prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Det sammanhänger framför allt med att skatteuttaget har ökat påtagligt . Den progressivitet som finns i inkomstskatterna får till följd att inkomstfördelningen blir jämnare när det totala skatteuttaget ökar. Även skatternas progressivitet har ökat något . Framskrivningen tyder på att båda dessa trender fortsätter även 1996 och 1997. De skattefria transfereringarnas (barnbidrag, bostadsbidrag, socialbidrag osv.) bidrag till utjämningen av inkomsterna ökade något fram . Framskrivningen tyder på att deras bidrag till utjämningen därefter minskat påtagligt. De skattefria transfereringarnas fördelningspolitiska träffsäkerhet tycks visserligen ökat något även . Minskningen av den omfördelande effekten beror i stället på att de skattefria transfereringarna minskat i relativ omfattning som följd av saneringsprogrammet. Sammantaget innebär det att utjämningseffekten av skatter och transfereringar har ökat . Analysen har också utförts genom den vanliga metoden att steg för steg beräkna koefficienten, först för faktorinkomsterna, därefter när skattepliktiga transfereringar inräknas, sedan efter skatter osv. fram till den disponibla inkomsten. Genom att observera hur koefficienten stegvis förändras kan de olika inkomstslagens bidrag till inkomstspridningen analyseras. Resultaten av denna analys överensstämmer i allt väsentligt med dekomponeringen. 8 Avslutande kommentarer Det finns ingen enkel och invändningsfri analys av fördelningseffekter. Beräkningar av regeleffekter ger vissa resultat, analyser av den faktiska inkomstfördelningen delvis andra. Inkomstspridningen kan synas öka om man beskriver inkomstutvecklingen för de enskilda individerna som tendensen blir ganska svag när man analyserar hushållens ekonomiska standard genom att justera för skillnader i försörjningsbördan. Hur man justerar för försörjningsbördan påverkar liksom vilka år man jämför. I denna bilaga lämnas därför olika kompletterande beskrivningar. Regelanalyser respektive analyser av inkomstfördelningens utveckling är helt olika metoder. I regel-analysen antar man att inget annat ändras än reglerna i skatte och transfereringssystemen. Utvecklingen av inkomstfördelningen är resultatet av många och samverkande faktorer där regeländringarna bara är en. Andra viktiga faktorer är t.ex. befolkningens sammansättning, samhällsekonomin, lönefördelningen, sysselsättningen. I förra årets fördelningspolitiska redogörelse visades att det ofta är förändringar i lönernas och kapitalinkomsternas storlek och fördelning som har störst betydelse för de förändringar som inträffar i fördelningen av ekonomiska resurser. Man skall därför inte vänta sig att regelanalyser kan visa vad som faktiskt kommer att hända i inkomstfördelningen, utan enbart vad den direkta effekten är av att ändra reglerna. Resultaten från regelanalysen av saneringsprogrammet i avsnitt I och av framskrivningen av inkomstfördelningens utveckling 1997 i avsnitt II överensstämmer dock på många punkter, men skiljer sig också delvis åt. De är likartade exempelvis när det gäller den något sämre utvecklingen för barnfamiljer och hushåll med en svag ekonomisk standard, den relativt gynnsamma utvecklingen för pensionärer samt den ganska jämna utvecklingen för kvinnor och män respektive för arbetar och tjänstemannahushåll. Det pekar på att saneringsprogrammets omfattning slår igenom i utvecklingen av inkomstfördelningen. Däremot skiljer sig resultaten när det gäller förändringen av inkomstspridningen. Vid regelanalysen av saneringsprogrammet minskar koefficienten men den ökar vid framskrivningen av inkomstfördelningen till 1997. Skillnaderna har flera förklaringar. Den viktigaste orsaken är att hushåll i den övre delen av inkomstfördelningen som har arbete får ökade reallöner och högre kapitalinkomster vilket bidrar till ökade klyftor och detta ingår inte i regelanalysen. Med det gängse måttet på inkomster leder sänkta räntor till lägre inkomster för barnfamiljer m.fl. eftersom ränteavdragen minskar. De lägre ränteutgifterna beaktas inte vid beräkningen av den ekonomiska standarden. Realvärdet av olika transfereringar, t.ex. barnbidragen, minskar 1994 1997 men det är inte en regelförändring som ingår i saneringsanalysen. Åtgärderna som föreslås i denna budgetproposition ingår inte i framskrivningen till 1997. Regelanalysen omfattar dessutom flera regeländringar med en positiv fördelningsprofil, vilka inte ingår när man granskar fördelningen av disponibla inkomster, t.ex. sänkt moms på livsmedel och höjd skatt på pensionssparande. I saneringsanalysen ingår att kapital och förmögenhetsskatterna återställdes men eftersom skatten aldrig slopades syns inga effekter i den faktiska inkomstfördelningen. Av den totala uppgången i inkomstspridningen 1994 1997 beräknas ungefär hälften förklaras av regeländringar medan återstoden beror på utvecklingen av löner och kapitalinkomster. Om framskrivningen fångat de viktigaste tendenserna i utvecklingen bl.a. när det gäller löner och kapitalinkomster tyder således mycket på att har klarat krisen och saneringen av de offentliga finanserna utan att inkomstklyftorna ökat särskilt dramatiskt, men de flesta grupper har fått sänkt ekonomisk standard. En framskrivning är i likhet med prognoser osäker eftersom oväntade förändringar kan inträffa. Först kan man analysera det faktiska fördelningsutfallet . Underbilaga 1: Regelanalysen De flesta regeländringar i saneringsprogrammet har efterbildats fullständigt. Det finns dock ett antal regeländringar där information saknas eller där olika typer av antaganden har måst göras. Avkastningsskatten för privatanställdas avtalsenliga pensionsfonder har höjts från till . I likhet med vid utvärderingen av skattereformen har arbetsgivarnas ökade kostnader för framtida pensioner antagits övervältrats på lägre löner. Det antas således att de ökade kostnaderna leder till minskad lön för de löntagare som berörs och därför har beräknats hur mycket lönen måste minska för att arbetsgivarens kostnader inte skall påverkas av den ökade avkastningsskatten. Denna metod innebär även att de framtida avtalspensionerna ej påverkas. Den höjda avkastningsskatten på privata pensionsfonder har beaktats genom att avdragen för pensionsförsäkringar ökas. Förutom att inkomstskatten påverkas av detta minskas den disponibla inkomsten med det ökade kostnadsbeloppet. Effekten av ändrad beskattning av bilförmån har uppskattats genom att det i deklarationen finns upplysningar om vilka som har bilförmån. Dessutom finns en klumpsumma på det summerade förmånsbeloppet av ett antal förmånstyper (bilförmån, ränteförmån, bostadsförmån och övrig förmån). För dem som enbart har bilförmån vet man värdet. För övriga fall har bilförmånsvärdet uppskattats schablonmässigt. Utifrån bilförmånsvärdet kan man få en uppskattning av bilens pris och på denna grund beräknas ett bilförmånsvärde enligt nya regler. Med antaganden om genomsnittlig körsträcka beaktas även de ökade kostnader bilförmånstagaren har fått privat som följd av de nya reglerna. Basbelopp och skattegränser har justerats så att de nya reglerna i saneringsprogrammet jämförts med en basanalys där basbelopp m.m. har höjts fullt ut med inflationens utveckling. Effekten av sänkt matmoms har beräknats med hjälp av en regressionsanalys där matutgifterna varieras med ett antal bakgrundsfaktorer. Regressionen har skattas i SCB:s undersökning om hushållens utgifter . De förklarande variabler som använts är disponibel inkomst, ålder samt antal vuxna och barn i hushållet. Den erhållna regressionsekvationen implementerades därefter i HINK under-sökningen. Vinsten för hushållet är den utgiftsminsk-ning som blir följden av matmomssänkningen. Vi har därvid antagit att hela matmomsminskningen ökar hushållens disponibla inkomster. Analysen är statisk, dvs. hushållen förutsätts ej ändra sitt konsumtionsbeteende. Även energiskattehöjningarna har beaktats med hjälp av en regressionsanalys. Metoden är ungefär densamma som den för matmomsen. Skärpta kvalifikationsregler inom arbetslöshetsförsäkringen har beaktats genom schablonmässig sänkning av ersättningsnivån. Underbilaga 2: Bilagetabeller och diagram Källa: Tabeller från Statistisk Sentralbyrå, , , , , samt /Smeeding, . Anm1: Nivåerna på ländernas Gini-koefficienter kan inte jämföras med varandra då olika mätmetoder tillämpas. Anm2: Nivåskillnaden för vid skattereformen visar hur mycket inkomstspridningen underskattades före reformen. BILAGETABELL 1.1 EGENSKAPER FÖR INDIVIDGRUPPER. Andel deltid Antal Lön + skattepliktiga transfereringar Lön + skattepliktiga transfereringar + kapitalinkomster Välbeställda 91 52 42 19 94 000 276 600 717 000 97 59 34 13 80 000 312 800 608 600 Höginkomst 91 45 9 0 219 000 428 600 445 400 97 46 14 0 207 000 468 000 480 900 Medelinkoms t 91 42 38 0 1 754 000 215 400 221 600 97 43 39 0 1 654 000 231 200 236 100 Låginkomst 91 39 67 0 219 000 134 900 138 700 97 39 65 0 207 000 150 200 153 800 Deltid 91 42 81 100 822 000 142 800 148 600 97 43 80 100 715 000 156 500 160 600 Företagare 91 49 28 30 241 000 39 600 126 100 97 48 29 31 226 000 42 900 126 300 Arbetslösa 91 37 49 50 184 000 130 500 134 500 97 40 50 36 467 000 126 300 129 000 Pensionär 91 71 58 5 1 808 000 109 700 119 400 97 71 57 3 1 742 000 119 000 126 800 Ungdom o stud 91 22 54 38 659 000 99 900 102 800 97 23 53 31 628 000 81 200 83 300 Övriga 91 43 51 28 505 000 134 100 145 400 97 44 50 20 568 000 133 700 142 000 BILAGETABELL 1.2 DISPONIBEL INKOMST JUSTERAD FÖR FÖRSÖRJNINGSBÖRDA 1991 1997 SAMT FÖRÄNDRING 1991 1997. 1997 ÅRS PRISER. MEDIANER SAMT MEDELVÄRDEN FÖR DECILGRUPPER 1991 1993 1995 1997* 1991/97 *, % Samtliga 96 600 93 300 88900 89 400 -7,5 Ålder -24 86 700 75 400 67 200 67 100 -22,6 25-34 93 700 87 800 84 700 84 200 -10,1 35-44 93 000 87 300 80 900 80 800 -13,1 45-54 119 300 113 900 108 100 109 900 -7,9 55-64 128 700 123 400 118 200 118 300 -8,1 65-74 92 500 94 900 93 200 93 400 1,0 75- 73 200 78 600 80 100 80 700 10,2 Ensam utan barn 104 700 97 400 93 100 95 100 -9,2 Ensam 1 barn 86 500 83 900 79 100 78 800 -8,9 Ensam 2+ barn 71 900 68 600 65 100 62 700 -12,8 Gift/sambo utan barn 141 800 133 800 130 100 133 200 -6,1 Gift/sambo 1 barn 110 800 104 100 100 300 102 500 -7,5 Gift/sambo 2 barn 93 100 88 400 83 800 84 500 -9,2 Gift/sambo 3+ barn 76 200 72 200 66 800 65 600 -13,9 Ensam ålderspensionär 76 000 79 300 80 100 80 300 5,7 Gift/sambo ålderspens 90 200 94 600 92 400 93 200 3,3 Ej facklärd arbetare 95 100 90 700 85 400 87 200 -8,3 Facklärd arbetare 100 400 94 500 90 900 92 700 -7,7 Lägre/mellan tjänstemän 112 100 106 900 100 400 103 100 -8,0 Högre tjänstemän 134 400 123 700 120 600 124 100 -7,7 Företagare/lantbrukare 76 300 72 500 70 900 69 600 -8,8 Övriga 83 100 85 800 82 500 82 300 -1,0 Decilgrupper (medelvärden) 1 43 500 40 600 38 800 36 500 -16,1 2 67 500 65 300 61 900 60 100 -11,0 3 76 300 74 200 70 800 70 000 -8,3 4 84 000 81 300 77 800 77 800 -7,4 5 92 300 88 900 85 000 85 400 -7,5 6 101 300 97 700 93 200 94 200 -7,0 7 113 000 108 200 103 400 105 200 -6,9 8 128 100 122 100 116 700 119 500 -6,7 9 148 800 142 000 136 400 140 100 -5,8 10 227 400 206 300 198 800 203 500 -10,5 Andel under halva medianen (exkl studerandehushåll) Procent av totala inkomsterna 4,1 (3,5) 4,7 (3,8) 4,6 (3,5) 5,5 (4,5) med högst standard 4,7 3,8 4,0 4,0 med högst standard 21,0 20,1 20,2 20,5 Underbilaga 3: Vilka finns i decilgrupperna En vanlig fråga om fördelningsanalyser är vilka som finns i olika decilgrupper och hur höga deras inkomster är. I denna bilaga redovisas exempel och diagram som beskriver decilindelningen. Indelningen i decilgrupper Hushållen rangordnas i decilgrupper efter deras disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda med s.k. konsumtionsenheter (se faktaruta 1). Exempel 1: Makar med två barn i åldern (vid lika inkomster och kommunalskatt ): Familjens förvärvsinkomst 400 000 Sjuk- och föräldrapenning 15 000 Skatt, egenavgift 143 192 Barnbidrag 15 360 Disponibel inkomst 287 168 Antal kons.enheter 1,92+0,66+0,7 6=3,34 Disponibel inkomst/k.e. Exempel 2: Ensamstående utan barn Förvärvsinkomst 170 000 Sjukpenning 2 000 Skatt, egenavgift -57 875 Disponibel inkomst 114 125 Antal kons.enheter 1,16 Disponibel inkomst/k.e. I tabell 1 visas de genomsnittliga inkomsterna i decilgrupperna sedan hushållen indelats efter disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet i exempel 1 placerar tvåbarnsfamiljen nära genom- snittsvärdet i decilgrupp 5. Den ensamstående hamnar trots en lägre förvärvsinkomst i en högre decilgrupp 6. Placeringen visar att den ekonomiska standarden i dessa exempel är lägre för tvåbarnsfamiljen än för den ensamstående. TABELL 1 GENOMSNITTLIG BRUTTOINKOMST OCH DISPONIBEL INKOMST PER KONSUMTIONSENHET I DECILGRUPPER FÖR ENSAMSTÅENDE UTAN BARN OCH MAKAR MED TVÅ BARN 1997 ENSAMSTÅENDE UTAN BARN SAMBOENDE MED TVÅ BARN DECILGRUPP BRUTTOINKOMST DISPONIBEL INKOMST PER KE BRUTTOINKOMST DISPONIBEL INKOMST PER KE 1 32 000 29 300 133 800 39 400 2 65 000 60 400 215 100 59 900 3 84 400 70 100 299 900 70 300 4 101 100 77 800 348 800 77 800 5 119 900 85 200 393 700 85 600 6 146 000 94 300 438 300 94 000 7 175 000 105 200 506 800 105 200 8 204 100 119 500 601 300 118 700 9 244 800 140 100 723 800 137 200 10 376 400 206 500 1 122 300 201 300 Samtliga 149 000 96 000 406 000 87 000 Anm: Med bruttoinkomst avses inkomst av lön, näringsverksamhet, kapital samt skattepliktiga transfereringar. Decilindelningen omfattar alla hushåll exkl. hemmaboende ungdomar . Individvikter Källa: HINK, SCB, beräkningar Decilgruppernas sammansättning I SCB:s ordinarie inkomststatistik består hushåll i decilgrupp 1 med den lägsta ekonomiska standarden till mer än två tredjedelar av ungdomar som bor hemma hos föräldrarna (räknas som räknas som egna hushåll), studerande, egenföretagare eller jordbrukare och övriga som inte kan klassificeras t.ex. värnpliktiga (diagram 1). Det är grupper där inkomstmätningar inte särskilt väl speglar den ekonomiska standarden. Ungdomar som bor hemma har ofta helt eller delvis ekonomisk gemenskap med föräldrarna och ungdomarnas standard är därför ofta bättre än vad deras egna inkomster utvisar. Studerande har tillfälligt låga inkomster men kan antas småningom ofta få högre inkomster än de som inte studerar. För egenföretagare är deklarerade näringsinkomster av skatteskäl inte en pålitlig mätare av den ekonomiska standarden. Det är ganska få arbetare, pensionärer och andra med fasta inkomster som hör till decilgrupp 1. I analyserna i bilagan har hemmaboende ungdomar tagits bort före beräkningarna. En jämförelse av sammansättningen i decilgrupp 1991 med framskrivningen till 1997 visar att andelen studerande har fördubblats, från 1997. Även arbetslösa ungdomar har ökat påtagligt. Andelen pensionärer (inkl. förtidspensionärer) har minskat från till . Ökningen av andelen studerande och den ändrade sammansättningen i övrigt av decilgrupp 1 förklarar således delvis varför gruppens ekonomiska standard relativt sett försämrats mer än för andra decilgrupper. Hushåll i decilgrupp 10 består till största delen av tjänstemannahushåll (). har dock andelen pensionärer i den högsta decilgruppen stigit. Pensionärerna är annars placerade främst i decilgrupperna 3-5 även om en ganska stor andel numera räknas till de hushåll som har en hög ekonomisk standard (diagram 2). Arbetarhushållen är ganska jämnt fördelade från decilgrupp 2 till decilgrupp 9 dvs. den med näst högst standard. Arbetslösa ungdomar finns främst i de lägsta decilgrupperna medan övriga arbetslösa främst förekommer i decilgrupperna 3-7. Tjänstemän är ojämnt fördelade med tyngdpunkten i de övre decilgrupperna. De flesta () i decilgrupp 1 är ensamstående utan barn men även många flerbarnsfamiljer räknas till dem med lägst ekonomisk standard (diagram 3). Ensamföräldrar är koncentrerade till decilgrupperna 2-3 men de förekommer också i högre decilgrupper. Gifta/samboende med 1-2 barn är ganska jämnt fördelade över decilskalan medan samboende utan barn dominerar hushållen med högst ekonomisk standard. E0, E1, E2=Ensam utan barn, med ett, med två eller fler barn. S0, S1, S2, S3=Gifta/samboende utan barn, med ett, två, tre eller fler barn. TABELL 2 DECILGRUPPERNA INDELADE I OLIKA INKOMSTTAGARE. PROCENT 1997 (FÖR DEFINITIONER, SE FAKTARUTA 2) DECIL VÄLBE- STÄLLDA HÖGIN- KOMST- TAGARE MEDEL- INKOMST- TAGARE LÅGIN- KOMST- TAGARE DELTID FÖRE- TAGARE ARBETS- LÖSA PENSIO- NÄRER UNG- 1 0 0 2 2 5 12 10 11 33 24 2 0 0 8 2 11 4 15 31 15 13 3 0 0 12 4 12 3 10 42 10 5 4 0 0 14 4 13 3 9 43 8 6 5 0 1 18 5 11 2 9 41 8 5 6 0 1 26 5 13 3 7 31 8 6 7 0 2 32 4 13 3 5 26 8 7 8 1 3 40 3 13 2 4 19 7 7 9 2 3 48 2 11 2 3 18 3 7 10 7 18 42 1 9 2 2 9 1 9 Anm: Raderna summerar inte alltid till på grund av avrundning. Decilgrupp 10 med högst ekonomisk standard består till av medelinkomsttagare enligt den indelning som användes i kapitel 5 (tabell 2). Välbeställda och höginkomsttagare svarar endast för , även om flertalet av dem räknas till decilgrupp 10. Även i decilgrupperna 8-9 dominerar helt medelinkomsttagarna. Mycket få av alla låginkomsttagare hör till decilgrupp 1, de förekommer i stället i alla decilgrupper upp till de högsta. Pensionärerna utgör i decilgrupp 10 och av decilgrupperna 8-9. Hushållen i decilgrupp 1 domineras även här av egenföretagare, studerande och övriga. Inkomströrligheten kunde man med HINK-under-sökningarna studera hur stor andel som fanns i resp. decilgrupp som hade lämnat gruppen året efter. Den senaste studien visar att av dem i kvintil 1 (decilgrupp 1 och 2) redan året efter hade höjt sin inkomst och flyttat till en högre decilgrupp. I den högsta kvintilen var kvar året efter. Interna beräkningar har visat att av de 100 000 med högst inkomst var utbytta . Det finns också studier som tyder på att inkomströrligheten har ökat . Några studier av den ekonomiska rörligheten finns såvitt känt inte. Underbilaga 4: Referenser , A.B. (1997): Measurement of Trends in Poverty and Income Distribution. Epland, J (1997): Inntektsfordelningen : Hvorfor öker ulikheten. Ökonomiske analyser 5/97. , P., Smeeding, T. (1997): Cross-National Comparisons of Earnings and Income Inequality. , F. (1997): Estimating Income Distribution in Using a Microsimulation Model. Inkomstfördelning och inkomstutveckling. Statistiska meddelanden Be21 SM9701. Konjunkturutveckling och inkomstfördelning 1995-1997. En rapport från LO-ekonomerna. (1991): Fremskrivning af modelbefolkninger. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Föredragande: statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1997/98:1 Deltidsanställda är omräknade till helårspersoner. Antalet hel- och deltidsarbetande uppgick till 219 1996. Med området avses här 16 länder: , , , , , , , , , , , , , , och . Till de dynamiska räknas , , , , och även . TCW index är ett konkurrent vägt index baserat på 20 valutor. Med monetära förhålllanden menas en sammanvägning av den reala korträntan samt den reala effektiva växelkursen. Utvecklingen avser säsongrensade data för både arbetslösheten och syssselsättningen. Det innebär att det vissa månader registrerades två avtalshöjningar vid jämförelse av lönenivån motsvarande månad 1995, vilket drog upp den genomsnittliga årstakten för . Källa: hushåll med bundna lån har förtidsinlöst sina lån och lagt om dem till en lägre ränta. Fram till och med mars överskattades räntenedgångens effekt på KPI eftersom hänsyn ej togs till den kostnad som ränteskillnadsersättning innebär vid förtida inlösen av lån. Från och med mätmånaden april ändrades metoden för att korrigera detta. () har beräknat att metodförändringen skulle ha inneburit en höjning av inflationstakten för mars . registrerades två avtalshöjningar när lönenivån jämfördes med motsvarande månad 1995, vilket drog upp den genomsnittliga löneökningstaktem för . serie nr 8 The Government Financial Reporting Entity . I underbilaga 1 redovisas det bokförda värdet, justerat värde /95 och eventuella utdelningar för respektive statligt bolag. Dessutom redovisas marknadsvärdet för de statliga bolag som är börsintroducerade. Av ägarandelen avser indirekt ägande från Förvaltningsaktiebolaget . Av ägarandelen avser indirekt ägande från Förvaltningsaktiebolaget . Av ägarandelen avser indirekt ägande från Förvaltningsaktiebolaget . Nordbanken och är värderade till anskaffningsvärdet. Utdelningen avser AB Tipstjänst och . Källa: SCB Statistiska meddelanden Am 50 och Am 50 . , Hushållens skulder och förmögenhet en analys av hushållens skuldsättning med utblick . Nordbanken, 1997. Effekterna på priserna har beräknats med ett antagande om att den mervärdesskattesatsen uppgår till dvs. inte till den skattesats på som först infördes temporärt från t.o.m. och som sedan kom att permanentas. Konsumtionen av dessa tjänster gick trendmässigt ner och Konsumtionsminskningen 1991 är dock avsevärt större än konsumtionsförändringarna närmast före och efter 1991. (1995) On determinants of Swedish recreational domestic and outbound 1989-1993, Tax reform evaluation report no. Den reala marginallönen anger hur mycket ytterligare konsumtionsvaror individen kan köpa om han/hon arbetar en extra timme. Den definieras som W(1- t)/P där W = bruttotimlönen, t = marginaleffekten (marginalskatt + eventuell förlust av inkomstberoende bidrag) och P = konsumentprisindex. Den kompenserande löneelasticiteten anger den procentuella förändringen i individens arbetsutbud när individens marginallön ökar med en procent som individens inkomst minskas så mycket att individen är kvar på den välfärdsnivå han hade före höjningen av marginallönen. Inkomstelasticiteten anger hur individens arbetsutbud påverkas av sådana förändringar av den den disponibla inkomsten som inte innebär några förändringar av marginallönen. Se t.ex. expertrapport 4 i SOU 1996:117 som visar att medianvärdet för de estimerade inkomstelasticiteterna på svenska data uppgår till -0,02 för män och till -0,06 för kvinnor. Slutsatsen i expertrapport 4 i SOU 1996:117 är densamma. , och (1997), Tax reform evaluation using nonparametric methods , stencil . Enligt expertrapport 4 i SOU 1996:117 är medianvärdet för den okompenserade löneelasticiteten för kvinnor i olika svenska studier 0,30. Tillsammans med medianvärdet för inkomstelasticiteten på -0,06 erhålls en kompenserad löneelasticitet på 0,36 vilket överensstämmer med KUSK-bilagans antagande. Klevmarken (1997), Did the tax cuts increase hours of work? A pre-post analysis of Swedish panel data, stencil . Se t.ex. och (Tax reform evaluation report no. 15, ) och m.fl. (Tax reform evaluation report no. 10, ). Underfinansieringen av skattereformens första steg, som i första hand berörda den indirekta beskattningen, har beräknats uppgå till ca , vilket ger en sammantagen underfinansiering om ca i snitt för . Här liksom vid de tidigare beräkningarna beräknas skattebasen som andel av aktiernas marknadsvärde genom ett samband som innehåller uppgifter om aktiernas omsättningshastighet och årlig värdeökning på aktierna. En ren tidsserieanalys innebär i princip en statistisk anpassning av en viss funktionsform till datamaterialet genom att i detta fall företagens skattebetalningar förklaras med tidigare års skattebetalningar En framgångsrik tidsserieanalys förutsätter att den studerade variabeln inte uppvisar några trendmässiga förändringar (serien är stationär och uppvisar enbart slumpmässiga variationer). För att eliminera trendmässiga effekter har därför s.k. dummyvariabler införts, en uppsättning för perioden (den långvariga högkonjunkturen), en annan uppsättning för 1989-92 (lågkonjunkturåren samt infasningen av skattereformen), en tredje uppsättning för (skattereformår) och en fjärde uppsättning för 1994-95 (med justerade företagskatteregler). Var och en av perioderna har representerats med två variabler, en för att fånga in nivåskift, en annan för att fånga in variationer i förändringen av skattebetalningar mellan åren.