prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Efter de nu föreslagna åtgärderna för sysselsättning och rättvisa återstår för endast . kvarstår doch ett belopp på ca . Detta utrymme har beräkningstekniskt lagts på inkomstsidan. Bland annat av denna anledning faller även inkomstkvoten något fram . 4.3.2 Statsbudgetens utveckling har flera stora förändringar i redovisningen av statens inkomster och utgifter genomförts. Detta försvårar en analys av statsbudgetens utveckling över tiden. Som exempel kan nämnas att arbetslöshetsförsäkringen lyfts in på statsbudgeten och flera större anslag bruttoredovisas. Exempel på det sistnämnda är sjuk- och föräldraförsäkringen. Vidare ökade såväl inkomster som utgifter med som en följd av det nya systemet för utjämning mellan kommuner och landsting samt av det nya systemet för inomkommunal mervärdesskatt. I diagram 4.2 redovisas korrigerade tidsserier för statsbudgeten. Principen är att dagens redovisningsregler tillämpas över hela perioden. 4.3.3 Statsbudgetens inkomster Inkomstkvoten (statsbudgetens inkomster som andel av BNP) var hög . uppgick den till av BNP. De två därpå följande åren föll inkomsterna kraftigt i relation till BNP och låg på en nivå om av BNP . Nominellt föll inkomsterna till sin lägsta nivå . Huvudförklaringen till detta förlopp är den ekonomiska krisen. En annan förklaring är att skattereformen var något underfinansierad (se bilaga 6, 1990/skattereform - en värdering). Det senare beror bl.a. på att baserna för kapital- och förmögenhetsbeskattningen samt den privata konsumtionen utvecklades ogynnsamt dessa år. Därutöver genomfördes vissa ofinansierade skattesänkningar. steg inkomsterna kraftigt. Den huvudsakliga förklaringen till detta är saneringsprogrammet. beräknas inkomsterna uppgå till av BNP. beräknas inkomsterna som andel av BNP att falla något . En viktig förklaring till detta är att inkomsterna från försäljning av statliga bolag bortfaller . En annan förklaring är ett beräkningstekniskt antagande om en skattesänkning . Beräkningarna bygger också på att värnskatten upphör . I appendix till detta avsnitt ges en mer detaljerad beskrivning av skatteinkomsterna i statsbudgeten . Analysen bygger på en periodiserad redovisning av skatterna till skillnad mot statsbudgetens kassamässiga redovisning. 4.3.4 Statsbudgetens utgifter har utgifterna, rensade för redovisningstekniska förändringar, sjunkit snabbt i förhållande till BNP. Denna tendens väntas fortsätta . Starkt bidragande till den fallande utgiftskvoten framöver är förändringen på utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Tillsammans beräknas utgifterna inom dessa områden minska med nära i löpande priser . Detta förutsätter att arbetslösheten sjunker till . Ett annat utgiftsområde där utgifterna minskar kraftigt är utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Detta beror på nedtrappningen av räntebidragen. Det största enskilda anslaget i statsbudgeten är statsskuldsräntorna. Det är också ett av de mest svårprognostiserade. Statskuldsräntorna påverkas, förutom av rådande marknadsräntor, av valutakursförändringar och förtidsinlösen av utestående lån. De två senare faktorerna påverkar inte det finansiella sparandet utan endast lånebehovet. Detta medför att lånebehovet kan variera relativt mycket utan att det finansiella sparandet påverkas. nedrevideras ränteutgifterna kraftigt jämfört med prognosen i vårpropositionen, vilket har sin förklaring i valutavinster. För är däremot prognosen för ränteutgifterna väsentligt högre än i vårpropositionen. Detta beror för i hög grad på förtidsinlösen av befintliga lån. Marknadsräntan har fallit sedan lånen togs och om lånen förtidsinlöses kompenseras långivarna för ränteförlusten som uppstår på grund av att kupong- och marknadsränta skiljer sig åt. Detta innebär i praktiken att en framtida hög ränteutgift flyttas till en tidigare period. beror de högre ränteutgifterna på en något svagare krona och högre marknadsräntor än vad som antogs i vårpropositionen. En detaljerad redovisning av statsskuldsräntornas utveckling återfinns i volym 2 i denna proposition. TABELL 4.3 UTGIFTSMÄSSIGA RÄNTOR PÅ STATSSKULDEN 1996 1997 1998 1999 2000 Räntor på lån i svenska kronor 94,4 83,0 78,3 75,2 72,6 Räntor på lån i utländsk valuta 23,3 21,5 20,6 19,4 18,2 Räntor på in- och utlåning -16,6 -3,5 -2,4 -0,7 -1,1 Över- /underkurser vid emission -1,5 0,5 0,4 0,5 0,1 Summa räntor 99,6 101,5 96,9 94,4 90,0 Valutaförluster / vinster(-) -6,1 -9,0 2,0 -1,1 -3,3 Kursförluster/ vinster(-) 5,6 2,8 9,6 4,2 6,2 Övrigt 0,4 0,0 0,0 0,0 0,0 Summa ränteutgifter 99,5 95,3 108,4 97,4 92,8 Differens mot vårproposi- tionen 0,0 -7,1 8,5 6,2 3,4 Anm: Siffrorna i tabellen är avrundade och summerar därför inte exakt Källa: Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att för ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning. Liksom för tidigare budgetår föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att för ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning. Lånebehovet är skillnaden mellan statens utgifter inklusive nettoutlåning och statens inkomster. Lånebehovet uppgick till . Från denna höga nivå har lånebehovet minskat till . Det kraftiga fallet beror bl.a. på försäljningar och på omläggning av uppbörden av mervärdesskatt . Ytterligare en förklaring är utdelningar från affärsverk och bolag samt överföringen av Kärnavfallsfondens tillgodohavanden till . Även rensat från sådana engångs- effekter har emellertid utvecklingen varit positiv, vilket framgår av diagram 4.3. beräknas lånebehovet uppgå till . I förhållande till vårpropositionen är detta en nedrevidering med . I tabell 4.4 redovisas utvecklingen av statens lånebehov, statsskulden och nettoutlåning . En utförlig redovisning av utvecklingen ges i avsnitt 4.4. fortsätter lånebehovet att minska. uppkommer ett överskott som gör det möjligt att amortera på statsskulden. 4.3.6 Statsskulden Statsskuldens utveckling bestäms i huvudsak av lånebehovet. Förändringen av statsskulden påverkas emellertid även av ändrade valutakurser, eftersom av statsskulden är upptagen i utländsk valuta. Till följd av de stora underskotten i statens finanser växte statsskulden mycket snabbt under början av 1990- talet. Statsskulden mätt som andel av BNP nästan fördubblades . nådde statsskulden sin högsta nivå på av BNP. föll statsskulden något och beräknas den till av BNP. Skuldkvoten förväntas enligt prognosen fortsätta att falla under resten av 1990-talet som en följd av de förbättrade statsfinanserna. I diagram 4.4 redovisas även den konsoliderade bruttoskulden, definierad enligt kriterierna för den Europeiska monetära unionen. Skillnaden mellan statsskulden och den konsoliderade bruttoskulden är att den senare innefattar hela den offentliga sektorns skuld, som en konsolidering sker för t.ex. AP- fondens innehav av statspapper. TABELL 4.4 STATENS LÅNEBEHOV OCH STATSSKULD MILJARDER KRONOR 1996 1997 1998 1999 2000 Inkomster 600,5 647,7 676,0 688,0 688,5 Utgifter exkl. statsskuldsräntor 559,3 584,7 583,7 593,4 593,5 Statsskuldsräntor m.m. 99,5 95,3 109,1 98,2 93,4 Budgetunderskott exkl. nettoutlåning m.m. -1,6 Arbetsmarknadsfonden 86,7 Kassamässig korrigering 88,5 0,0 0,0 0,0 0,0 CSN 8,9 9,8 11,1 11,0 12,0 Investeringslån till/från myndigheter 1,5 1,4 1,4 1,3 1,0 Arbetsmarknadsfonden -86,7 Lönegarantifond, inkl ränta -0,6 -0,7 -0,6 -0,6 Kärnbränslefonden -19,1 -0,5 0,3 -0,3 Tilläggspensionsavgift -10,5 -11,9 -13,5 -15,3 -15,6 Insättningsgaranti -1,0 -2,0 -2,0 -2,0 -2,0 Övrigt, netto -18,3 -10,8 1,5 0,8 1,5 nettoutlåning -125,8 -14,7 -1,8 -4,8 -3,4 Lånebehov (= budgetunderskott) 21,0 17,7 15,0 -1,1 -5,0 Skulddispositioner 4,4 29,1 -9,6 -7,1 3,3 Statsskuldsförändring 25,4 46,8 5,4 -8,2 -1,7 Statsskuld 1 411 1 458 1 463 1 455 1 454 Procent av BNP 84,1 83,5 79,4 75,3 71,8 Anm. Siffrorna i tabellen är avrundade och summerar därför inte exakt Källa: 4.4 Uppföljning av 4.4.1 Inledning Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen noggrant följa hur statens inkomster, utgifter och upplåning utvecklas i förhållande till beräknade eller beslutade belopp. Under löpande budgetår redovisar regeringen prognoser över statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov för . Detta sker i samband med vår- och budgetpropositionen. De prognoser för statsbudgetens inkomster och utgifter som redovisas nedan baseras på preliminärt utfall från riksredovisningen. Prognoserna avviker på vissa punkter kraftigt från bedömningarna i såväl statsbudgeten som vårpropositionen. Inkomsterna beräknas nu vara högre. Utgifterna exkl. statsskuldsräntor beräknas bli ca högre än i statsbudgeten. Statsskuldsräntorna bedöms däremot bli väsentligt lägre. Även vad gäller nettoutlåningen från innebär de nya beräkningarna nedjusteringar. Minskningen beror främst på att statliga bolag och affärsverk tidigarelägger amortering av lån i . Sammantaget innebär den reviderade prognosen att lånebehovet nu bedöms bli 37 miljarder lägre än i statsbudgeten. Effekten på statsskulden är emellertid betydligt mindre. Detta beror på att utlandsskulden blivit högre till följd av en svagare krona. Jämfört med beräkningen i förra årets budgetproposition innebär den svagare kronan en negativ valutaeffekt på nära . TABELL 4.5 LÅNEBEHOV OCH STATSSKULD ÅR 1997 AKTUELL BERÄKNING STATS- BUDGETEN VÅRPROPO- SITIONEN Inkomster 647,7 24,3 -4,5 Utgifter exkl. statsskuldsränto r 584,7 4,2 -0,1 Statsskuldsränt or 95,3 -8,9 -7,1 Nettoutlåning m.m. -14,7 -7,8 -5,3 Lånebehov 17,7 -36,7 -8,0 Valutaomvärderi ng 29,1 30,5 17,9 Skuldändring 46,8 -6,2 9,8 Statsskuld 1 458,0 -16,21 9,8 1. Utfallet av statsskulden blev lägre än beräknat i budgetpropositionen för . Detta innebär att den nu beräknade skuldnivån för är ca lägre än i budgetpropositionen för . Källa: 4.4.2 Inkomster och utgifter Inkomster De totala inkomsterna på statsbudgetens beräknas i denna proposition uppgå till . Det är högre än vad om angavs i statsbudgeten, men nära lägre än i vårpropositionen. Beräkningar av statens inkomster är osäkra bl.a. mot bakgrund av osäkerheten om den makroekonomiska utvecklingen. Eftersom beräkningarna avser kassamässigt betalda skatter påverkas dessutom prognoserna av hushållens och företagens betalningsbeteende. En redovisning av periodiserade skatter åren 1996 - 1998 ges i appendix till detta kapitel. Skilda bedömningar av vissa inkomster av engångskaraktär, t.ex. försäljningar, bidrar också starkt till de stora skillnaderna mellan de olika beräkningtillfällena. Inkomsterna på inkomsttyp 1000 Skatter m.m. beräknas nu bli nära högre än i statsbudgeten. Av tabell 4.6 framgår att detta innebär en ytterligare uppjustering jämfört med vårpropositionen. Inom inkomsttypen varierar prognosjusteringarna kraftigt mellan olika typer av skatter. Inkomstskatten för juridiska personer har reviderats upp med jämfört med beräkningen i statsbudgeten. Bland annat beror det på att företagens inbetalning av fyllnadsskatt blivit väsentligt högre än beräknat. Detta var i huvudsak beaktat i inkomstberäkningen i vårpropositionen. Socialavgifterna är nedjusterade såväl i förhållande till statsbudgeten som till vårpropositionen. Den viktigaste förklaringen är att sysselsättning och lönesumma är lägre. En mer gynnsam utveckling av den privata konsumtionen har medfört att inkomsten av mervärdesskatten nu beräknas bli högre. Den stora justeringen av energiskatterna beror delvis på en reviderad prognos för energiförbrukningen. I statsbudgeten för togs mycket små belopp upp på inkomsttyp 3000 Inkomster av försåld egendom. I vårpropositionen inräknades däremot försäljningar om som ett led i regeringens mål att avyttra tillgångar på totalt fram (Konvergensprogrammet, 1995). I inkomstberäkningen i denna proposition har delar av dessa försäljningar förskjutits till senare år. Jämfört med statsbudgeten bedöms inkomsterna på titeln nu bli högre, medan inkomsterna jämfört med bedömningen i vårpropositionen väntas bli lägre. TABELL 4.6 STATSBUDGETENS INKOMSTER ÅR 1997 MILJARDER KRONOR INKOMSTTITEL AKTUELL BERÄKNIN G STATS- BUDGETE N VÅRPRO PO- SITIONE N 1000 Skatter m.m. därav: 572, 8 6,7 2,8 111 0 Fysiska personers inkomstskatt 35,9 -1,3 0,9 112 0 Juridiska personers inkomstskatt 68,4 15,2 2,9 120 0 Socialavgifter 193, 6 -1,6 -0,4 141 1 Mervärdesskat t 148, 0 3,1 2,6 142 8- 143 5 Energiskatter 49,0 -5,3 -1,7 Övrigt 77,9 -3,4 -1,5 2000 Inkomster av statens verksamhet 39,5 0,9 1,7 3000 Inkomster av försåld egendom 15,1 15,0 -10,0 4000 Återbetalning av lån 3,1 0,0 0,4 5000 Kalkylmässiga inkomster 6,5 0,3 0,1 6000 Bidrag m.m. från EU 10,0 1,3 0,5 7000 Extraordinära medel från EU 0,7 0,1 0,0 Summa inkomsttitlar 647, 7 24,3 -4,5 Källa: Utgifter Utgifterna exklusive statsskuldsräntor har reviderats på flera punkter jämfört med statsbudgeten. Anslagsbelastningen inom assistansersättningen och arbetslöshetsersättningen har blivit än större. Assistansersättningen beräknas nu överskrida anslaget i statsbudgeten med mer än vad som angavs i vårpropositionen, dvs. Detta förklaras framför allt av att antalet bidragstagare successivt ökar men också av ett ökat antal assistanstimmar per bidragstagare. Arbetslöshetsersättningen beräknades i vårpropositionen överskrida statsbudgeten med . bedöms överskridandet bli ytterligare , dvs. Förklaringen till detta är de uppreviderade prognoserna för arbetslösheten. Beräkningen i statsbudgeten baserades på ett antagande om en öppen arbetslöshet på för , i vårpropositionen beräknades den till och bedöms arbetslösheten istället bli . Beträffande dessa båda överskridanden gör regeringen bedömningen att det inte är möjligt att klara finansiering inom respektive anslag eller utgiftsområde. Utgifterna för underhållsstöd beräknas bli högre än i statsbudgeten. Systemet för underhållsstöd trädde i kraft . Någon utvärdering av systemet är ännu inte genomförd och regeringen bedömer det därför trots överskridandet vara för tidigt att föreslå ändringar i systemet. Överskridandet finansieras genom att anslagsramen sänks så att sänkningen motsvarar överskridandet. I diagram 4.5 visas ackumulerade avvikelser från statsbudgeten för assistansersättning och underhållsstöd samt för arbetslöshetsersättning i diagram 4.6. Det finns också ett antal områden där utgifterna beräknas bli lägre än anslagsnivån. I vårpropositionen beräknades föräldraförsäkringen underskrida statsbudgeten med . beräknas underskridandet bli ytterligare ca . Detta beror på att prognosen för antal födda barn reviderats ner kraftigt . Utgifterna för räntebidrag beräknas underskrida statsbudgeten med ca . Den minskade belastningen på anslaget beror på ett antal faktorer, framför allt på en mer positiv ränteutveckling än vad som tidigare förväntats. Den lägre medelsförbrukningen inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk m.m. beror dels på ett lägre antal ansökningar till givna program, dels på att vissa stödutbetalningar avseende kommer att utbetalas först . Utgifterna för avgift till EU beräknas nu bli ca lägre än i statsbudgeten. En viktig orsak till detta är att EU:s utgifter blivit lägre än beräknat. Underskridandet på anslaget Räntor på statsskulden beräknas nu uppgå till ca i förhållande till statsbudgeten. Regeringen har för avsikt att dra in de kvarstående medel som finns på detta anslag per . Anslaget är ett ramanslag med möjlighet till anslagssparande. Dock saknas skäl för ett sådant sparande i detta fall. Utgifterna för socialförsäkringssektorn vid sida av statsbudgeten beräknas nu bli lägre än i budgetpropositionen för . Förändringar av utgifterna under utgiftstaket medför att budgeteringsmarginalen påverkas. De takbegränsade utgifterna består av utgifterna inom samtliga utgiftsområden förutom område 26 Statsskuldsräntor m.m., samt socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Av tabell 4.7 framgår att de takbegränsade utgifterna nu bedöms bli högre än vad som redovisades i såväl statsbudgeten som vårpropositionen, vilket innebär att budgeteringsmarginalen är i motsvarande grad lägre. TABELL 4.7 TAKBEGRÄNSADE UTGIFTER ÅR 1997 MILJARDER KRONOR AKTUELL BERÄKNIN G STATS- BUDGETE N VÅRPROP O - SITIONEN Utgifter exkl. statsskulds räntor 584,7 4,2 -0,2 Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten 129,5 -2,5 1,2 Summa takbegränsade utgifter 714,1 1,6 1,0 Budgeteringsmarginal 8,9 -1,6 -1,0 Utgiftstak för staten 723,0 0,0 0,0 Källa. I tabell 4.8 redovisas den beräknade användningen av medel . En svårighet vid tolkningen av prognoserna av utgifterna och analysen av över- och underskridanden är anslagsbehållningarna. När statsbudgeten fastställs ingår vid sidan av anslagen en utgiftspost, minskning av anslagsbehållningar, vilken är en bedömning av den samlade förbrukningen av ingående reservationsmedel och andra anslagsbehållningar inom samtliga utgiftsområden. I samband med uppföljningen görs prognoser på de totala utgifterna, dvs. förbrukning av medel oavsett om dessa kommer från årets anslag eller tidigare anslagna och behållna medel. Jämförelsen mellan anvisade medel och prognostiserade utgifter måste därför tolkas med viss försiktighet. TABELL 4.8 ANVÄNDNING AV MEDEL UNDER 1997 MILJONER KRONOR UTGIFTSOMRÅDEN BEHÅLLNING PER 970101 ANVISAT BELOPP1 TILLGÄNGLIGA 2 MEDEL UTGIFTSPROG NOS UO 1 1 596 3 763 5 359 4 128 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 205 4 310 4 505 2 883 UO 3 och uppbörd 844 5 715 6 527 6 001 UO 4 Rättsväsendet 1 379 20 843 22 134 21 700 UO 5 och internationell samverkan 889 2 759 3 417 2 880 UO 6 Totalförsvar 2 935 42 523 45 458 42 163 UO 7 Internationellt bistånd 9 203 11 002 19 705 13 033 UO 8 Invandrare och flyktingar 153 3 453 3 597 3 762 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 863 24 016 24 767 24 018 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 85 35 833 35 918 35 554 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 0 63 975 63 975 63 124 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 0 35 750 35 750 32 948 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 0 43 315 43 315 43 315 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 6 528 50 167 55 555 52 157 UO 15 Studiestöd 1 371 17 267 17 324 16 823 UO 16 Utbildning och universitetsforskning 2 438 25 722 27 826 26 043 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 343 7 211 7 519 7 325 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 265 33 371 33 680 30 856 UO 19 Regional utjämning och utveckling 3 228 3 720 6 737 4 525 UO 20 Allmän miljö- och naturvård 1 504 1 365 2 831 1873 UO 21 Energi 1 670 588 1 335 733 UO 22 Kommunikationer 3323 25 268 28 437 26 731 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 814 13 593 14 389 12 066 UO 24 Näringsliv 2 203 2 996 5 171 3 709 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner 454 83 612 88 013 87 684 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 0 104 155 104 155 95 310 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 0 20 053 20 053 18 661 Minskning av anslagsbehållningar 0 6 000 0 0 Totalt 42 292 696 346 727 454 680 004 1. Anvisat på statsbudget och tilläggsbudget . Även den nu förelagna tilläggsbudgeten är inkluderad i angivna belopp. Avdrag är gjort för av regeringen beslutade indragningar av anslagsmedel vilket på vissa utgiftsområden innebär att summan av Behållning per 970101 och Anvisat belopp inte summerar till Tillgängliga medel. 4.5 Utgiftstak 4.5.1 Utgiftstakets konstruktion Utgiftstaket för den offentliga sektorn utgörs av summan av utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektorn och den beräknade utgiftsnivån för den kommunala sektorn, med avdrag för det beräknade flödet mellan stat och sektor. Vad gäller den kommunala sektorn godkänner en beräkning av de kommunala utgifterna. Utgiftstaket för staten och för hela den offentliga sektorn är avrundade uppåt till närmaste hela miljard. Utgiftstaket för staten är fördelat på 26 utgiftsområden, socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten, minskning av anslagsbehållningar samt en budgeteringsmarginal. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ingår inte i utgiftstaket. Utgifterna inom socialförsäkringssektorn vid sidan om statsbudgeten består av allmän tilläggspension (ATP), delpension och arbetsskadeförsäkring. ATP står för av utgifterna. Minskning av anslagsbehållningar ingår som en post under utgiftstaket men specificeras inte per utgiftsområde. Posten avser att ta hänsyn till användningen av tidigare anslagna medel. Minskningen av anslagsbehållningar är därför medräknad i de redovisade saldoberäkningarna både för statsbudgeten och de offentliga finanserna. I de beräkningar av statens utgifter som redovisas i avsnitt 4.3 ingår däremot inte budgeteringsmarginalen. Ett ianspråkstagande av budgeteringsmarginalen försämrar därmed, allt annat lika, lånebehovet. 4.5.2 Utgiftstak för den offentliga sektorn Utgiftstaket för den offentliga sektorn består, som tidigare nämnts, av summan av det fastställda statliga utgiftstaket och den beräknade kommunala utgiftsnivån med avdrag för interna transaktioner mellan stat och kommun. godkände beräkningen av den offentliga sektorns utgiftstak till , för och för . Kommunernas utgifter bedöms nu bli högre än vad som antogs i vårpropositionen. En orsak är överföringen av utgifterna för läkemedelssubventioner från staten till landstingen. påverkas dessutom kommunernas utgifter av de satsningar på skola, vård och omsorg som regeringen föreslår. De kommunala utgiftsökningarna uppvägs emellertid mer än väl av ökade statsbidrag. Justerat för interna betalningar mellan stat och kommuner blir därför det beräknade utgiftstaket för den offentliga sektorn något lägre än i vårpropsitionen. TABELL 4.9 UTGIFTSTAK FÖR DEN OFFENTLIGA SEKTORN MILJARDER KRONOR 1998 1999 2000 Staten inklusive socialförsäkringssektorn 720 735 744 Den kommunala sektorn 452 470 487 Interna transaktioner -143 -152 -154 Summa offentlig sektor 1 029 1 053 1 077 Procent av BNP 55,9 53,3 50,8 Källa: 4.5.3 Utgiftstak för staten fastställde utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektorn för till och för till . fastställde utgiftstaket för till . godkände då även en preliminär fördelning av utgifterna under taket . Fördelningen byggde på då gällande prognoser över den ekonomiska utvecklingen samt då gällande regelverk. Regeringen föreslår nu en något ändrad fördelning av utgifterna. Revideringen föranleds av en ändrad bedömning av utgiftsutvecklingen samt de nya förslag som lämnas i denna proposition. Dessa sammanfattas i avsnitt 4.2. Uppgifterna är endast en preliminär beräkning utifrån nu kända förutsättningar vad avser antaganden om den ekonomiska utvecklingen, volymutveckling och redan fattade beslut om besparingar och reformer. De redovisade beloppen skall alltså inte ses som fastlagda nivåer . Nedan förklaras de största förändringarna i förhållande till beräkningarna i vårpropositionen (tabell 4.10). Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskar med mellan jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Orsaken är en omföring av utgifterna för förvaltningen av statsskulden till utgiftsområde 26 Räntor på statsskulden. Utgiftsområde 26, ökar därmed i motsvarande mån. Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökar utgifterna, främst för Statlig assistansersättning. Höjningen beror på den ökning i utnyttjandegraden som inträffat under innevarande budgetår och som beräknas påverka även kommande år. Utgiftsökningarna inom utgiftsområdena 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp är en följd av regeringens förslag om en förkortning av sjuklöneperioden från 28 . Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn föreslår regeringen höjda barnbidrag och flerbarnstillägg. Vad gäller utgiftsområdena 13 och 14 så är utgifterna delvis beroende av varandra. Från utgiftsområde 13 betalas ersättning till arbetslösa och från utgiftsområde 14 finansieras arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jämfört med beräkningen i vårpropositionen ökar den öppna arbetslösheten något medan åtgärdsvolymen revideras ned. Utgifterna är justerade på motsvarande sätt. höjs bidragen till kommunerna inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner med 4 respektive .