prop · GL03151 · 1998-01-01 00:00:00 — Tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för plikttjänst- för 1998 skall ske enligt i huvudsak samma regler som skall gälla för tid efter . Pensionsrätt för plikttjänstgöring skall för den angivna tiden kunna tillgodoräknas även den som enligt värnpliktslagen har fullgjort repetitionsutbildning i omedelbar anslutning till grundutbildning. Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1995:41 stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: () anför att det för att inte sätta den nu förvärvsaktiva generationen i ett oförmånligt läge är nödvändigt att medge pensionsrätt för plikttjänstgöring även för tid . Skälen för regeringens förslag: Enligt de antagna riktlinjerna för pensionsreformen skall pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring tillgodoräknas . TCO ifrågasätter detta och anför att om inte den nu förvärvsaktiva generationen skall missgynnas, bör pensions- grundande belopp för plikttjänstgöring medges även för tid . I likhet med vad som uttalades i de allmänna riktlinjerna är det emellertid regeringens uppfattning att effekterna av en vidgad retroaktiv pensionsrätt för plikttjänstgöring inte står i rimlig proportion till de administrativa insatser en sådan ordning skulle kräva. Den senareläggning av ikraftträdandet av det reformerade pensionssystemets intjänanderegler som har skett bör dock inte innebära någon förändring vad avser möjligheten att tjäna in pensionsrätt för plikttjänstgöring. Vi föreslår därför att pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring skall få tillgodoräknas . Nedan behandlas de regler som föreslås gälla för tillgodoräknande av sådant belopp för tid före lagstiftningens ikraftträdande , dvs. för åren 1995 1998. De regler som föreslås gälla för tid därefter redovisas i avsnitt 10. Pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring skall, enligt det förslag regeringen här lägger fram, kunna tillgodoräknas en försäkrad som genomgår grundutbildning enligt lagen om totalförsvarsplikt. Även en kvinna som skrivits in för värnplikt eller civilplikt enligt lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning skall anses genomgå grundutbildning enligt lagen om totalförsvarsplikt. Lagen om totalförsvarsplikt och lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning trädde i kraft . För den som 1998 kommer att ha genomgått grundutbildning enligt dessa lagar, kan de regler som före- slagits gälla för framtiden i princip tillämpas fullt ut. Den som uppfyller villkoren i övrigt kommer därigenom att tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp, som beräknas på det antal tjänstgöringsdagar för vilka dagersättning betalats ut. som föreslås kunna grunda pensionsrätt för plikttjänst för förfluten tid, åren 1995 1998, kommer emellertid många att ha fullgjort sin grundutbildning enligt äldre lagstiftning, nämligen enligt värnpliktslagen, lagen om vapenfri tjänst eller lagen om militär grundutbildning för kvinnor. I enlighet med de antagna riktlinjerna för pensionsreformen skall även den som fullgör grundutbildning enligt någon av dessa lagar kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring. Av det förslag till övergångsbestämmelser för införande av de reformerade intjänandereglerna för ålderspension som regeringen nu lägger fram framgår därför att grundutbildning enligt någon av dessa lagar i detta sammanhang skall likställas med grundutbildning enligt lagen om totalförsvarsplikt. De regler som föreslagits gälla för tillgodoräknande av pensionsrätt för plikttjänstgöring för tid efter skall i princip tillämpas även för den som genomgår grundutbildning enligt någon av de ovan nämnda äldre lagarna. I det följande redovisar vi de avvikelser tillsammans med några förtydliganden som föreslås gälla vid tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring för förfluten tid. Enligt de antagna riktlinjerna skall endast grundutbildning kunna ligga till grund för tillgodoräknande av pensionsrätt för plikttjänstgöring. Till skillnad mot vad som gäller enligt lagen om totalförsvarsplikt kan emellertid en värnpliktig enligt värnpliktslagen i vissa fall ha fullgjort repetitionsutbildning i omedelbar anslutning till en avslutad grundut- bildning. För sådan tjänstgöring utgavs endast dagersättning motsvarande den som utbetalats till den värnpliktige under grundutbildningen och inte, som vid annan repetitionsutbildning, dagpenning som är pensionsgrundande. Under den fortsatta beredningen av pensionsreformen har därför gjorts den bedömningen att även repetitionsutbildning som på detta sätt fullgjorts i omedelbar anslutning till en avslutad grundutbildning bör kunna grunda pensionsrätt. Det förslag som regeringen nu lägger fram har utformats i enlighet härmed. Pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring skall, enligt det förslag som lagts fram i avsnitt 10, tillgodoräknas en försäkrad under förutsättning att grundutbildningen pågått under minst utan mellankommande beslut som innebär att grundutbildningen avbryts. Därvid skall hänsyn tas endast till dagar för vilka dagersättning enligt lagen om totalförsvarsplikt har utbetalats. 1998 bör dagersättning som utges enligt någon av de äldre lagarna i detta sammanhang likställas med dagersättning enligt lagen om totalförsvarsplikt. De med dagersättning som krävs för att den försäkrade skall kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring behöver inte ha fullgjorts under samma kalenderår. I fall då tjänstgöringen sträcker sig över ett årsskifte, kan sådan pensionsrätt tillgodoräknas under båda kalenderåren. Pensionsgrundande belopp tillgodoräknas för antalet fullgjorda tjänstgöringsdagar under respektive år. Det sagda aktualiserar frågan om den, som genom- gick en grundutbildning som påbörjats eller tidigare, skall få tillgodoräkna sig tjänstgöringsdagar före för uppfyllandet av kravet på minst . De antagna riktlinjerna för pensionsreformen ger ingen ledning på denna punkt. Den mest rimliga lösningen som också är den som regeringen föreslår skall gälla får anses vara att även tjänstgöringsdagar före medräknas vid bedömningen om kvalifikationstiden skall anses vara uppfylld. Däremot skall pensionsrätt inte kunna tillgodo- räknas för de dagar som fullgjorts . Förslaget innebär således att en försäkrad, som avslutar en grundut- bildning som uppgått till minst i exempelvis februari månad 1995, kan tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring för de dagar som fullgjorts och för vilka dagersättning utbetalats. För dagar tillgodoräknas inte pen- sionsrätt. Under förutsättning att den totalförsvarspliktige har uppfyllt kravet på minst 120 dagars tjänstgöring skall, enligt förslaget i avsnitt 10, han eller hon tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp som för som grundutbildning enligt lagen om totalförsvarsplikt full- gjorts och för vilken dagersättning uppburits motsvarar av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för samtliga försäkrade för vilka det fastställts sådan inkomst, delad med 365. Som utvecklats i avsnitt 16.4 föreslår vi att beräkningen av det genom- snitt som ligger till grund för inkomstindex för åren 1960 1998 skall grunda sig på pensionspoängstatistikregister, vilket omfattar alla försäkrade födda den 5:e, 15:e eller 25:e i . Bakgrunden är bl.a. att vissa inkomstuppgifter har rensats bort ur pensionspoängsregister. Enligt vår uppfattning bör samma underlag som ligger till grund för beräkning av inkomstindex för förfluten tid även ligga till grund för den pensionsgrundande inkomst som för förfluten tid skall grunda pensionsgrundande belopp. 1998 bör således procentsatsen beräknas på den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten enligt pensionspoängstatistikregister. 15.4 Pensionsrätt för barnår 15.4.1 Inledning Som redovisas i avsnitt 28 föreslås det att personer födda eller senare i successivt ökande utsträckning skall få sin ålderspension be- stämd enligt reformerade regler. För att undvika att personer som före ikraftträdandet av reformen har tagit hand om barn skall drabbas negativt i pensionshänseende, skall enligt de antagna riktlinjerna pensionsrätt för barnår kunna tillgodoräknas även för tid före ikraftträdandet av den nya lagstiftningen. Pensionsrätt för barnår skall sålunda i likhet med vad som skall gälla i fråga om pensionsrätt på förvärvsinkomster m.m. till- godoräknas men inte för tid . I princippropositionen konstaterades att det föreligger praktiska och tekniska problem när det gäller möjligheten att tillgodoräkna pensionsrätt för barnår för förfluten tid. Det överlämnades därför åt den fortsatta beredningen att överväga vilka närmare villkor som skulle gälla för att någon skall kunna tillgodoräknas sådan pensionsrätt. Vad som föreslogs och godtogs av var den grundläggande principen att pensionsrätt för barnår skall kunna tillgodoräknas även för förfluten tid. I Ds 1995:41 förslogs att pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid skulle tillgodoräknas föräldrar med små barn enligt i huvudsak samma principer som skulle gälla för framtiden. Av administrativa skäl uppställdes dock inte något krav på rättslig vårdnad om barnet eller att föräldern skulle ha bott tillsammans med barnet. Avgörande för rätten till pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid var i stället själva föräldraskapet. Huvudregeln var vidare att pensionsgrundande belopp för barnår skulle tilldelas modern. Fadern skulle dock kunna tillgodoräknas rätten om han visade att han ensam haft den rättsliga vårdnaden om barnet under hela det aktuella året. skulle föräldrarna dessutom kunna välja vem av dem som skulle tillgodoräknas rätten. Under den fortsatta beredningen har dock vissa nya överväganden gjorts vilket medförde att vissa ändringar föreslogs i Ds 1997:67. Rege- ringens förslag grundar sig huvudsakligen på förslagen i den promemo- rian. 15.4.2 Villkor för tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid Regeringens förslag: Pensionsgrundande belopp för barnår för åren 1960 1998 skall tillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föddes t.o.m. det år då barnet fyllde eller, om barnet föddes juli december, fr.o.m. det år då barnet uppnådde t.o.m. det år då barnet fyllde . Beloppet skall tillgodoräknas den förälder som har fyllt 16 men inte , som under hela det aktuella året har varit bosatt och försäkrad i samt som av året har varit vårdnadshavare för barnet. Barnet måste också ha varit bosatt i . Undantag från sist- nämnda krav skall gälla barnet föds samt vid dödsfall. Om båda föräldrarna uppfyller kraven för att tillgodoräknas pen- sionsgrundande belopp skall den tillgodoräknas beloppet som för det året hade den lägsta pensionspoängen. Om båda föräldrarna för ett visst år skulle ha haft lika hög pen- sionspoäng eller ingen pensionspoäng alls skall det pensionsgrundande beloppet tillgodoräknas modern. Har en förälder avlidit efter det aktuella barnåret skall den andre föräldern tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet. För att fadern skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår skall dock krävas att han ansöker om detta. Motsvarande krav uppställs inte när det gäller modern. För att fadern skall tillgodoräknas beloppet skall han också visa att han har haft den rättsliga vårdnaden om barnet i tillräcklig omfattning. Ansökan skall ha kommit in till den allmänna om modern lever . Promemoriornas förslag: Förslaget i Ds 1997:67 stämmer huvud- sakligen överens med regeringens förslag. Förslaget i Ds 1995:41 har redovisats i inledningen. Remissinstanserna: (), m.fl. tillstyrker förslaget. () påpekar att det torde behövas betydande resurser för att skapa ett söksystem som gör det möjligt att ta fram de uppgifter som behövs för tillgodoräknandet av barnår. Skälen för regeringens förslag: 1998 kommer det uppskattningsvis att ha fötts drygt fyra miljoner barn i . Med hänsyn till det synnerligen stora antalet ärenden avseende pensionsgrundande belopp för barnår i förfluten tid som således skall hanteras är det som också Pensionsarbetsgruppen konstaterade av största vikt att tillgodoräknandet av pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid kan ske med så stort mått av automatik som möjligt. Utgångspunkten under den fortsatta beredningen har därför varit att pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid liksom så långt som möjligt bör tillgodoräknas med automatik. Huvudregeln bör således vara att det inte förutsätts någon ansökan från den enskilde. har ambitionen varit att reglerna om barnår i för- fluten tid i möjligaste mån skall överensstämma med de regler som föreslås gälla för framtiden. Detta är också något som det framförts önskemål om i remissvaren till Ds 1995:41. För att ta ställning till vilka villkor som bör gälla för att någon skall kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid är det nödvändigt att beakta vilka folkbokföringsuppgifter m.m. som finns tillgängliga i olika former av register och hur dessa kan samman- ställas på lämpligt sätt. Under beredningens gång har därför synpunkter inhämtats från RSV och RFV. Det har därvid visat sig vara möjligt att med automatik tillgodoräkna pensionsgrundande belopp för barnår i förfluten tid enligt i stort sett samma regler som föreslås gälla för framtiden. Vissa modifieringar är dock nödvändiga av administrativa skäl. Föräldrar till små barn bör således kunna tillgodoräknas pensionsgrun- dande belopp för barnår för åren 1960 1998 enligt i huvudsak samma regler som de som föreslås gälla för tid efter ikraftträdandet av det reformerade ålderspensionssystemet . Således skall sådant belopp kunna därmed tillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föddes t.o.m. det år då barnet fyllde eller, om barnet föddes juli december, fr.o.m. det år då barnet har uppnått t.o.m. det år då barnet fyllde . Vissa avvikelser i förhållande till de regler för pensionsgrundande belopp för barnår som föreslås gälla fr.o.m. ikraftträdandet föreslås dock nedan. Försäkrad och bosatt i att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår för tid föreslås, som redovisats i avsnitt 11, att föräldern i fråga skall ha varit försäkrad och bosatt i under hela det aktuella året. Vidare skall även barnet ha varit bosatt i , dock med undantag för barnets födelseår och vid dödsfall. Motsvarande krav bör gälla för tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår för tiden . Som försäkrad föreslås, enligt vad som redovisats i avsnitt 7, att den skall anses vara som respektive år har varit försäkrad för tilläggspension enligt lagen (1959:291) om försäkring för allmän tilläggspension respektive enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL), dock inte den som var försäkrad för tilläggspension enbart på grund av att han eller hon tidigare tillgodoräknats pensionspoäng. Det register som kan användas för att kontrollera att någon varit försäkrad under ett visst år i förfluten tid är pensionspoängsregistret. I poängregistret finns registrerade dels alla som varit eller äldre och bosatta i oavsett om de tillgodoräknats några pensionspoäng eller ej, dels andra försäkrade som tjänat in pensionspoäng. I poängregistret finns således inte alla registrerade som för ett visst år varit försäkrade för allmän tilläggspension (ATP) i . De som inte finns med är personer som varit försäkrade utan att ha varit bosatta här och som inte heller har tillgodoräknats pensionspoäng. Denna brist saknar emellertid normalt betydelse, eftersom endast sådana försäkrade som varit bosatta i landet enligt förslaget skall kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. När det gäller kravet på att såväl förälder som barn skall ha varit bo- satta i landet finns i de ADB-baserade folkbokföringsregistren uppgifter om vilka personer som i förfluten tid har varit folkbokförda i . Det gäller således även personer som inte är folkbokförda här. Uppgifter om tidpunkter för in- och ut- vandring finns också. Ett undantag gäller dock för barn som utvandrat från och därefter avlidit i utlandet före . För dessa saknas ofta information om dödsdagen. Det är således i huvudsak möjligt, om än förenat med omfattande ADB-arbete, vilket också påpekats av RSV, att även för förfluten tid upprätthålla ett krav på att förälder och barn under hela det aktuella året skall ha varit bosatta i . I det fall att barnår skall tillgodoräknas en förälder till ett barn som av- lidit i utlandet före bör , utan att behöva företa någon närmare utredning härom, kunna förutsätta att även barnet var bosatt i det aktuella året om föräldern var bosatt här. Endast om något skulle framkomma i ärendet som tyder på att så inte var fallet bör begära att föräldern klargör hur det förhöll sig. Utgångspunkt för bedömningen av frågan om någon under ett visst år i förfluten tid har varit bosatt i bör liksom för framtiden vara folkbokföringen, dvs. den skall anses ha varit bosatt i som varit eller bort vara folkbokförd här. I praktiken blir det den faktiska folkbok- föringen som får läggas till grund för bedömningen. Endast i fall då en person som vill tillgodoräkna sig pensionsgrundande belopp för barnår kan visa att folkbokföringen varit felaktig, bör det finnas skäl att frångå denna. Till följd av bestämmelserna i förordning (EEG) nr 1408/71 om till- lämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, som varit gällande i sedan ikraftträdande , blir även den som är medborgare i ett land inom EU eller EES (eller statslös eller flykting i ett sådant land) och som förvärvsarbetar i berättigad till pensionsgrundande belopp för barnår, även om han eller hon inte var bosatt i . Kravet på bosättning i kan nämligen inte upprätthållas mot en sådan person. Personen i fråga måste dock ha omfattats av den svenska försäkringen under hela det år för vilket beräkning skall ske. Eftersom nu nämnda personer inte varit folkbokförda i , kommer de emellertid inte att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår med automatik utan de får själva begära detta hos den allmänna . Sammanfattningsvis föreslår regeringen i likhet med förslaget i av- snitt 11 att det som villkor för att en förälder skall kunna tillgodoräknas pensionsrätt för barnår för förfluten tid skall krävas att föräldern under hela det aktuella året har varit försäkrad och bosatt i samt att även barnet skall ha varit bosatt i . barnet föds eller avlider skall dock kravet avses uppfyllt om barnet har varit bosatt i under den del av året han eller hon har levt. Anknytning mellan förälder och barn När det gäller anknytningen mellan förälder och barn uppställs för tid krav på såväl vårdnad om som bosättning tillsammans med barnet det aktuella året. För tiden inställer sig emellertid särskilda administrativa problem när det gäller dessa krav. Medan det på ett relativt okomplicerat sätt går att via ADB-baserade register få fram uppgifter om vilka som är föräldrar till ett barn, finns för tiden över huvud taget inte något register över vem som i rättslig mening är vårdnadshavare för ett barn. För tiden efter är det möjligt att via ADB få fram uppgift även om vårdnadshavare. Dock kan endast uppgift om den senaste vårdnadshavaren erhållas på detta sätt. Som nämnts finns uppgifter om vilka personer som i förfluten tid varit bosatta i . Däremot finns inte några uppgifter om deras folkbokföringsadresser varken för föräldrar eller barn för tid före . För att det inte skall uppstå situationer där tillgodoräknande av pen- sionsgrundande belopp för barnår skall uppfattas som godtyckligt eller stötande anser regeringen att i vart fall kravet på rättslig vårdnad under minst halva året bör upprätthållas i möjligaste mån även för tiden 1998. Med tanke på den synnerligen stora mängd ärenden som skall hanteras får det dock betraktas som uteslutet att låta systemet för tillgodoräknande av barnår för förfluten tid i sin helhet bygga på ett ansökningsförfarande. Eftersom det i flertalet fall sannolikt också förhållit sig på det sättet att den som är förälder till ett barn också har haft vårdnaden om barnet bör man, när det gäller pensionsgrundande belopp för barnår i förfluten tid, kunna utgå från ett antagande om att flertalet föräldrar också hade den rättsliga vårdnaden om barnet. Skulle det under handläggningen av ett ärende framkomma något som tyder på att så inte var fallet måste detta givetvis utredas närmare av . Det föreslagna kravet på att föräldrar och barn skall ha varit bosatta tillsammans bör däremot inte upprätthållas för förfluten tid eftersom detta i praktiken är omöjligt att utreda. Regeringen föreslår således att den förälder som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid även under det ak- tuella året skall ha varit barnets vårdnadshavare . I de flesta fall kommer båda föräldrarna att uppfylla de föreslagna villkoren för att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid. Liksom i fråga om pensionsgrundande belopp för barnår bör emellertid i förfluten tid endast en av föräldrarna tillgodoräknas sådant belopp. Detta bör gälla även om föräldrarna har mer än ett barn i de aktuella åldrarna. Villkoren för tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid bör av administrativa skäl vara så enkla som möj- ligt. Anmälnings- eller ansökningsförfaranden bör, som tidigare anförts, så långt som möjligt undvikas. Med hänsyn härtill och till att behovet av kompensation i pensionsrättshänseende torde vara som störst just för kvinnor som haft små barn anfördes det i Ds 1995:41 att mycket talade för att pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid som huvudregel borde tillgodoräknas endast modern. En sådan regeln kan dock, mot bakgrund av att inte automatiskt kan fastställa vem som har haft vårdnaden om eller sammanbott med barnet, i vissa fall få oacceptabla konsekvenser. I departementspromemorian föreslogs därför att, om fadern visade att han under hela det aktuella året hade haft vårdnaden om barnet och att modern inte haft vårdnaden om barnet någon del av året, skulle fadern kunna tillgodoräknas beloppet. Detta förslag kritiserades av flera remissinstanser. Dessutom måste också den här föreslagna lagstiftningen vara förenligt med rådets jämställdhetsdirektiv /7/EEG om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om social trygghet. Direktiv /7/EEG syftar till att successivt genomföra principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om social trygghet. Artikel 7 i direktivet tillåter visserligen att medlemsstaterna utesluter vissa områden från dess tillämpningsområde däribland fördelar till personer som fostrat barn men medlemsstaterna skall också, enligt samma artikel, med jämna mellanrum följa upp frågor som undantagits från direktivet för att kunna avgöra om det mot bakgrund av den sociala utvecklingen på detta område är berättigat att bibehålla undantagen i fråga. Artikel 7(1)(a) i direktiv /7/EEG har tolkats mycket strikt av och domstolen har också förklarat att avsikten med undantaget är att tillåta medlemsstaterna att tillfälligt upprätthålla vissa fördelar för kvinnor så att systemet kan modifieras successivt. Detta synsätt skulle kunna innebära att medlemsstaterna inte får införa nya former av särbehandling. Denna tolkning stöds också av titeln på direktivet. Det kan därför ifrågasättas om de villkor som föreslogs i Ds 1995:41 för att erhålla pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid står i fullständig överensstämmelse med direktiv /7/EEG, eftersom kvinnan alltid skulle ha rätt till det pensionsgrundande beloppet (såvida hon uppfyller villkoren om bosättning m.m.) oavsett om det var hon som har tagit hand om barnet eller ej. Med anledning av vad som anförts föreslogs i Ds 1997:67 att förutsättningarna för att fadern skulle kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår borde utformas på ett något annorlunda sätt som reglerna inte fick innebära en alltför omfattande administration.