prop · GL0341 · 1998-01-01 00:00:00 — 20 kap. 8 § fjärde stycket om ut- redningsåtgärder, 20 kap. 9 § om uppgiftsskyldig- het för statliga och kommunala myndigheter, arbetsgivare m.fl. Denna lag träder i kraft . I fråga om omprövning av beslut som meddelats före ikraftträdandet gäller 14 § i sin äldre lydelse. 2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst Härigenom föreskrivs att 1, 2, 8, 18, 27 och 30 §§ lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Om regeringen medger det, får en allmän försäkringskassa, ett lands- ting och en kommun som har kom- mit överens om det bedriva lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäk- ring, hälso- och sjukvård och socialtjänst i syfte att pröva möj- ligheterna till en effektivare an- vändning av tillgängliga resurser. Sådan försöksverksamhet får också, med regeringens medgivande, be- drivas av en kommun som inte in- går i ett landsting och en allmän försäkringskassa. Om regeringen medger det, får en allmän försäkringskassa, ett lands- ting och en eller flera kommuner inom samma landsting, som har kommit överens om det bedriva lokal försöksverksamhet med fi- nansiell samordning mellan social- försäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst i syfte att pröva möjlig- heterna till en effektivare använd- ning av tillgängliga resurser. Sådan försöksverksamhet får också, med regeringens medgivande, bedrivas av en kommun som inte ingår i ett landsting och en allmän försäk- ringskassa. Regeringen får återkalla sitt medgivande om förutsättningarna för för- söket väsentligt förändrats eller det finns andra särskilda skäl. Rege- ringen får också bestämma de villkor som skall gälla för försöksverk- samheten. 2 § Försöksverksamhet enligt denna lag kan bedrivas genom ett bestäl- larförbund som bildats genom sammanslutning av de som deltar i försöket. Dessa är medlemmar i förbundet. I annat fall skall verk- samheten bedrivas genom ett kom- munalförbund som bildats genom sammanslutning av det landsting och den kommun som deltar. Om ett landsting inte deltar i försöksverk- samheten skall dock verksamheten, om den inte bedrivs genom ett be- ställarförbund, i stället bedrivas av den kommun som deltar i försöket. Försöksverksamhet enligt denna lag kan bedrivas genom ett bestäl- larförbund som bildats genom sammanslutning av de som deltar i försöket. Dessa är medlemmar i förbundet. I annat fall skall verk- samheten bedrivas genom ett kom- munalförbund som bildats genom sammanslutning av det landsting och den eller de kommuner som deltar. Om ett landsting inte deltar i försöksverksamheten skall dock verksamheten, om den inte bedrivs genom ett beställarförbund, i stället bedrivas av den kommun som del- tar i försöket. Ett kommunalförbund eller en kommun som bedriver försöksverksam- het enligt första stycket och den allmänna försäkringskassa som skall medverka i den finansiella samordningen skall skriftligen avtala om den närmare utformningen av denna samordning. 8 § Förbundsordningen skall ange 1. förbundets ändamål och medlemmar, 2. förbundets benämning och den ort där förbundet skall ha sitt säte, 3. den tid som förbundet skall bestå, 4. antalet ledamöter och ersättare i styrelsen samt det antal ledamöter och ersättare som varje medlem skall utse, 5. de uppgifter förbundet skall få fullgöra enligt 4 § och den beslutanderätt förbundet enligt samma bestämmelse skall ha, 6. de begränsningar som förbundsmedlemmarna har kommit överens om när det gäller förbundets rätt att sätta sig i skuld, 7. förbundsmedlemmarnas andelar i förbundets tillgångar och skulder, och om någon annan grund skall gälla för medlemmarnas deltagande i kostnaderna för förbundets verksamhet, den grunden, 8. på vilken förbundsmedlems anslagstavla tillkännagivande om justering av protokoll skall ske, 8. på vilken förbundsmedlems anslagstavla tillkännagivande om justering av protokoll skall ske samt, om mer än en kommun är medlem i förbundet, vem av dem som skall ha ansvaret enligt 18 och 27 §§, 9. regler för styrelsens verksamhet samt förbundets förvaltning och tjänstemannaorganisation utöver vad som anges i denna lag, 10. de bestämmelser om förutsättningarna för förbundets likvidation och upplösning som skall gälla utöver vad som föreskrivs i denna lag, 11. grunderna för skifte av förbundets behållna tillgångar samt 12. vad förbundsmedlemmarna i övrigt anser nödvändigt för att ordna de ekonomiska förhållandena mellan förbundet och dess medlemmar samt förbundets förhållanden i fråga om ekonomi och förvaltning. I förbundsordningen får det inte tas in någon bestämmelse om be- gränsning av en förbundsmedlems skyldighet att tillhandahålla medel när det gäller en angelägenhet som enligt särskild författning ankommer på allmän försäkringskassa, landsting eller kommun. 18 § Kommunstyrelsen i den kommun som deltar i försöksverksamheten ansvarar för tillsynen av att förbun- det fullgör sina skyldigheter enligt arkivlagen (1990:782). styrelsen skall därvid samråda med . Kommunstyrelsen i en av de kommuner som deltar i försöksverksamheten ansvarar för tillsynen av att förbundet fullgör sina skyldigheter enligt arkivlagen (1990:782). Kommunstyrelsen skall därvid samråda med får, efter samråd med , meddela före- skrifter om förbundets arkivvård. Vad som föreskrivs i 12 och 15 §§ ar- kivlagen om regeringen, den myndighet regeringen bestämmer och skall i stället avse kommunfullmäktige. 27 § När styrelsen har fullgjort sitt uppdrag som likvidator, skall styrelsen avge slutredovisning för sin förvaltning genom en förvaltningsberättelse som rör likvidationen i dess helhet. Berättelsen skall även innehålla en redovisning för skiftet av behållna tillgångar. Till berättelsen skall fogas redovisningshandlingar för hela likvidationstiden. När likvidationsuppdraget är fullgjort, skall kommunstyrelsen i den kommun som deltagit i för- söksverksamheten överta och vårda de handlingar som hör till förbundets arkiv. Handlingarna skall överlämnas om inte kommunstyrelsen har beslutat om något annat. När likvidationsuppdraget är fullgjort, skall kommunstyrelsen i en av de kommuner som deltagit i försöksverksamheten överta och vårda de handlingar som hör till förbundets arkiv. Handlingarna skall överlämnas om inte kommunstyrelsen har beslutat om något annat. Förvaltningsberättelsen och redovisningshandlingarna skall delges var och en av förbundsmedlemmarna. När berättelsen och redovisningshandlingarna delgetts samtliga förbundsmedlemmar, är förbundet upplöst. 30 § Bestämmelserna i 10 kap. kommunallagen (1991:900) gäller i tillämpliga delar i fråga om beställarförbund. Beslut får överklagas av medlemmar av den kommun eller det landsting som ingår i förbundet. Beslut varigenom kammarrätten har upphävt ett beslut eller förbjudit att det verkställs får endast överklagas av förbundet. Bestämmelserna i 10 kap. kommunallagen (1991:900) gäller i tillämpliga delar i fråga om beställarförbund. Beslut får överklagas av medlemmar av den eller de kommuner eller det landsting som ingår i förbundet. Beslut varigenom kammarrätten har upphävt ett beslut eller förbjudit att det verkställs får endast överklagas av förbundet. Denna lag träder i kraft . 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Härigenom föreskrivs att 38 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd och punkt 3 av övergångsbestämmelserna till nämnda lag skall ha föl- jande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 38 §1 Beslut enligt denna lag gäller , om inte annat anges i beslu- tet. Bestämmelserna i 20 kap. 10 13 §§ lagen (1962:381) om allmän för- säkring om omprövning och ändring av en försäkringskassas beslut samt överklagande av beslut tillämpas också i ärenden enligt denna lag. I skall social- försäkringsnämnden pröva ärenden om eftergift enligt 35 §. Detsamma skall gälla omprövning av beslut om återkrav enligt 20 §, om det belopp som felaktigt har betalats ut överstiger av basbe- loppet enligt 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring. De upphävda lagarna tillämpas även i fortsättningen i fråga om bidragsförskott och bidrag som lämnats enligt dessa lagar. De upphävda lagarna med un- dantag av 22 § andra stycket lagen (1964:164) om bidragsförskott tillämpas även i fortsättningen i fråga om bidragsförskott och bidrag som lämnats enligt dessa lagar. 3 Denna lag träder i kraft . I fråga om omprövning av beslut som meddelats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser Ärendet och dess beredning har godkänt regeringens förslag till riktlinjer för förändringar i den nuvarande organisationen av socialförsäkringens administration (prop. 1996/97:63, bet. 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273). Propositio- nen byggde på förslagen i betänkandet Översyn av socialförsäkringens administration (SOU 1996:64). Det aktu- ella betänkandet är remissbehandlat och remissinstansernas synpunkter har redovisats i propositionen. Remissammanställning finns också till- gänglig på (S96/4492/F). I propositionen angavs att ändringarna av administrationen skulle genomföras dels genom att rege- ringen skulle återkomma till med förslag till lagändringar, dels genom förordningsändringar. Några av de förslag som läggs fram har inte tagit ställning till i samband med proposition 1996/97:63. I fråga om redovisning (avsnitt 4.3.5), revision (4.3.6) och tillsyn (avsnitt 4.3.9) lämnade regeringen i denna proposition en kortfattad redogörelse. Regeringen gjorde i samband härmed vissa bedömningar av hur frågorna borde lösas. Frågorna om redovisning och revision har i betänkandet Försäkrings- kassan Översyn av socialförsäkringens administration behand- lats under frågan om styrelsens ansvar. Remissinstansernas synpunkter på styrelsens ansvar har i proposition 1996/97:63 behandlats under det avsnitt som behandlar den frågan. I fråga om tillsyn föreslogs i betän- kandet att bestämmelserna om tillsyn i 18 kap. 2 § lagen om allmän för- säkring upphävs. Remissinstanserna har i denna del inte haft några in- vändningar. I propositionen anförde regeringen sin avsikt att återkomma till riks- dagen med vissa preciseringar om socialförsäkringsnämnderna. Efter ställningstagande i fråga om riktlinjerna (prop. 1996/97:63) har betänkandet, Förtroendemannainflytande ökad kvalitet och rättssä- kerhet (SOU 1997:134) överlämnats till . En sam- manfattning av betänkandet finns i bilaga 1. anord- nade en hearing med inbjudna myndigheter och or- ganisationer angående förslagen i betänkandet. En förteckning över de inbjudna till denna hearing bifogas i bilaga 2. En sammanställning av de synpunkter som framfördes vid hearingen finns i bilaga 3. Regeringen redovisade i proposition 1996/97:63 sin avsikt att närmare se över formerna för socialförsäkringens IT-verksamhet. Regeringen har därefter givit Statskontoret i uppdrag att se över de organisatoriska for- merna för IT-verksamheten i syfte att bl.a. effektivisera verksamheten. Statskontoret har överlämnat rapporten och styrning av IT- verksamheten inom socialförsäkringsadministrationen (242/97-5). Rapporten från Statskontoret har remissbehandlats. Remissvaren och remissammanställningen finns tillgängliga på (S97/6716/F). Sammanfattning av rapporten redovisas i bilaga 5. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En arbetsgrupp med representanter från , Riksför- säkringsverket och de allmänna försäkringskassorna har lämnat en rap- port om utvecklingsarbetet inom IT-verksamheten. Gruppens arbete avslutades (S97/7196/F). Gruppens rapport redovisas i bilaga 7. ekonomiska vårpropositionen aviserade regeringen en över- syn av nuvarande fonder inom respektive departementsområde. budgetproposition anförde regeringen att principerna i lagen (1996:1059) om statsbudgeten även skall gälla för de delar av socialför- säkringssektorn som ligger vid sidan av statsbudgeten. Denna bedömning gjorde regeringen med förbehåll för eventuella komplikationer av juri- disk eller teknisk art, vilka kunde föranleda regeringen att göra en ny bedömning. Regeringen uppgav vidare i budgetpropositionen att frågan om hur budgetlagen och principen om bruttoredovisning skall tillämpas på de delar av socialförsäkringssektorn som ligger vid sidan av statsbud- geten skulle övervägas och att regeringen avsåg att återkomma och redo- visa sina bedömningar och förslag i denna proposition. I ställningstagande med anledning av budgetpropositionen poängteras vikten av att statens inkomster och utgifter redovisas på ett tydligt sätt. Den nya budgetprocessen i staten, där budgetlagen är ett vik- tigt inslag, har enligt inneburit flera viktiga framsteg i detta avseende och utskottet ser positivt på ytterligare steg i denna rikt- ning (bet.1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35). 4 Socialförsäkringens administration Socialförsäkringen administreras av och de all- männa försäkringskassorna. Administrationen måste tillgodose krav på tydlighet i ansvar med ett stärkt regionalt och lokalt inflytande samt sä- kerställa en fungerande dialog mellan olika delar av verksamheten. Socialförsäkringen skall även vara nationell och enhetlig. Organisationsstrukturen måste därför tillgodose kraven på en likformig och rättssäker tillämpning av socialförsäkringen och övriga förmåner som handhas av socialförsäkringens administration. Organisationen måste också kunna hantera kraven med att snabbt genomföra reformer och de förändringar i form av ny teknik, arbetslivets förändringar och annat som kan förväntas. Försäkringskassornas självständiga roll bör därför stärkas och roll inom socialförsäkringarna klargöras. 4.1 Inledning Sammanfattning av beslut har godkänt regeringens förslag till riktlinjer för förändringar i den nuvarande strukturen av socialförsäkringens administration (prop. 1996/97:63, bet. 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273). I betänkandet Översyn av socialförsäk- ringens administration (SOU 1996:64) föreslogs att de allmänna försäk- ringskassorna skulle inordnas i den statliga förvaltningsstrukturen. För- slaget från utredningen innebar även att försäkringskassornas befogen- heter skulle utvidgas i vissa avseenden. Bakgrunden till att utredningen tillsattes var bl.a. att frågor vad gäller roll- och ansvarsfördelningen mellan och de allmänna försäkringskassorna aktu- aliserats . hade med anledning av detta funnit det påkallat med en översyn av de krav som bör ställas på försäkrings- kassornas lokalkontorsnät och vilket inflytande försäkringskassorna själva skulle ha på utformningen av detta respektive vilken styrande roll bör ha (bet. 1994/95:SfU7, rskr. 1994/95:118). Översynen borde enligt även omfatta formerna för Riksförsäk- ringsverkets tillsyn av försäkringskassornas organisation. Förslagen till riktlinjer i proposition 1996/97:63 utgick från betänkandet. De riktlinjer som har godkänt innebär i korthet att de all- männa försäkringskassorna skall bibehålla nuvarande associationsform. Försäkringskassorna skall således inte inordnas i den statliga förvalt- ningsstrukturen. Som skäl för detta anförs att den nuvarande organisatio- nen, som kombinerar en central statlig myndighet med formellt fristående regionala organ, har stora fördelar i form av en lokal förankring och ett lokalt engagemang. Det finns dock begränsningar och problem inom den nuvarande organisationen som hör samman med avsaknaden av en tydlig ansvarsfördelning mellan de allmänna försäkringskassorna och Riksför- säkringsverket. Riktlinjerna avser därför att tydliggöra de allmänna försäkringskassor- nas och roller inom socialförsäkringens admini- stration. Riktlinjerna syftar till att tydliggöra regelverket avseende försäkrings- kassorna i fråga om; - vad har ansvar för, - vad styrelse skall besluta om och - direktörens uppgifter. I de av godkända riktlinjerna anges även att styrelsen för en allmän försäkringskassa bl.a. skall besluta om inrättande av socialförsäk- ringsnämnder, utseende av samtliga ledamöter i dessa och lokalkon- torsnätets utformning. Styrelsen skall efter hörande av Riksförsäkrings- verket lämna förslag om anställning av direktör till regeringen. Försäk- ringskassans styrelse skall utses av regeringen. Antalet ledamöter i sty- relsen skall bestämmas av regeringen och vara beroende av invånaranta- let inom verksamhetsområde. Formerna för socialför- säkringsnämndernas fortsatta arbete skall ses över. roll inom socialförsäkringen i förhållande till försäkringskassorna anges i riktlinjerna inom följande ansvarsområden; - normgivning - tillsyn över försäkringskassorna - ansvarig systemägare för de gemensamma IT-systemen - ekonomistyrning. I propositionen till riktlinjer för socialförsäkringens administration (prop. 1996/97:63) redogörs för motiven till de föreslagna ändringarna. Dessa återges och utvecklas i denna proposition. Vad gäller utredarens förslag och remissinstansernas synpunkter på förslagen hänvisas till proposition 1996/97:63. Enligt riktlinjerna skall även i fortsättningen an- svara som systemägare för de gemensamma IT-systemen och för att sys- temen utvecklas i överensstämmelse med regelverket för socialförsäk- ringarna. Formerna för hur IT-verksamheten skall organiseras skulle en- ligt vad som anges i riktlinjerna ses över med syfte att effektivisera verk- samheten och att pröva i vilken utsträckning det är möjligt att konkur- rensutsätta den. Översynen skulle även omfatta att förbättra försäkrings- kassornas möjlighet till reellt inflytande. Som angetts i det föregående har Statskontoret gjort en sådan översyn. I det följande lämnas en redo- görelse för översynen, remissinstansernas synpunkter och regeringens bedömningar i denna del (se avsnitt 4.5). I de av godkända riktlinjerna anges beträffande socialförsäk- ringsnämnderna att styrelse skall besluta om inrät- tande av nämnder och om att utse ledamöter i nämnderna. I övrigt anges att regeringen skulle återkomma till med närmare precise- ringar. Med utgångspunkt i de förslag som lämnats i betänkandet Förtro- endemannainflytande ökad kvalitet och rättssäkerhet (SOU 1997:134) återkommer regeringen nu med förslag om ändringar i de bestämmelser som gäller socialförsäkringsnämnderna (se avsnitt 4.4). 4.2 Bakgrunden till regeringens förslag om ändringar i socialförsäkringens administration 4.2.1 Regeringens allmänna bedömningar om administrationen inom socialförsäkringen Enligt den nu gällande förordningen (1988:1204) med instruktion för skall verket svara för den centrala ledningen och tillsynen av de allmänna försäkringskassornas verksamhet. Med hänsyn till att kassorna formellt är självständiga och utgör särskilda offentlig- rättsliga organ skiljer sig roll som central förvalt- ningsmyndighet från jämförbara myndigheters med en regional organi- sation. har inte givits den formella rollen som chefsmyndighet för de allmänna försäkringskassorna utan socialförsäk- ringens administration består av 26 formellt åtskilda organi- sationer, varav de allmänna försäkringskassorna utgör 25 stycken. Sam- tidigt innebär kraven på en likformig och rättvis tillämpning av försäk- ringen och likvärdig behandling av de försäkrade att hela socialförsäk- ringens administration måste samverka och fungera som om den vore en organisation. För detta krävs en mycket tydlig uppdelning av ansvar och befogenheter mellan de olika delarna av administrationen. Ett krav som inte är uppfyllt . I 18 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) där de all- männa försäkringskassornas ställning och ansvar regleras, föreskrivs att utövar tillsyn över de allmänna försäkringskas- sorna och att dessa har att rätta sig efter vad verket föreskriver med an- ledning av sin tillsynsverksamhet. Enligt 2 § 1 förordningen (1988:1204) med instruktion för skall verket särskilt svara för den centrala ledningen och för tillsynen av de allmänna försäkringskas- sorna. Dessa skilda regleringar leder till oklarheter vad avser rollfördelningen inom socialförsäkringens administration. Den reglering av försäkringskassornas organisation och förvaltning som finns i 18 kap. 6 § bidrar till ytterligare oklarheter i rollfördelningen. Regeringen redovisar mot bakgrund av detta ett antal förslag till för- ändringar av uppgifter och funktioner för de allmänna försäkringskas- sorna och som medför att ansvaret tydliggörs. För- slagen bör kunna medverka till att goda förutsättningar skapas för en bättre fungerande administration av socialförsäkringen. Det är emellertid angeläget att ytterligare öka tydligheten mellan och de allmänna försäkringskassorna avseende ansvaret för olika upp- gifter, som nuvarande associationsform för försäkringskassorna bibehålls. Socialförsäkringens administration måste tillgodose krav på tydlighet i ledningsansvaret, ett bevarat och stärkt regionalt och lokalt inflytande samt en fungerande dialog mellan olika delar av verksamheten. Social- försäkringen bör även vara nationellt enhetlig och statligt finansierad. Det innebär att organisationsstrukturen måste tillgodose kra- ven på en likformig och rättvis tillämpning av socialförsäkringarna och övriga förmåner som handhas inom socialförsäkringens administration. Organisationen måste också kunna hantera kraven med snabbt genom- förda reformer och de förändringar i form av ny teknik, arbetslivets förändringar och annat som kan förutses. För tillämpningen av socialförsäkringarna och andra bidrag finns ett berättigat krav på ett starkt centralt inflytande i form av normgivning, tillsyn, IT-stöd samt ekonomistyrning. Det är däremot av stor betydelse att utveckla en friare resultatstyrd an- vändning av medel avsedda för samverkansprojekt inom rehabiliterings- området. Det är angeläget att mer effektivt kunna utnyttja samhällets samlade resurser för att bättre kunna tillgodose enskilda människors behov av stödåtgärder. Inom detta område finns det skäl att låta verk- samheten utvecklas med stor frihet för att man skall kunna finna de mest rationella och effektiva lösningarna. Inom ramen för budgetberedningen för (prop. 1997/98:1, ut- giftsområde 10, bet. 1997/98:SfU1) har det presenterats förslag om att den allmänna fr.o.m. får träffa överenskommelse med kommun, landsting och länsarbetsnämnd om att samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga re- surser. 4.2.2 Bedömningar av rollfördelningen mellan de allmänna försäkringskassorna och En viktig utgångspunkt för diskussionen om rollfördelningen mellan för- säkringskassorna och är att socialförsäkringen är ett nationellt system med staten som försäkringsgivare. Socialförsäkring- arna styrs av lagar och förordningar beslutade av riksdag och regering. De är dessutom helt finansierade av skatter och avgifter. Staten måste således, trots att försäkringskassorna är självständiga offentligrättsliga organ, kunna styra verksamheten för att tillförsäkra att försäkringen tillämpas likformigt och rättvist över hela landet och med samhälls- ekonomisk effektivitet. Enligt 18 kap. 1 § AFL skall det finnas en allmän försäkringskassa i varje landsting och i varje kommun som inte tillhör något landsting. Det finns f.n. 25 försäkringskassor i landet. leds av en sty- relse, vilken har ansvar för att leda, organisera och utveckla verksamhe- ten inom givna ramar. Detta innebär att försäkringskassorna, inom nämnda ramar, skall ta det fulla lednings- och verksamhetsansvaret. De allmänna försäkringskassorna har slutit sig samman i . Försäkringskassorna har genom medlemskapet uppdragit åt förbundet att vara central intresseorganisation, serviceorganisation och central arbetsgivarorganisation. är tillsam- mans med central arbetsgivarpart inom försäkrings- kassornas kollektivavtalsområde. skall inom ramen för socialförsäkringens admi- nistration ha ett klart och entydigt ansvar inom fyra huvudområden; nor- mering, tillsyn, systemägarskap samt ekonomistyrning.