prop · GL031D12 · 1998-01-01 00:00:00 — Återbetalningsskyldigheten skall omprövas och fastställas utifrån senast tillgängliga taxering efter ett grundavdrag på årsinkomsten med . Utgiftsutvecklingen för det föreslagna underhållsstödet är beroende av en mängd faktorer. De viktigaste är de återbetalningsskyldigas inkomstutveckling, den återbetalningsskyldiges totala antal barn och antalet separationer. Styrande för utgiftsutvecklingen är vidare underhållsstödets nivå, storleken på de procentsatser som bestämmer återbetalningsskyldigheten samt storleken på det grundavdrag på inkomsten som får göras innan återbetalningsskyldigheten beräknas. En jämförelse mellan budget och utfall 1995/96 visar på ett underskridande på . Prognosen för anslags- belastningen för det nya underhållsstödet under innevarande budgetår visar på ett överskridande av anslaget med . () påtalar att det inte är möjligt att få en klar bild av anslagsbelastningen förrän man kan se hur stor andel av anståndsbeloppen som kommer att betalas in och vilka ränteintäkter de ger, hur kravverksamheten i såväl det gamla som i det nya systemet fungerar och i vilken omfattning det sker beteendeförändringar i utnyttjandet av systemet. Det beräknade överskridandet har föranlett regeringen att föreslå att på tilläggsbudget anvisa ytterligare medel. Regeringens överväganden Resultatinformation I regleringsbrevet för gav regeringen i uppdrag att bl.a. utvärdera genomförandet av de nya reglerna om underhållsstöd. RFV har i en delrapport redovisat genomförandet av uppdraget till . RFV har i sin utvärdering, utöver vad som gäller själva genomförandet, också redovisat viss information om hur det nya systemet har utfallit för de berörda. Inledningsvis konstaterar RFV att rutinerna för det nya underhållsstödet, för sammanställningen av rapporten, ännu inte har kommit igång fullt ut. Alla beslut om återbetalningsskyldighet hade inte tagits varför redovisningen måste ses som högst preliminär. Trots att beräkningsunderlagen är osäkra, bl.a. beroende på att andelen anstånd och effekterna av dessa inte kunnat beräknas och att betalningarna från kronofogdemyndigheten ännu inte har stabiliserats, har en justering av prognosen för kostnaderna för underhållsstöd gjorts. RFV beräknar prognosen för till , vilket innebär ett anslagsöverskridande med . Enligt RFV bör de nya reglerna om automatisk överföring av krav till kronofogdemyndigheten innebära att inbetalningarna ökar . RFV pekar också på att vissa betalningsskyldiga har betalt av sina skulder från bidragsförskottssystemet. Bidragsskyldiga fanns totalt 226 575 bidragsskyldiga. Bland dessa hade 23 854 endast skuld (inget löpande ärende). Totalt 187 251 personer, varav ca 22 300 kvinnor, hade fastställda återbetalningsbelopp enligt lagen om underhållsstöd och 15 432 var utlandsärenden, dvs. ärenden där det debiterats ett underhållsbidrag till en person som bor i utlandet. Bland de återbetalningsskyldiga med ett fastställt återbetalningsbelopp var 16 064 utfyllnadsärenden, dvs. endast mellanskillnaden mellan vad den bidragsskyldige betalar direkt till boförälderna och fullt underhållsstöd, betalas ut till boföräldern. av de bidragsskyldiga har endast ett barn de betalar underhållsstöd för. har betalat för tre eller flera barn. av de bidragsskyldiga tjänade och en tredjedel tjänade mer än . RFV konstaterar ett mönster där de som har flera barn som de betalar underhållsstöd för, ofta har lägre årsinkomst. Exempelvis tjänade av de som har ett barn som de är underhållsskyldiga för . Boföräldrar var antalet vårdnadshavare i bidragsförskottssystemet 219 044 (boföräldrar i underhållsstödssystemet). var det 227 340 och 828. Anledningen till att antalet har minskat är att antalet barn med förlängt underhållsstöd har minskat på grund av att skolåret avslutats. Av boföräldrarna är kvinnor. Anmärkningsvärt är dock att för boföräldrar under var andelen män och för de var männens andel . av boföräldrarna är . Barn Antalet barn med bidragsförskott var vid årets ingång 330 199 och hade 331 046 barn underhållsstöd. RFV konstaterar att de nya reglerna inte verkar medföra att fler barn omfattas av underhållsstödet. hade antalet minskat till 319 203 vilket, som tidigare nämnts, hänger samman med att skolåret slutat. Växelvis boende Regler om att ekonomiskt stöd utges vid växelvis boende fanns inte i det gamla systemet. Växelvis boende kan föreligga i de fall ett barn i stor utsträckning bor hos båda föräldrarna. Någon återbetalningsskyldighet fastställs inte i dessa fall, utan utbetalning av underhållsstödet minskas med det belopp som skulle ha återbetalats av den förälder som inte är boförälder om återbetalningsskyldighet fastställts. RFV rekommenderar att vistelsen skall räknas som umgänge om barnet bor som mest en tredjedel av tiden () hos den bidragsskyldige. Bor barnet mer än en tredjedel men mindre än hälften av tiden hos den bidragsskyldige bör, förutom den faktiska vistelsetiden, även andra faktorer vägas in, t.ex. hur barnets boende är ordnat och hur barnets försörjning har fördelats mellan föräldrarna. ökade antalet barn med växelvis boende , från 1 585 till 2 661 barn. Trots att det totala antalet barn i systemet därefter har minskat kraftigt har antalet barn med växelvis boende ökat med till totalt 3 322 barn. Jämförelse mellan de bidragsskyldigas månadsdebitering för bidragsförskott och för underhållsstöd Totalt har av de bidragsskyldiga fått en minskad månadsdebitering med det nya systemet. har en oförändrad debitering och följaktligen har fått en ökad debitering. Av dessa hade fått en ökning på mer än . Månadsdebitering Det debiterade återbetalningsbeloppet ligger för över hälften av samtliga bidragsskyldiga . av de bidragsskyldiga kvinnorna betalar . Motsvarande andel för männen är . av kvinnorna och av männen betalar . Det finns flera förklaringar till denna skillnad. av männen har endast ett barn och de är återbetalningsskyldiga för detta barn av inkomsten. Motsvarande andel bland kvinnorna är . Ju fler barn en bidragsskyldig har ju lägre blir återbetalningsbeloppet per barn. En annan förklaring är att bland männen har en högre andel två barn eller fler som de är återbetalningsskyldiga för. Vidare har en högre andel av männen höga inkomster och därmed höga månadsdebiteringar. av de bidragsskyldiga kvinnorna och av männen tjänade mer än . Medianinkomsten var för bidragsskyldiga män och för bidragsskyldiga kvinnor . Anstånd hade 14 975 av de bidragsskyldiga beviljats anstånd med betalningarna. För män var andelen och för kvinnor . Anståndsbeloppen uppgick under samma månad totalt till vilket motsvarar av den totala debiteringen . RFV konstaterar att det fortlöpande kommer in ett stort antal ansökningar om anstånd varför andelen förväntas öka . T.o.m. juni månad hade det totalt inkommit 34 356 ansökningar. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas under anslaget A 3.Underhållsstöd för . beräknas anslaget till 2 respektive 1 . Vidare föreslår regeringen följande regelförändring. Förslag till vissa regeländringar Regeringens förslag: Beloppsgränsen över vilken den bidragsskyldiges skattepliktiga förmögenhet skall påverka återbetalningsbeloppet höjs till . Skälen för regeringens förslag: har framfört att med anledning av att fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt höjts till bör motsvarande höjning göras i bestämmelsen i 26 § lagen om underhållsstöd om när förmögenhet skall påverka beräkning av återbetalningsbeloppets storlek. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Utgifts - progno s 24 000 1998 Förslag 24 000 1999 Beräkna t 24 000 2000 Beräkna t 24 000 Beloppen anges i tusental kr Anslaget disponeras för bidrag till kostnader för internationella adoptioner enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. Bidrag lämnas med per barn. Bidraget administreras av () och de allmänna försäkringskassorna. för internationella adoptionsfrågor () räknar med att ca 1 000 adoptivbarn skall komma till . RFV beräknar utgifterna för kommande budgetår till . Fr.o.m. har reglerna ändrats (prop. 1996/97:91, bet. 1996/97:SOU15, rskr. 1996/97:192) så att bidraget alltid lämnas med per barn. Regeringens överväganden Resultatbedömning och slutsatser Antalet barn som adopterats till har legat någorlunda kring ungefär 900 1 000 barn och antalet beräknas ligga på samma nivå även . Kostnaderna för att adoptera ett barn varierar beroende på världsdel. En genomsnittlig kostnad för adoption är per barn. Bidraget till de adopterande föräldrarna är per barn, dvs. täcker av adoptionskostnaden. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för under anslaget A 4. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner. beräknas anslaget till respektive . Utgifts - progno s 287 000 1998 Förslag 291 000 1999 Beräkna t 298 596 2000 Beräkna t 307 708 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas barnpension från folkpensioneringen. Sådan barnpension utges till barn vars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. För barn som går i , gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Kostnadsutvecklingen är stabil och styrs främst av utvecklingen av medelpoängen inom ATP, basbeloppsutvecklingen och trendmässig framskrivning av antalet barn med barnpension samt SCB:s befolkningsprognos. beräknas ungefär 30 200 barnpensioner betalas ut. Antalet barnpensioner har tidigare sjunkit under ett flertal år. avstannade denna minskning. Fram antas antalet utbetalda barnpensioner öka med till ungefär 31 300 utbetalningar . beräknar medelsbehovet för anslaget barnpensioner under till . Regeringens överväganden Regeringen delar bedömning av medelsbehovet och föreslår att anvisas under anslaget A 5. För och 2000 beräknas medelsbehovet till respektive . Vårdbidrag för funktions- hindrade barn Utgifts - progno s 1 555 300 1998 Förslag 1 595 900 1999 Beräkna t 1 632 800 2000 Beräkna t 1 671 800 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas vårdbidrag till förälder med hemmavarande barn som är i behov av särskild tillsyn eller vård. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. För barn som vistas på institution eller enskilt hem genom samhällets försorg kan, för den tid barnet vistas hemma, under vissa förutsättningar utbetalas ferievårdbidrag. Vårdbidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relateras till basbeloppet. Hel förmån utgör av basbeloppet. Helt vårdbidrag uppgår till . Vårdbidraget är skattepliktigt och pensionsgrundande. Viss del av vårdbidraget kan fastställas som skattefri ersättning för merkostnader. Ersättning för merkostnader som motsvarar av basbeloppet kan betalas ut utöver det annars gällande maximibeloppet för helt vårdbidrag om vård- och tillsynsbehovet för ett barn är så stort att det räcker för att grunda rätt till helt vårdbidrag. Den del av vårdbidraget som motsvarar merkostnader är skattefri och ej pensionsgrundande. Regeringens överväganden Resultatinformation Vårdbidraget uppgick /96 till 2 , varav bestod av merkostnadsersättningar. Antalet vårdbidrag var 23 800. trädde lagen om assistansersättning i kraft. Vårdbidraget bör omprövas i samband med beslut om assistansersättning. RFV har med anledning av ett uppdrag i regleringsbrev för /96 redovisat en analys av hur utgående vårdbidrag och handikappersättningar påverkats antalsmässigt och nivåmässigt av assistansersättningen (RFV ANSER 1997:2). Av redovisningen framgår bl.a. att av dem som uppbar vårdbidrag och nybeviljades assistansersättning och 1996 fick ändrad nivå på vårdbidraget. Vårdbidraget drogs in för och för . RFV har vidare redovisat en uppföljning av de regeländringar som genomfördes av vårdbidraget (RFV REDOVISAR 1996:7). Regeländringarna innefattade en ytterligare förmånsnivå omfattande tre fjärdedelar och merkostnadsersättning utöver helt vårdbidrag. RFV konstaterar att antalet halva vårdbidrag antalsmässigt ligger och att antalet tre fjärdedels vårdbidrag fortsätter att öka. Antal mottagare av hela vårdbidrag som därutöver har merkostnadsersättning ökar kontinuerligt sedan möjligheten infördes. Vidare konstaterar RFV att det behövs åtgärder för att höja kvaliteten i beslutsunderlagen, att det behövs ökad kompetens inom det förvaltningsrättsliga området, att handläggningsrutinerna behöver förändras och att kassorna bör öka utbildningsinsatserna inom detta område. Utbetalningarna av vårdbidrag sker ibland retroaktivt vid nybeviljande. Den totala kostnaden var högre än vad som betalats ut enligt ordinarie månadsutbetalning. har denna andel varit högre. Sänkningen beror sannolikt på att handläggningstiderna blivit kortare och därmed retroaktiviteten mindre. Slutsatser tenderar antalet vårdbidrag att öka. Ökningen kan enligt RFV troligen förklaras med att regelverket utvecklats, att kännedomen om förmånen hos föräldrarna har ökat samt att det finns fler barn som är berättigade till förmånen, bl.a som ett resultat av den s.k. avinstitutionaliseringen. Regeringen presenterar i denna proposition förslag om vissa regeländringar av vårdbidraget. Det föreslås att vårdbidrag skall kunna beviljas i de fall det enbart är fråga om merkostnader. Denna regeländring medför att bidragsnivån bättre kan komma att anpassas till stödbehovet och därmed de faktiska kostnaderna. Regeringen föreslår också att vårdbidrag skall kunna utges i vissa fall vid längre sjukhusvistelse. Anslagsbehovet för utgår från det fastställda basbeloppet , de föreslagna regeländringarna och beräkningen har grundats på utbetalning av i genomsnitt 15 457 hela vårdbidrag . Till detta skall läggas en uppräkning på grund av retroaktiva utbetalningar och ferievårdbidrag. Anslagsbehovet blir därmed 1 . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget A 6. Vårdbidrag för funktionshindrade barn för . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . Förslag till vissa regeländringar RFV har med anledning av ett regeringsuppdrag i en rapport till regeringen redovisat några förslag till regeländringar av vårdbidraget och den tillfälliga föräldrapenningen (RFV ANSER 1995:11). Regeringen lägger i denna proposition fram förslag från rapporten som berör rätten till vårdbidrag enbart för merkostnader och rätten till vårdbidrag om ett barn vårdas mer än på sjukhus. Ändringar av reglerna för rätt till tillfällig föräldrapenning presenteras också i rapporten. Förslag härom redogörs för under anslaget A 2. Dessutom föreslås vissa språkliga ändringar avseende reglerna för vårdbidraget. Regeländringarna föreslås finansieras inom utgiftsområdet. Regeringens förslag Vårdbidrag skall kunna utges enbart för merkostnader. Vårdbidrag skall i vissa fall kunna utges till förälder med barn som vårdas på sjukhus mer än . Begreppet handikappad byts ut mot begreppet funktionshindrad och begreppet psykiskt utvecklingsstörd byts ut mot begreppet utvecklingsstörd i reglerna för vårdbidrag. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslagen i rapporten har remissbehandlats och en remissammanställning finns tillgänglig på (S95/4366/F). Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig. , , , , , och Handikappförbundens samarbetsorgan. Därutöver har yttrande från inkommit. Samtliga instanser som inkommit med yttrande har tillstyrkt. Skälen för regeringens förslag: Vårdbidrag enbart för merkostnader Vårdbidrag utges alltefter tillsyns- och vårdbehovets omfattning och merkostnadernas storlek som hel, tre fjärdedels, halv och en fjärdedels förmån. Vårdbidraget är skattepliktigt. Av vårdbidraget kan en viss angiven del bestämmas som ersättning för merkostnader och i vissa fall kan ersättning för merkostnader även betalas ut utöver helt vårdbidrag. Merkostnadsdelen kan antingen vara 18, 36, 53 eller av basbeloppet. Merkostnadsersättningen är skattefri. De nuvarande reglerna innebär att vårdbidrag inte kan beviljas enbart för merkostnader. När rätten till vårdbidrag upphört vid barnets 16-årsdag, kan hon eller han i stället söka om handikappersättning om hon eller han behöver mera tidskrävande hjälp av annan eller har betydande merkostnader. Handikappersättning kan således beviljas enbart för merutgifter. I samband med att assistansersättningen infördes anförde regeringen att om barnet får personlig assistans kan detta givetvis påverka rätten till vårdbidrag, framför allt vad avser vårdbidragets storlek (prop. 1992/93:159). Det är därför viktigt att samma vårdbehov inte kompenseras två gånger. RFV har som tidigare nämnts redovisat en analys av hur utgående vårdbidrag och handikappersättningar påverkats antalsmässigt och nivåmässigt av assistansersättningen. Enligt RFV kan det finnas flera anledningar till resultatet av undersökningen. Den höga andelen oförändrade vårdbidrag kan till viss del bero på att många föräldrar har ordnat med personlig assistans för sitt funktionshindrade barn under skoltid och/eller tid i barnomsorg. Den särskilda omvårdnad de själva har gett barnet i hemmet kan de i stället ha beviljats vårdbidrag för, precis som före beslut om assistansersättning. En del av vårdbidraget är enligt RFV ofta ersättning för merkostnader som är relaterade till barnets funktionshinder, vilket också delvis kan förklara de oförändrade nivåerna. ändrades vissa regler i lagen om assistansersättning, vilket bl.a. innebar att assistansersättning inte utges för tid då en person vistas i förskola, skola eller daglig verksamhet om inte särskilda skäl föreligger. Effekten av lagändringen har enligt RFV i första hand märkts i form av väsentligt ökat antal omprövningar men även en svag tendens till sjunkande vårdbidragsnivåer. Det finns dock en risk för att det sker en viss överkompensation av vårdbidrag för att ge möjlighet att ersätta merkostnader när ett barn har beviljats assistansersättning. Detta eftersom merkostnaderna inte kan ersättas separat inom vårdbidragssystemet. Om vårdbidrag kunde beviljas även när det enbart är fråga om merkostnader skulle bidragsnivån bättre kunna anpassas till stödbehovet, bl.a. när barnet beviljas assistansersättning. Förslaget skulle medföra en renodling av merkostnaderna och möjliggöra ersättning för faktiska merkostnader. Om vårdbidrag skulle utges enbart för merkostnader, bör minimigränsen sättas vid av basbeloppet, som är den nedre gränsen inom handikappersättningen. Nästa nivå föreslås vara av basbeloppet, som innebär samma ersättningsnivå som en fjärdedels vårdbidrag. Det nuvarande regelsystemet bör finnas kvar vad gäller det sammanvägda vårdbidraget dvs, där vårdbehov, tillsynsbehov och merkostnader oavsett storlek vägs samman samt helt vårdbidrag med merkostnadsersättning därutöver. När det föreligger merkostnader på grund av ett barns funktionshinder finns alltid också ett visst vård- och tillsynsbehov. Detta behov kan dock vara tillgodosett av annat samhällsstöd såsom assistansersättning eller förmån utanför socialförsäkringen. Det är i sådana fall som det kan bli aktuellt att söka vårdbidrag enbart för merkostnader. Personkretsen för rätt till vårdbidrag förändras inte genom den här skissade modellen. Det kommer att vara samma grupp av barn som uppfyller kraven enligt AFL. Däremot medför den förändrade konstruktionen att ett mera rättvist system uppnås för de föräldrar som är berörda. Förslaget om vårdbidrag enbart för merkostnader innebär minskade utgifter. Utgiftsminskningen finansierar bl.a. förslaget om vårdbidrag vid längre institutionsvistelse. Om vårdbidrag skall kunna utges enbart för merkostnader föranleder detta ändringar i 9 kap. 4 § AFL samt 19 § kommunalskattelagen. Vårdbidrag vid institutionsvistelse Föräldrar till ett funktionshindrat eller sjukt barn får behålla vårdbidraget även om de tillfälligtvis överlämnat vården till annan. Med tillfällig vistelse avses en vårdtid understigande . För barn som vårdas på sjukhus mer än utges inte vårdbidrag, även om föräldrarna regelbundet hjälper till med vården av barnet på sjukhuset. Inom dagens barnsjukvård är det närmast ett krav från sjukvårdens sida att en förälder skall finnas hos ett svårt sjukt barn då barnet vårdas på sjukhus. Ett skäl till detta är att man så långt möjligt vill förebygga negativa psykologiska konsekvenser av sjukhusvistelsen. Ett annat skäl är att dagens barnsjukvård skulle fungera sämre utan de stora vårdinsatserna från föräldrarnas sida. Familjer som har sitt barn på sjukhus har dessutom i allmänhet stora merkostnader p.g.a. barnets sjukdom även då barnet är inneliggande på sjukhus. Det kan röra sig om kostnader för bl.a. besöksresor, fördyrade matkostnader, extra barntillsynskostnader för hemmavarande syskon m.m. Tillfällig föräldrapenning enligt AFL kan utges för vård av sjukt barn . Ersättning kan utges även när barnet vårdas på sjukhus. Det innebär att föräldern under en del av barnets längre sjukhusvistelse kan ges en viss kompensation för inkomstförlusten. Det är ett förhållandevis litet antal barn som har vårdtider på sjukhus som överstiger . Det är för de svårast sjuka och de mest vård- och tillsynskrävande barnen detta kan bli aktuellt. Främst gäller det svårt cancersjuka barn. Av statistiken över nybeviljade vårdbidrag framgår att ca 200 - 230 vårdbidrag beviljas med diagnosen tumör. Vårdperioden för ett cancersjukt barn utgör vanligen ca . För att ekonomiskt underlätta för föräldrarna att i sådana fall vara tillsammans med barnet bör rätten till vårdbidrag utvidgas att gälla även vid institutionsvistelse . Det bör dock i dessa fall krävas att föräldern i inte obetydlig omfattning regelbundet behöver vara närvarande på denna regel skall vara tillämpbar. Detta behov bör styrkas med läkarintyg. Förslaget föranleder ändringar i 9 kap. 5 § AFL. Begreppen funktionshinder och handikapp. Funktionshinder och handikapp används ofta som synonyma begrepp. har dock antagit den miljörelaterade synen på handikapp i och med beslut om regeringens proposition 1992/93:159 Stöd och service till vissa funktionshindrade. beslut följer den definition som () använder. Enligt WHO är ett funktionshinder den begränsning eller det hinder som gör att en människa till följd av detta inte kan utföra en aktivitet på det sätt eller inom de gränser som kan anses som normala. Handikapp är en beteckning för de konsekvenser som följer av ett funktionshinder. Med en miljörelaterad syn på handikapp är det därför mer lämpligt att tala om personer med funktionshinder. Med psykisk utvecklingsstörning avses i omsorgslagen ett intellektuellt funktionshinder som inträffar under personens utvecklingsperiod och som är så betydande att han eller hon behöver särskilt stöd och särskild hjälp i sin livsföring. Med utvecklingsperioden avses vanligen åren . används vanligen begreppet "utvecklingsstörd" i stället för "psykisk utvecklingsstörd". Begreppet handikappad bör därför bytas ut mot begreppet funktionshindrad och begreppet psykiskt utvecklingsstörd bör bytas ut mot begreppet utvecklingsstörd i reglerna om vårdbidrag i 9 kap. 4 § AFL. Ändringarna påverkar inte personkretsens sammansättning. Regeringen har som en konsekvens av detta förslag också ändrat namnet på anslaget från Vårdbidrag för handikappade barn till Vårdbidrag för funktionshindrade barn. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 12