skall kunna ersätta investeringslånet. Regeringen föreslår även att regionala utvecklingslån, liksom inom landsbygdsstödet, namn- ändras till landsbygdslån (avsnitt 4.2). Hemsändningsbidraget förbättras För att förbättra för de hushåll som bor avlägset och för att anpassa stödformen till dagens behov, föreslår regeringen, att hemsändningsbidraget i fortsättningen skall kunna lämnas med ett schablonbelopp på högst per utfört hemsändningsuppdrag förutsatt att respektive kommun bidrar med minst lika stort belopp. För stöd därutöver kan lämnas . Det statliga hemsändningsbidraget kan dock högst uppgå till per hushåll och hemsändningstillfälle. Hemsändningsbidraget bör även kunna lämnas för kommunens kostnader för att anordna särskilda inköpsturer för de hushåll som har störst avstånd eller saknar möjligheter att på annat sätt ta sig till butiken. I detta fall skall bidraget uppgå till högst av kommunens nettokostnader, dock högst per hushåll och inköpstillfälle. 3 005 993 5 Därav 1996 Utgift 1 232 456 Utgifts - progno s 2 400 0006 1998 Förslag 1 597 517 1999 Beräkna t 1 623 517 2000 Beräkna t 1 623 517 Anslagen C 1. Lokaliseringsbidrag m.m. och C 2. Regionala utveckl ingsinsatser m.m. 2. Beloppen anges i tusental kronor 3. De belopp som inte var uppbundna genom beslut uppgick till 395 000 tkr. Härav har senare 200 000 tkr bortförts som besparing. Anslaget har i tilläggsbudget minskats med 122 500 tkr. Efter besparingar på 39 tkr. Inkl. äldreanslagen C 1. Lokaliseringsbidrag m.m och C 2. Från och med har anslagen C 1. Lokaliseringsbidrag m.m. och C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m. slagits samman till A 1. Re- gionalpolitiska åtgärder. Anslaget disponeras av länsstyrelserna, () och regeringen. De ändamål till vilka medel från anslaget kan användas framgår i det följande under . Från anslaget C 1. Lokaliseringsbidrag m.m. har och regeringen under /96 beslutat om lokaliseringsbidrag för samt om utvecklingsbidrag med . För vissa garantiåtaganden gentemot banker har utbetalats . För administration av det regionalpolitiska stödet m.m. har utbetalats till i . För uppföljning, utvärdering och informationsinsatser har använt . Inget nytt lån till privata regionala investmentbolag har beviljats eller utbetalats under /96. Utestående sådana lån uppgick till per . Länsstyrelserna fattade under /96 beslut om stöd med medel från anslaget C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m. om sammanlagt med följande fördelning mellan huvudändamålen (fördelningen för /95 inom parentes): lokaliserings- och utvecklingsbidrag () landsbygdsstöd och stöd till kommersiell () service regionalpolitisk projektverksamhet () medfinansiering av strukturfondsprogram (ej aktuellt under bud- getåret) Härutöver användes för uppföljning och utvärdering. De sammanlagda utgående reservationerna uppgick vid budgetårets 1995/96 slut till . Härav beräknas betalas ut under innevarande budgetår. De medel på anslagen som inte var ianspråktagna genom beslut uppgick vid /utgång till , varav på anslaget C 1. Lokaliseringsbidrag m.m. och på anslaget C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m. Regeringen beslutade att i form av besparing föra bort från anslaget. Anledningen till att utgiftsprognosen för innevarande budgetår endast uppgår till är att medel till dessa ändamål i första hand beräknas disponeras från de äldre anslagen C 1. Lokaliseringsbidrag m.m. och C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m. En besparing på har gjorts på anslaget för att finansiera av regeringen föreslagna utgiftsökningar (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Ytterligare information om utfallet för de viktigaste ändamålen har lämnats i avsnitt 3. Regeringens överväganden Regeringen föreslår att medel från detta anslag fortsättningsvis anvisas till följande ändamål: regionala utvecklingsbidrag, lån till privata regionala investmentbolag, landsbygdsbidrag, stöd till kommersiell service, småföretagsstöd, sysselsättningsbidrag, regional och central projektverksamhet, medfinansiering av strukturfondsprogram, vissa utgifter för beslutsgrupper knutna till strukturfondsprogram m.m., uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet m.m. Två nya ändamål föreslås sålunda finansieras med medel från anslaget jämfört med innevarande budgetår. Det är dels sysselsättningsbidrag, som finansieras med medel från anslaget A 5. Sysselsättningsbidrag, dels småföretagsstöd. Medel för tillfälligt småföretagsstöd har tidigare anvisats dels under budgetåren 1994/95 och 1995/96 under tionde huvudtitelns reservationsanslag A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder: anslagsposten särskilda re- gionala åtgärder för regional utveckling och tillväxt, dels under reservationsanslaget för /96 A 16. Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt. Utgiften för sysselsättningsbidrag var under /, varav . För har anvisats sammanlagt , varav 35 i tilläggsbudget. För prognosticeras utgiften till . har för föreslagit ett anslag på . En närmare redogörelse för verksamheten med tillfälligt småföretagsstöd har lämnats i avsnitt 3.2.7. Det viktigaste motivet för att inlemma de två nya ändamålen är att härigenom uppnå en större flexibilitet i de regionalpolitiska åtgärderna. Åtgärderna kan bl.a. rikta sig till privata, kooperativa och statliga företag samt i vissa fall affärsverk, uppdragsmyndigheter, ideella organisationer och kommuner. beslutade (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97FiU20, rskr. 1996/97:284) att medel från anslaget skall kunna användas även för vissa utgifter för beslutsgrupper knutna till strukturfondsprogram. Avsikten med regeringens förslag var emellertid att medel även skall få användas för administrationskostnader till följd av vissa länsstyrelsers uppdrag som fondansvarig myndighet för Interreg II A program. Regeringen har därför beslutat att medel från anslaget av berörda länsstyrelser skall kunna användas för administrationskostnader som hänförs till uppdraget som fondansvarig myndighet för Interreg II A-program. Eftersom ställningstagande på denna punkt inte varit tydligt vill regeringen härmed anmäla det något utökade användningsområdet för anslaget i fråga. Från och med kommer i vissa län en del av de uppgifter till vilka medel anslås under detta anslag att övertas av regionala självstyrelseorgan. Huvuddelen av anslaget beräknas komma att användas av länsstyrelserna, eller i vissa fall självstyrelseorganen, för dels olika företagsstöd, dels medfinansiering av strukturfondsprogram. Intensifieringen av arbetet med innebär att svensk medfinansiering av dessa projekt kan väntas ta i anspråk en allt större del av anslaget. Med anledning av beslut om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77) skall fr.o.m. självstyrelseorganen i , och län bl.a. överta ansvaret för att utarbeta regionala utvecklingsstrategier och huvuddelen av de regionalpolitiska åtgärdsmedel som berörda länsstyrelser disponerar i nuvarande system. Självstyrelseorganen i berörda län avses få disponera medlen med samma typ av riktlinjer som gäller för länsstyrelserna. Huvuddelen av de medel regeringen fördelar till respektive län skall enligt beslut i tillämpliga delar tillföras självstyrelseorganet för följande av de ändamål som angivits ovan: regionala utvecklingsbidrag, landsbygdsbidrag, stöd till kommersiell service, småföretagsstöd, regional projektverksamhet, medfinansiering av strukturfondsprogram, vissa utgifter för beslutsgrupper knutna till strukturfondsprogram samt uppföljning och utvärdering. För ändamålet regional projektverksamhet bör gälla att även länsstyrelserna i berörda län tilldelas vissa medel för att kunna bedriva projekt för t.ex. statlig samordning för ekonomisk tillväxt regional näringspolitik samt för servicelösningar i glesbygd och vissa jämställdhetsprojekt. För ändamålet uppföljning och utvärdering bör gälla att självstyrelseorganen disponerar vissa medel för uppföljning av enskilda projekt medan berörda länsstyrelser tilldelas medel för att fullgöra en statlig uppföljning av genomförda åtgärder. Således bör även länsstyrelserna i berörda län disponera vissa medel från anslaget. En viss del av anslaget avses liksom att disponeras av och regeringen för central utvecklingsverksamhet m.m. Anslagsbehovet beräknas för till . Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan länen och utfärda de föreskrifter som behövs. Vid fördelningen av medel mellan länen bör som de regionala problemens svårighetsgrad utgöra den huvudsakliga fördelningsnyckeln med särskilt beaktande av medfinansieringsbehovet av åtgärder inom strukturfondsprogrammen samt beräknat behov av medel för det nya ändamålet sysselsättningsbidrag. Outnyttjade medel på de nuvarande reservationsanslagen C 1. Lokaliseringsbidrag m.m. och C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m. får regeringen använda längst t.o.m. . De åtaganden som staten gjort gentemot stödmottagare sträcker sig i många fall över ett flertal år. Så länge ändamålen för detta ramanslag är detsamma som för de äldre reservationsanslagen kan även medel från ramanslaget användas till nämnda åtaganden. 02 Därav 1996 Utgift - 34 062 Utgifts - progno s 200 0003 1998 Förslag 390 000 1999 Beräkna t 390 000 2000 Beräkna t 390 000 Beloppen anges i tusental kronor. Efter besparingar på 655 671 tkr med anledning av övergång till brutto redovisning av låneverksamheten. Eftersom anslaget utgör beslutsram för 22 beslutsinstanser beräknas inte hela beloppet komma att utnyttjas. Över anslaget anvisas medel för re- gionala utvecklingslån som beviljas av länsstyrelserna, eller regeringen. Räntor, avbetalningar och andra återbetalningar på lånen tillförs numera andra inkomsttitlar. Under /96 tillfördes de detta anslag. Under sistnämnda budgetår utbetalades i lokaliseringslån. I räntor och amorteringar inbetalades 50,5 respektive . Under detta budgetår var således återbetalningarna större än utgifterna. Utestående belopp vid låntagares konkurs var och eftergivet belopp i samband med företagsrekonstruktioner uppgick till . Utestående fordringar på lokaliseringslån uppgick till . Regeringens överväganden I avsnitten 3.2.1, 4.1 och 4.2 redogörs närmare för utfall, uppföljning m.m. samt föreslagna förändringar beträffande de regionala utvecklingslånen. Förslagen innebär bl.a. att regionala utvecklingslån enligt förordningen (1994:577) om landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service i fortsättningen skall benämnas landsbygdslån. Medel under anslaget föreslås därför fortsättningsvis anvisas dels för regionala utvecklingslån, dels för landsbygdslån. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regionalpolitiken Därav 1996 Utgift 16 191 Utgifts - progno s 13 000 1998 Förslag 12 000 1999 Beräkna t 11 000 2000 Beräkna t 10 000 Beloppen anges i tusental kronor 2. Anslaget disponeras av för infrianden av kreditgarantier för lån som lämnats av länsstyrelserna före . Därefter har samtliga system med kreditgarantier inom regionalpolitiken upphört. Från anslaget betalas utgifter för att infria statliga garantier enligt förordningen (1994:577) om landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service. Från anslaget betalas också utgifter för att infria statliga garantier enligt förordningen (1990:643) om glesbygdsstöd (upphävd 1994:577). Vidare betalas från anslaget utgifter för att infria garantier enligt förordningen (1985:619) om glesbygdsstöd (upphävd 1990:643), enligt förordningen (1979:638) om statligt stöd till glesbygd (upphävd 1985:619), enligt förordningen (1973:608) om statligt stöd till kommersiell service i glesbygd (upphävd 1980:877) samt enligt förordningen (1976:208) om statligt stöd till skärgårdsföretag och förordningen (1978:465) om särskilt stöd till lantbruksföretag i vissa glesbygder (upphävd 1979:638). har utgifterna på anslaget utvecklats enligt följande sammanställning: BUDGETÅR UTGIFT MILJONER KRONOR 1991/92 15,6 1992/93 15,3 1993/94 12,8 1994/95 10,0 1995/96 (18 mån) 18,4 1995/96 (12 mån) 12,1 uppgick det sammanlagda garanterade lånebeloppet till . Ersättning för nedsättning av socialavgifter Därav 1996 Utgift 424 414 Utgifts - progno s 406 000 1998 Förslag 415 000 1999 Beräkna t 410 000 2000 Beräkna t 430 000 Beloppen anges i tusental konor 2. Från anslaget, som disponeras av (), täcks fr.o.m. bortfall av avgiftsinkomster till följd av tillämpningen av lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter. Enligt denna lag skall den procentsats, efter vilken arbetsgivaravgifter och egenavgifter sammanlagt beräknas, sättas ned t.o.m. för verksamheter inom vissa näringsgrenar som bedrivs i stödområde 1 och delar av stödområde 2. Regeringens överväganden I sitt budgetunderlag beräknar RFV, med utgångspunkt i gällande regler, medelsbehovet till för . Regeringen föreslår på basis härav att anslaget skall uppgå till för . Därav 1996 Utgift 495 572 Utgifts - progno s 384 0004 1998 Förslag 336 000 1999 Beräkna t 336 000 2000 Beräkna t 336 000 Beloppen anges i tusental kronor 2. Anslaget har i tilläggsbudget tillförts 81 000 tkr 4. Överskridandet beror till största delen på den förbättrade ekonomiska konjunkturen. Över anslaget, som disponeras av (), anvisas medel för transportbidrag enligt förordningen (1980:803) om regionalpolitiskt transportstöd. Regeringens överväganden I avsnitt 3.2.6 och 4 redogörs närmare för utfall, uppföljning m.m. samt regeringens bedömning att bidraget tills vidare skall vara oförändrat. Regeringen kan konstatera att det råder bristande kunskap om transportmarknaden i stödområden och dess villkor. Därför bör medel avsättas för utvärdering av transportbidraget och fortsatta studier av transportmarknaden i stödområden. Regeringen föreslår, på basis av underlag från , att anslaget för skall uppgå till . Anslag s- sparan de 5 1932 Därav 1996 Utgift 23 625 Utgifts - progno s 28 766 1998 Förslag 23 393 1999 Beräkna t 23 993 2000 Beräkna t 24 611