prop · GL03176 · 1998-01-01 00:00:00 — De lärare som efter utbildningen uppfyller målen i utbildningsplanen får ett IT-certifikat för lärare. Certifikatet fyller en viktig funktion genom att styrka kompetensnivån och har därigenom ett meritvärde. för IT i skolan har övergripande ansvar för satsningen på lärarnas kompetensutveckling. Delegationen formulerar utgående från regeringens beslut hur utbildningen skall genomföras, dvs. krav på dimensionering, genomförande, uppläggning och innehåll. Utbildningen planeras att genomföras regionalt och anpassas efter regionens förutsättningar. En styrgrupp med representanter för bl.a. lärarutbildningsinstitutioner/regionala pedagogiska utvecklingscentra samt berörda kommuner planeras att fungera som samordnare av ett regionalt nätverk, där varje kommun och indirekt varje skola ingår. Lärarnas dator För att möjliggöra för lärarna att efter utbildningen aktivt arbeta med datorn som ett pedagogiskt och professionellt verktyg avser regeringen att alla lärare som tar ett IT-certifikat skall få disponera en dator. Avsikten är att skolhuvudmännen erbjuds datorerna för att upplåta dem till lärarna. Lärarna skall kunna disponera datorn i hemmet för yrkesmässigt bruk. Skolhuvudmannen är formell ägare till datorn och har allt framtida ansvar för datorn. Skolhuvudmannen får därför svara för de framtida kostnader som datorn kan medföra. 2.3 Internet i skolan Internet har kommit att helt dominera som kommunikationsmedium i IT- samhället. På Internet kan information sökas och skapas och där ges förutsättningar för samarbete och kontakt mellan elever i hela världen. Regeringen vill ge förutsättningar att ansluta varje skola till Internet för användning direkt i utbildningen. Stödet till internetanslutningar sker genom ett bidrag som utgår till skolhuvudmännen för uppgradering av förbindelserna till Internet. Målet är att alla skolor skall kunna få en snabb anslutning och att Internet i princip skall kunna nås i varje klassrum. Bygga vidare på det vi har Enligt senaste undersökning har av de kommunala gymnasieskolorna samt av de kommunala grund- skolorna en internetanslutning av något slag. Det statliga erbjudandet bör utformas så att det på bästa sätt leder till en förstärkning av de satsningar som redan är gjorda. Av de som har fast anslutning är många anslutna till ett kommunalt nät, medan andra har valt att direkt ansluta sig till Internet genom en internetoperatör. Flertalet kommuner har lagt fast IT-strategier som anger hur de tänker bygga ut tillgången på informationsteknik i olika verksamheter, däribland skolan. Det statliga stödet skall vara så flexibelt och generellt utformat att det låter sig förenas med olika val av strategi samt leder till att full nytta dras av tidigare gjorda satsningar. Bidragets utformning Staten skall inte överta kostnaden för internetanslutning av skolor från huvudmännen utan avser att tillskjuta medel för att påskynda en övergång till anslutningar med högre kapacitet. Bidraget bör beräknas per skola och nivån bör variera med skolans storlek räknat i antal elever. Beräkningen ger ett tak för hur mycket en skolhuvudman kan erhålla. Varje skolhuvudman kan bygga ut anslutningar där det gör bäst nytta. I många skolor kommer utbyggnaden att bestå av en snabb internetkoppling medan andra skolor ansluts till ett kommunalt nät. Skolor som redan har en anslutning kan välja att öka kapaciteten eller bygga ett lokalt nät som når ut i undervisningslokalerna (klassrummen). Inledningsvis är målet att varje skola skall ha minst en uppkoppling enligt följande: Storlek på skolan Kapacitet < 200 elever 128 Kbit 200 - 500 elever 512 Kbit > 500 elever Ansökan från skolhuvudmannen om medel bör bli en fråga för delegationen för IT i skolan. Bidraget för internetanslutning är tänkt att betalas ut till skolhuvud- mannen efter ansökan. I ansökan skall även framgå hur skolhuvud- mannen avser att se till att skolorna når upp till den ambitionsnivå som anges ovan. Bidraget är avsett för internetanslutningar vilket kan ske på olika sätt - som utbyggnad av lokala nät i skolan eller anslutning av skolan till Internet, direkt eller via ett kommunalt nät. För att skolorna skall få maximal nytta av bidraget kommer delegationen att förhandla om prissättning med internetoperatörer för anslutning av skolor. Skolhuvudmännen kommer att få anvisningar om vilka krav som ställs för att få bidrag. 2.4 E-postadress till alla elever är den mest grundläggande och spridda funktionen för kommu- nikation med hjälp av modern informationsteknik och på Internet. Att ha tillgång till e-post är en viktig förutsättning för att kunna vara delaktig i IT-samhället. Regeringen avser att erbjuda alla elever och lärare i grund- och gym- nasieskolan en e-postadress. Regeringen bedömer att det krävs särskilda insatser för att tillgången till e-post inte skall variera och bero på lokala förhållanden. Alla elever och lärare får genom en egen e-postadress möjlighet att nå varandra, vilket gör användningen av e-post betydligt mer effektiv. Värdet av tjänster för kommunikation ökar starkt ju fler som har tillgång till tjänsten. Genom denna satsning kan hela skolsektorn få tillgång till e-post och därmed bokstavligen en identitet på Internet. En egen brevlåda Erbjudandet riktas till alla elever, lärare och skolledare i skolan och innebär att de erbjuds en personlig e-postadress samt en egen brevlåda. Många elever har inte någon en egen dator, varför eleven bör kunna nå sin e-post från olika datorer. En bra modell är att tillhandahålla ett webbaserat e-postsystem. Traditionell internetbaserad e-post fungerar så att posten hämtas från en central e-postserver till den dator där användaren befinner sig. Fördelarna med ett webbaserat gränssnitt är att e-posten kan nås från olika datorer samt att den lämpar sig väl för en central lösning. Webbaserade e-postläsare är också enkla att lära och att använda. En webbaserad läsare kräver dessutom inte någon installation på den dator varifrån posten läses, vilket däremot behövs om man använder en traditionell e-postlösning. Denna aspekt är viktig eftersom driften av IT- systemen i skolorna därmed förenklas. Genom ett webbaserat gränssnitt kan hantering av e-post skiljas från skolans övriga datasystem och anslutning till Internet. Många skolor har egna system för e-post och kan fortsätta att använda dem. Personligt ansvar Varje person som får tillgång till denna e-posttjänst måste ta del av och förbinda sig att följa de regler som gäller för användning av e-post. Av villkoren följer att användaren är ansvarig för all användning av e- postadressen och att det finns vissa restriktioner för användning av e- post. Den som bryter mot reglerna kan komma att utestängas från tjänsten . En e-postadress som visar varifrån eleverna kommer En e-postadress som är knuten till kommunen/skolan visar tydligt var eleven hör hemma. Det innebär att det automatiskt uppstår en positiv social kontroll även på Internet som annars kan vara anonymt. Kopplingen till en skola har också en positiv effekt genom att elever som på olika sätt gör goda insatser därigenom också företräder sin skola och kommun. Det blir lika tydligt var en elev som inte följer reglerna hör hemma och hur ansvariga kan nås. En sådan tydlig koppling mellan elevens adress och skolan är viktig, eftersom elevens personliga ansvar understryks. Gemensam drift avses få regeringens uppdrag att ansvara för e-posttjänsten. Detta innebär att e-posttjänsten kommer att drivas centralt för hela landet. Teknisk drift, underhåll och administration planeras att skötas av . Användaradministration på varje skola, dvs. upplägg, underhåll samt borttagande av adresser och postlådor, sköts av skolhuvudmännen, som själva ansvarar för och kan välja hur de lägger upp sin administration. Genom att eleven inte själv kan ändra sina uppgifter finns en koppling mellan en e-postadress och en enskild elev. En sådan koppling är viktig eftersom den är en förutsättning för en ansvarsfull användning av Internet. Varje elev skall vara medveten om att han/hon bär ansvaret för innehållet i brev från sin adress. 2.5 IT för elever med funktionshinder Informationstekniken har på mindre än helt revolutionerat utbildningssituationen för många barn och ungdomar med funktions- hinder. Enligt har samtliga elever med grava synskador en dator som personligt och pedagogiskt hjälpmedel. Detsamma gäller barn med svåra rörelsehinder. Särskolan har blivit en av de datortätaste utbildningsmiljöerna som finns i skolan. För elever med funktionshinder har tillgången till datorer, lite förenklat, inneburit en utveckling i två steg. Först fick eleverna tillgång till ett läs- och skrivverktyg som de kunde hantera självständigt. har eleverna via Internet och e-post fått en kunskapskälla och möjlighet till kommunikation som skapar helt nya möjligheter för delaktighet och jämlikhet. Parallellt med dessa förändringar pågår en kontinuerlig utveckling av pedagogisk och specialpedagogisk programvara. Läromedel på teckenspråk för döva Dövas teckenspråk lämpar sig inte för det tryckta mediet utan kräver att man arbetar med rörliga bilder, film och video. Multimediatekniken har skapat helt nya förutsättningar att integrera bild, text, rörliga bilder och animationer i ett och samma medium. kan multimediaproduktioner innehålla stora mängder rörliga bilder av god kvalitet, vilket öppnar nya möjligheter att utveckla och producera läromedel där teckenspråket används som första språk och där komplicerade moment kan illustreras med konkreta exempel som förklaras på teckenspråk. Internet som läromedel Internet blir ett allt viktigare läromedel i skolan. Att söka information via Internet innebär speciella problem för en gravt synskadad elev. Webbsidorna blir allt mer komplicerade och informationen visas i olika ytor (frames) och med grafik, vilket försvårar för den som använder en punktskriftsdisplay. Motsvarande problem finns till viss del för gravt rörelsehindrade som styr datorn med kontakter. Det finns kunskap om hur webbsidor skall utformas för att även passa personer med olika funktionshinder. Denna kunskap måste, i samverkan med handikapporganisationerna, spridas till de stora inne- hållsproducenterna på Internet. Dyslexi Det finns inga genvägar till god läs- och skrivförmåga. Vägen går alltid via mycket läsande och skrivande. Elever som har stora läs- och skrivsvårigheter är i behov av särskilda IT-baserade hjälpmedel. De kan dels avse ett stöd för läs- och skrivutvecklingen, dels vara ett kompensatoriskt stöd. Dessa hjälpmedel kan bestå av särskilt utvecklade läromedia eller anpassningar av reguljär programvara. Hjälpmedlen ska vara sådana att elever stimuleras att läsa, skriva och lära. De skall hjälpa till att göra det mödosamma arbetet med att läsa och skriva så meningsfullt att det är mödan värt. En satsning på elever med funktionshinder Delegationen för IT i skolan kommer att få i uppdrag att avsätta särskilda medel på detta område för att på bästa sätt stödja och påskynda utveckling av läromedia för elever med funktionshinder. 2.6 Det svenska Skoldatanätet Skoldatanätet drivs av efter ett regeringsuppdrag som har förnyats . Syftet med det svenska Skoldatanätet är ytterst att utveckla IT-användningen i undervisningen. Skoldatanätet skall fungera som en vägledning i detta arbete. Skoldatanätet är en webbplats som ger goda förutsättningar för de svenska skolorna att hämta information, publicera eget material och kommunicera med skolor inom och utom landet. Skoldatanätets webbplats är mycket välbesökt. under terminstid hämtas i genomsnitt 40 000 sidor från Skoldatanätet, vilket är en betydande ökning jämfört med föregående år. Uppgången kan till stor del förklaras med skolornas ökande tillgång till Internet, men också med att en del av Skoldatanätets tjänster blivit populära även utanför skolan. En viktig roll för Skoldatanätet är att fungera som en mötesplats. Lärare och elever kan finna andra svenska och utländska skolor som aktivt arbetar med IT. Antalet skolor som anmält en egen hemsida till Skoldatanätets adresskatalog ökade från 700 till närmare 1 400. I diskussionsgrupper och på anslagstavlor inom Skoldatanätet kan lärare knyta kontakter och utbyta erfarenheter. I ett kalendarium finns alla aktuella evenemang och aktiviteter som rör undervisning och IT. Information till lärare är en viktig uppgift för Skoldatanätet, med målet att nå lärare med information vid konferenser, seminarier och mässor. Tidningen , vars syfte är att fungera som en guide för lärare på Internet, kommer ut med fyra nummer . Skoldatanätet har ett e-postbaserat nyhetsbrev som sänds ut till ca 2 000 prenumeranter. syfte är att sprida nyheter om IT i undervisningen och att lyfta fram nyheter på Skoldatanätet. Skoldatanätet har en viktig roll när det gäller att initiera och driva projekt. Ekonomiskt stöd ges till ett antal större projekt som är viktiga ur ett nationellt perspektiv. Ett exempel är Musiknet, som är ett innovativt projekt med många användbara tjänster för lärare och elever inom musik- området. Andra exempel är Sputnik, som erbjuder elever möjlighet att träna sig på journalistiskt skrivande och Planeten, som innehåller aktiviteter för yngre elever. Nya projekt kommer att startas inom olika områden, bl.a. matematik. Skoldatanätets resurser ¤ Nationellt länkbibliotek. Tjänsten Länkskafferiet är ett ämnesindelat och kvalitetsgranskat länkbibliotek för skolan. Ett av de största hindren för att använda Internet i undervisningen är en osäkerhet om vilka webbsidor som innehåller seriös information. De länkar som kommer med i Länkskafferiet är granskade av bibliotekarier och lärare. Länkskafferiet skiljer sig från andra guider på nätet genom inriktningen på skolan och genom att alla länkar granskas. Därmed ger Länkskafferiet många fler lärare möjlighet att använda Internet på ett effektivt sätt i undervisningen. Länkskafferiet kommer att vidare- utvecklas för att i ännu högre utsträckning stödja informationssökning i skolarbetet. Arbetet med att utveckla informationsstrukturer för undervisningen fortsätter och tjänsten kommer att få en ny struktur. En förnyelse av användargränssnittet skall göra Länk- skafferiet enklare att använda. Skoldatanätet innehåller ett virtuellt lexikon, , som är en kombination av en ordbok och ett lexikon för översättning mellan två språk. innehåller ett svensk/engelskt och ett svensk/finskt lexikon. på nätet kommer efterhand att utökas med fler språk och funktioner. ¤ Resurser för multimediaproduktion. Den största nyheten inom Skoldatanätet är integreringen med Multimediabyrån, den nya webbplats som tillkommit genom regeringsuppdraget Ett nätverksbaserat resurscentrum för IT-baserade läromedel . Målet är ett resurscentrum som stödjer lärare och elever i arbetet med att skapa egna multimediaprodukter. (För mer information om Multimediabyrån se s. 36) ¤ Informationsdatabaser. För integreringen av och förståelsen för användbarheten av Internet i skolans arbete har de nationella avtalen med viktiga informationsgivare varit betydelsefulla. Som exempel kan nämnas skolornas tillgång till tidningarnas artikelarkiv. Det kommer även i fortsättningen att vara en prioriterad insats att göra överens- kommelser som ger skolan tillgång till viktiga informationstjänster på Internet. har i ett avtal gett rätten att via Skoldatanätet och CD-romskivor ge undervisande personal och elever i svenska skolor rätt att kostnadsfritt använda kurspaketet Wit för ECDL. Den innehåller alla de moment som behövs för att klara det europeiska datakörkortet. Introduktionen av kursen på Skoldatanätet har mötts av ett mycket stort gensvar i skolorna. Drygt efter introduktionen har rektorer vid ca 1 000 av landets skolor skrivit avtal om kursen med . En levande webbplats Skoldatanätet har med tiden blivit en levande och interaktiv webbplats. Som andra virtuella mötesplatser är det viktigt för Skoldatanätet att ha en dialog med användarna, att ha hög aktualitet samt att skapa en känsla av gemenskap och ömsesidig nytta. Skoldatanätets vidareutveckling kommer i huvudsak att ha samma inriktning som . Stor vikt kommer också att läggas på informationsinsatser och spridning av goda exempel inom undervisningen. Skoldatanätet i ett europeiskt perspektiv Utvecklingen av det europeiska skoldatanätet innebär att det svenska Skoldatanätet behöver anpassas för att fungera ihop med de andra skoldatanäten som är anslutna till det europeiska skoldatanätet. Delar av det svenska skoldatanätet behöver översättas. Ett antal nya sidor skall produceras med ett innehåll som efterfrågas av utländska besökare. Exempel på sidor som behöver skapas är presentationer av den svenska skolan samt våra nationella resurser och specialiteter. 2.7 Ett europeiskt skoldatanät framfördes officiellt från svensk sida för medlems- länderna ett förslag om ett gemensamt initiativ att inrätta ett europeiskt skoldatanätverk i samarbete med Europeiska Kommissionen. Initiativet hade föregåtts av diskussioner med kommissionen och några medlemsstater och möttes av stort gensvar. Det blev starten på ett intensivt utvecklingsarbete som fram till största delen skett med svenska arbetsinsatser och finansiering. Det europeiska skoldatanätet () är ett nätverk av nationella och andra skoldatanätverk. Det bygger på tre pelare: att underlätta samarbete mellan skolor i ; att erbjuda ett utbud av pedagogiskt innehåll eller undervisningstjänster samt möjligheter till lärarutveckling. är ett internetbaserat nät av information och tjänster som gratis ställs till förfogande för skolor, lärare, elever och allmänhet. Även om enstaka forum är avsedda speciellt för vissa grupper som lärare eller rektorer, är öppenheten och den fria tillgången för alla en grundläggande utgångspunkt. Nätverket omfattar EU:s 15 medlemsstater samt , och . Staterna inom kommer att beredas tillträde. Även , och har visat intresse för att samarbeta med det europeiska skoldatanätet. Värdet av ett samarbete runt ett gemensamt skoldatanät ligger såväl inom det pedagogiska och kulturella som det tekniska området. Syftet med ett europeiskt skoldatanät är att öka nyttan och värdet av innehållet i de nationella nätverken samt att höja kvaliteten och dela kostnaderna för tjänster som alla kan dra nytta av. Vidare kommer den europeiska och interkulturella dimensionen att stärkas. Förhoppningen är att de kontakter som knyts mellan elever, lärare och forskare i olika länder skall stimulera till pedagogisk debatt och inspirera till ny forskning och nya utvecklings- och samarbetsprojekt över gränserna. Genom ett intensifierat internationellt samarbete skapas ökad förståelse mellan länderna och grunden läggs för ett medborgarnas . Samarbetet runt skoldatanätet mellan skolor, forskare inom det tekniska och pedagogiska fältet samt företag och myndigheter i olika länder stimulerar också till teknisk utveckling, forskning och programutveckling inom de pedagogiska och informationstekniska områdena i . En spegel av mångfalden Plattformen på Internet, den s.k. webbplattformen, utgör navet för det europeiska skoldatanätet. EUN:s hemsida illustrerar också den grundläggande utgångspunkten att detta är ett nätverk av nätverk genom att ha länkar till de ingående nätverken. För att återspegla den språkliga och kulturella mångfalden i kommer navigationsinstrumenten och ingångssidorna på plattformen att, så långt det är möjligt, förses med texter på samtliga relevanta språk. Antalet språkversioner av de nationella bidragen och arbetsspråken i de dagliga samarbetet bestäms av de ingående parterna. Arbetet har koncentrerats runt att skapa webbplattformen med dess olika delar. De flesta tjänsterna är fortfarande under uppbyggnad och kommer successivt att fyllas med innehåll. Exempel på tjänster är den för fortbildning och professionella diskussioner mellan lärare och det virtuella skolhuset med ämnesindelade avdelningar för undervisningsmaterial, lärartips, kvalitetsgranskade länkar till ämnesmässigt relevant information, en rektorsexpedition för skolledare, en skolgård för elever att träffas på m.m. Vidare innehåller plattformen ett kontaktgalleri eller annonstavla för skolor som söker samarbetspartner till sina projekt och en träffpunkt för elever eller lärare som söker brevvänner. För den som är nybörjare på Internet finns en engelskspråkig handbok, där man lär sig terminologi och teknik för att söka sig fram på nätet. En avdelning beskriver exempel på skolor som genomfört lyckade projekt inom något ämne med hjälp av IT och inbjuder i vissa fall också till deltagande. En annan del ger information, råd, stöd och tips i tekniska frågor. Slutligen erbjuds också information om EU och dess olika utbildningsprogram samt en informations- och nyhetsservice i utbildningsfrågor. Ytterligare tjänster och produkter kommer att utvecklas och tillföras plattformen successivt. För att säkerställa skoldatanätets relevans och aktualitet krävs en strategi som bygger på att användarna själva är involverade i skoldatanätets utveckling. Det kommer framför allt att ske genom att olika nätverk eller arbetsgrupper upprättas runt det europeiska skoldatanätet. Exempel på sådana arbetsgrupper är nätverket av innovativa skolor, det tekniska nätverket, nätverket runt multimedia- produkter samt nätverket runt framgångsrika skolprojekt. Svenska insatser 1999-2001 åtog sig att utveckla en webbplattform för det europeiska skoldatanätet till , vilket också skedde. Därefter har plattformen utvecklats ytterligare, framför allt vad gäller innehåll och design. Även om arbetet har letts av den internationella styrkommittén har , i kraft av att ha tagit det ursprungliga initiativet, präglat arbetet. De i internationell jämförelse gedigna erfarenheterna från det svenska och nordiska skoldatanäten har spelat stor roll i detta arbete. Med överenskommelsen om EUN:s framtida styrning m.m., som antas av parterna , stadfästs skoldatanätets europeiska och mellanstatliga karaktär. Därmed måste den svenska insatsen ges en delvis annan inriktning än under uppbyggnadsskedet. En sådan utveckling är både önskvärd och nödvändig för att bevara och utveckla samarbetets europeiska karaktär. En del av de svenska insatserna bör inriktas mot att aktivt verka för att stärka de arbetsgrupper eller nätverk som finns knutna till det europeiska skoldatanätet. Vidare bör ytterligare ansträngningar göras från svensk sida för att utveckla det virtuella skolhuset. bör ta på sig uppbyggandet av mötesplatser på webbplatt- formen för utbytestjänstgöring för lärare. Där kan t.ex. skolor som söker lärare från andra länder för kortare utbytesperioder och lärare själva annonsera om sitt önskemål till utbyte och företag, skolor och elever förmedla praktikplatser inom ramen för olika utbildningar. bör aktivt verka för ett samarbete med ett antal stora museer i kring virtuella lärande kulturmiljöer. Fortsatt utveckling av Skoldatanäten Delegationen för IT i skolan kommer att få i uppdrag att avsätta särskilda medel på för att på bästa sätt stödja och påskynda utvecklingen av såväl det svenska som det europeiska skoldatanätet. 2.8 Pris för utmärkta pedagogiska insatser med hjälp av IT Det primära motivet bakom satsningen på användning av informations- teknik i skolan är att stödja en utveckling av undervisningen. Förutom konkret stöd i form av kompetensutveckling av lärare och anslutning av skolor till Internet behövs kunskapsöverföring mellan lärare. Erfarenheten visar att skolor och lärare har kommit olika långt med att lära sig tekniken och framförallt med att verkligen utnyttja tekniken på ett bra sätt i undervisningen. En viktig faktor i utvecklingen i skolan blir därför att de skolor som ännu inte kommit så långt kan lära av andra. Detta kan ske på många sätt. En väg är att lyfta fram de som kommit långt. Avsikten är därför att instifta ett pris för utmärkta pedagogiska insatser med hjälp av informationsteknik. Detta pris skall gå till en lärare eller en grupp av lärare som gjort en framstående insats med användning av IT i undervisningen.