prop · GL03162 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:162 Höjning av kvot i , m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att öka den svenska insatsen (kvoten) i med 781,5 miljoner SDR (SDR = särskilda dragningsrätter) från 1 614 miljoner SDR till 2 395,5 miljoner SDR (ca ). Den föreslagna höjningen är resultatet av en allmän översyn av medlems- ländernas insatser. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att för del biträda en ändring av valutafondens stadga. Ändringen avser att möjliggöra en riktad engångstilldelning av särskilda dragningsrätter i syfte att uppnå en jämnare fördelning av dragningsrätter mellan medlemsländerna. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Ärendet och dess beredning 4 3 Bakgrund 5 4 Höjning av kvot i 6 5 Ändring av valutafondens stadga 7 Bilaga Riksbanksfullmäktiges skrivelse om höjning av kapitalandel i samt en särskild engångstilldelning av särskilda dragningsrätter.......................9 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 27 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att öka kapitalinsats (kvot) i Inter- nationella valutafonden med 781,5 miljoner SDR till 2 395,5 miljoner SDR (avsnitt 4), 2. bemyndigar riksbank att betala nödvändiga insatsbelopp, 3. bemyndigar regeringen att godkänna den föreslagna fjärde ändring- en av Internationella valutafondens stadga avseende en extraordinär tilldelning av särskilda dragningsrätter (SDR) (avsnitt 5). 2 Ärendet och dess beredning Vid Internationella valutafondens (IMF) årsmöte /nåddes en principöverenskommelse om att höja medlemsländernas kapitalinsatser (kvoter) , från 146 miljarder SDR (1 SDR, särskild dragningsrätt, motsvarade 980330 ) till 212 miljarder SDR. För svenskt vidkommande innebär det en höjning av insatsen med 781,5 miljoner SDR (ca ). Denna överenskommelse var resultatet av en allmän översyn av medlems- insatserna som sker . har sedermera godkänt resolutionsförslaget. För att det skall träda i kraft krävs att av medlemsländerna har lämnat sitt formella godkännande av förslaget. I enlighet med resolutionen skall ett medlemsland ha meddelat valutafonden sitt formella godkännande av förslaget . Vidare antogs i samband med Internationella valutafondens årsmöte /ett resolutionsförslag gällande en ändring av valutafondens stadga i syfte att möjliggöra en särskild engångstilldelning av SDR till samtliga medlemsländer. Engångstilldelningen, vars syfte är att få till stånd en mer rättvis fördelning av särskilda dragningsrätter mellan medlemsländerna, uppgår till 21,4 miljarder SDR. För svensk del medför förslaget att tilldelas 226 631 831 SDR (ca ). Detta förslag har godkänts av valutafondens styrelse och har sedan lämnats för formellt godkännande av medlemsländerna. För att resolutionsförslaget skall träda i kraft krävs godkännande av av medlemmarna. Riksbanksfullmäktige har i en skrivelse till regeringen (dnr: Fi98/1145) anmält dels frågan om höjning av insats i valutafonden inom ramen för den senaste allmänna översynen, dels frågan om en ändring av fondens stadga i syfte att möjliggöra en särskild tilldelning av SDR. Fullmäktiges skrivelse till vilken är fogad översättningar av fonddirektionens resolutioner finns intagen som bilaga till denna proposition. Ärendet har initierats av riksbank. Regeringen har inte ansett det finnas behov av att låta någon annan ha synpunkter på förslaget. Någon särskild remissbehandling av detta ärende har således inte ansetts vara nödvändig. 3 Bakgrund () är den centrala samarbetsorganisa- tionen på valutaområdet. blev medlem 1951 (prop. 1950:89, BaU 8, rskr.152). En av valutafondens huvuduppgifter är att tillhandahålla finansiellt stöd till medlemsländer med betal- ningsbalansproblem samt till länder som har behov av omfattande strukturella reformer. Detta stöd finansieras i första hand genom att utnyttja organisationens permanenta resurser, vilka utgörs av medlems- ländernas insatser eller kvoter. Valutafondens stadga (artikel III, 2a) förutsätter att fonden gör en allmän översyn av medlemsländernas kvoter minst . Syftet med sådana översyner är dels att anpassa valutafondens resurser till de krav på insatser som ställs på fonden, dels att anpassa de individuella medlemsländernas insatser i valutafonden till ländernas aktuella ekonom- iska styrka. Den senaste kvothöjningen ägde rum (prop. 1990/91:9, bet. 1990/91:FiU3, rskr. 1990/91:36) och var resultatet av den nionde allmänna översynen av medlemsländernas insatser. höjdes insatserna i valutafonden . Den tionde översynen, som avslutades , resulterade inte i någon ökning av insatserna. avslutades den elfte översynen av kvoterna. Den utmynnade i ett förslag om en ökning av valutafondens resurser . Resultatet av översynen har tillställts medlemsländerna för godkännande. Inom valutafondens ram inrättades ett system med särskilda dragningsrätter (SDR) i syfte att göra det möjligt att tillgodose de anslutna ländernas samlade behov av valutaresurser i den omfattning och takt som krävs för en kontinuerlig och stabil tillväxt i världsekonomin. anslöt sig till systemet (prop. 1968:150, BaU 66, rskr. Beslut om tilldelningar av särskilda dragningsrätter har fattats . De avsåg perioderna 1970-1972 och 1979-1981. Mot bakgrund av att inte samtliga medlemsländer tilldelats SDR, huvudsakligen på grund av att det sedan den senaste tilldelningen anslutits ett antal nya medlemsländer, har det pågått diskussioner om att få till stånd en rättvisare fördelning av SDR mellan medlemsländerna. Ett förslag till en särskild engångstilldelning till samtliga medlemmar godkändes vid valutafondens årsmöte . Förslaget innebär att olikheter i SDR-innehav mellan länder skall utjämnas till en viss proportion i förhållande till ländernas respektive kvot i valutafonden. Den föreslagna tilldelningen uppgår till 21,4 miljarder SDR. Förslaget innebär att summan av de totala tilldelade särskilda dragningsrätterna kommer att fördubblas. För att en sådan selektiv tilldelning skall kunna ske krävs en ändring av valutafondens stadga. 4 Höjning av kvot i Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att öka kvot i med 781,5 miljoner SDR (särskilda dragningsrätter) (ca ), vilket innebär en ökning . bemyndigas att betala det nödvändiga beloppet. Skälen för regeringens förslag: De fortsatta betalningsbalans- rubbningarna i ett antal av valutafondens medlemsländer har aktualiserat behovet av att förstärka valutafondens permanenta resurser. Den på- gående finansiella krisen i , i vilken valutafonden kommit att spela en stor roll, har ytterligare understrukit behovet av att tillskjuta medel. Efter den senaste ökningen av valutafondens resurser har det skett en trendmässig ökning av efterfrågan på fondens resurser, inte minst på grund av det ökade antalet medlemmar. Den snabba ökningen av finans- iella transaktioner i en allt mer globaliserad ekonomi talar vidare för att behovet av finansiering från valutafonden bland dess medlemsländer kommer att fortsätta att vara högt. Krisen på finans- och valuta- marknaderna i visar också vikten av att valutafonden har en adekvat finansiell beredskap för att kunna hantera eventuella framtida betalningskriser som skulle kunna ha återverkningar på det interna- monetära systemet i stort. Den utlåning som valutafonden bedriver är kopplad till villkor av ekonomisk-politisk natur som bidrar till att låntagarländerna vidtar nödvändiga anpassningsåtgärder. Regeringen anser att denna s.k. konditionalitet är viktig i syfte att frambringa balans i låntagarländernas ekonomier och att valutafonden därmed spelar en viktig roll för att få till stånd bättre ekonomiska förhållanden bland medlemsländerna. Dessutom har valutafondens utlåning kommit att spela en nyckelroll i hanteringen av de internationella skuldproblemen. Övriga aktörer andra multi- laterala organisationer, de offentliga långivarna i den s.k. och affärsbanker är beredda att genomföra sina finansieringsåtaganden först efter det att valutafonden godkänt ett ekonomiskt program. Denna katalytiska funktion hos ett program som avtalats med valutafonden innebär således att finansiering från andra källor underlättas. Vi anser det viktigt att valutafonden inte tvingas ta över den finansieringsbörda som andra aktörer bör svara för. Regeringen lägger vidare stor vikt vid att det iakttas försiktighet i valutafondens utlåning. Ett antal medlemsländer har betydande dröjsmål i sina återbetalningar till fonden. För att bibehålla förtroendet för valuta- fonden, såväl bland medlemsländerna vilkas valutor används i utlåning- en, som bland andra långivare, har behovet av en sådan varsamhet aktualiserats. Vi anser därför att det är väsentligt att valutafondens eko- nomiska program är starka nog att uppfylla det grundläggande kravet att låntagarländernas bytesbalansunderskott skall vara finansieringsbara på medellång sikt så att länderna kan betala tillbaka sina lån i rätt tid. Regeringen instämmer med riksbanksfullmäktige i att bör delta i den elfte kvothöjningen. En svensk medverkan bidrar till ett behövligt och angeläget tillskott till valutafondens ordinarie resurser. Då den svenska insatsen i fonden också bestämmer vår röstandel, skulle den föreslagna ökningen av kvoterna bidra till att öka denna något. Dessutom skulle den totala nordisk-baltiska röstandelen öka, vilket ökar förut- sättningarna för att bibehålla den nordisk-baltiska valkretsen i valuta- fonden. Regeringen fäster stor vikt vid att inflytande i valuta- fonden vidmakthålls. De betalningar som krävs av i syfte att effektuera förslaget om kvothöjning fullgörs av . Vi vill upplysa om att dessa inbetalningar inte medför någon minskning av valutareserven. De utgör endast ett byte av reserver. 5 Ändring av valutafondens stadga Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för del biträda en ändring av Internationella valutafondens stadga när det gäller en riktad engångstilldelning av särskilda dragningsrätter (SDR). Skälen för regeringens förslag: Vid införandet av särskilda dragningsrätter var tanken att de skulle komplettera de globala valutareserverna och i sinom tid utvecklas till en världsomspännande reservtillgång. Den starka utvecklingen av de internationella kapitalmarknaderna medförde dock att SDR inte kom att spela denna roll. Mot denna bakgrund har det inte ansetts vara motiverat att tilldela ytterligare SDR. Den kraftiga ökningen av antalet medlemsländer i valutafonden sedan den senaste tilldelningen har dock aktualiserat behovet av att få till stånd en jämnare fördelning av SDR bland fondens medlemmar. Detta sker främst genom att de nya medlemmarna tilldelas dragningsrätter till samma nivå i relation till medlemslandets kvot i valutafonden som de tidigare medlemmarna redan uppnått. Dessutom utjämnas smärre skillnader i tilldelningen av SDR mellan tidigare medlemmar. Vidare innebär den föreslagna stadgeändringen att framtida medlemsländer i valutafonden, om de så önskar, efter tillträdet tilldelas SDR upp till den gemensamma nivån på av medlemsinsatserna. Samtliga dessa åtgärder syftar således till att åstadkomma att alla medlemsländer över tiden tilldelas lika mycket SDR, räknat som andel av medlems- insatsen i valutafonden. För att en tilldelning av SDR skall kunna genomföras kräver stadgan i sin nuvarande form att det finns ett globalt behov av tillskott till de befintliga internationella reserverna. Stadgan medger vidare endast en form av fördelning av tillskotten, nämligen att samtliga länder får lika mycket, räknat som andel av medlemsinsatsen. Något globalt behov av likviditetstillskott finns inte. Den aktuella SDR-till- delningen föreslås bli selektiv, såtillvida att vissa medlemsländer erhåller en större andel SDR i förhållande till sin medlemsinsats än andra. Därför krävs en ändring av fondens stadga i syfte att möjliggöra den föreslagna särskilda engångstilldelningen av SDR. Regeringen instämmer med riksbanksfullmäktige att bör bi- falla den fjärde ändringen av internationella valutafondens stadga i syfte att möjliggöra en engångstilldelning av SDR. Vi anser att rättviseskäl talar för att en utjämning sker avseende tilldelningen av SDR. Förslaget innebär också en långsiktig lösning på rättviseproblemet eftersom det även omfattar en ändring av stadgan för att framtida medlemmar skall kunna erhålla en särskild tilldelning. Vi delar riksbanksfullmäktiges bedömning att den föreslagna tilldelningen inte kommer att medföra ett högre inflationstryck i den globala ekonomin. Denna bedömning under- byggs av det faktum att den föreslagna tilldelningen endast motsvarar av världens totala reserver. För de länder, oftast fattiga utvecklingsländer, som är mer eller mindre utestängda från de internationella kapitalmarknaderna utgör också en till- delning av SDR i många fall ett välbehövligt tillskott av kapital. Höjning av kapitalandel i samt en särskild engångstilldelning av särskilda dragningsrätter slutförde den elfte allmänna översynen av medlemsländernas kapitalinsatser eller de s.k. kvoterna. Denna översyn resulterade i ett förslag om att höja den totala summan av medlemsländernas kapitalinsatser från 146 miljarder SDR till 212 miljarder SDR, vilket motsvarar en höjning från till 2 240 miljarder SEK. För del innebär förslaget att kvoten höjs från 1 614 miljoner SDR till 2 395,5 miljoner SDR, vilket motsvarar en ökning från till cirka 25,3 miljarder SEK. andel av det totala kapitalet ökar därmed från . I samband med IMF:s och årsmöten i uppnåddes en principöverenskommelse om kvot- översynen i . har därefter med erforderlig majoritet godkänt resolutionsförslaget. Förslaget träder ikraft då av medlemsländerna lämnat sitt formella god- kännande av förslaget samt inbetalat kvothöjningen. Vidare lade fram ett förslag om en fjärde stadge- ändring för att möjliggöra en särskild engångstilldelning av SDR för fondens samtliga medlemmar. Denna engångstilldelning avser att ut- jämna medlemsländernas proportionella andel av SDR till av kvoten. Engångstilldelningen, på totalt 21,4 miljarder SDR, innebär en fördubbling av den befintliga mängden SDR. För vidkommande innebär förslaget att tilldelas 226 631 831 SDR. Förslaget godkändes av styrelsen och har lämnats till medlems- länderna för ett formellt godkännande. Förslaget träder ikraft då av medlemsländerna godkänt förslaget. I följande avsnitt behandlas resultatet av den elfte kvotöversynen såväl generellt som med avseende på effekterna för den svenska insatsen i . I det därpå följande avsnittet behandlas den fjärde stadgeändringen. Avslutningsvis föreslår fullmäktige i att bemyndigande begärs: - för ett svenskt godkännande av den föreslagna höjningen av kvot - för att erlägga för kvothöjningen erforderligt belopp - för ett svenskt godkännande av den fjärde stadgeändringen. 2 Förslag om höjning av kvoterna i är medlem i . Vid medlemsinträdet fastställdes kvot till 100 miljoner USD, vilket tillsköts av i enlighet med bemyndigande. Enligt fondstadgan skall IMF minst göra en allmän översyn av medlemsländernas kvoter och om giltigt skäl finns, skall en höjning av kvoterna föreslås. Den senaste kvothöjningen ägde rum och byggde då på den nionde allmänna översynen av kvoterna. Den tionde allmänna översynen avslutades i början på 1995 utan någon rekommendation om att höja kvoterna. Kvotöversyn Total kvothöjning kvot Proposition medlemsinträde 100 miljoner USD Prop. 1950:89 1:a översynen Ingen kvothöjning 2:a översynen Ingen kvothöjning 1958/59 150 miljoner USD Prop. 1959:126 3:e översynen Ingen kvothöjning 4:e översynen 225 miljoner USD Prop. 1565:122 5:e översynen 325 miljoner USD Prop. 1970:95 6:e översynen 450 miljoner SDR Prop. 1976/77:86 7:e översynen 675 miljoner SDR Prop. 1978/79:158 8:e översynen 1 064,3 miljoner SDR Prop. 1983/84:21 9:e översynen 1 614,0 miljoner SDR Prop. 1990/91:9 10:e översynen Ingen kvothöjning 11:e översynen 2 395,5 miljoner SDR Vid Interimskommitténs möte i nåddes en princip- överenskommelse i om att rekommendera en total kvothöjning på . Med utgångspunkt i möte utarbetade en rapport om den elfte allmänna kvotöversynen. Till rapporten bilades ett förslag till resolution, vilken bifogas i översättning (bilaga 1). Resolutionsförslaget antogs med erforderlig majoritet av . Riksbankschefen, som är representant i , tillstyrkte förslaget. För att kvothöjningen skall träda i kraft krävs att sammantaget av medlemsländerna har inbetalat det aktuella beloppet, samt att av medlemsländerna har meddelat fonden sitt formella godkännande. Enligt resolutionen skall ett formellt godkännande lämnas till IMF . Syftet med allmänna översyner är att försäkra att har tillräckliga resurser för sin verksamhet. Dessutom görs vid allmänna översyner en justering för att medlemsländernas kvoter bättre ska avspegla ländernas relativa ekonomiska styrka. Den totala höjningen på är därför uppdelad i en generell höjning, en selektiv höjning samt en ad hoc-höjning för ett fåtal länder. För vidkommande innebär det aktuella förslaget att den nuvarande kvoten på 1 614 miljoner SDR ökas med 781,5 miljoner SDR, dvs. , till 2 395,5 miljoner SDR. Detta motsvarar en ökning från till cirka 25,3 miljarder SEK. andel av medlemsländernas totala kapitalinsatser ökar därmed från till . Beträffande inbetalningen av den föreslagna kvothöjningen gäller att skall betalas i SDR eller valuta specificerad av fonden och resterande i nationell valuta. Överenskommelsen om att en fjärdedel av kvothöjningen skall inbetalas i SDR eller valuta specificerad av fonden, grundas på bestämmelserna i fondstadgans artikel III.3a. Det bör i detta sammanhang framhållas att fondens användning av den svenska insatsen (dvs. utnyttjande av svenska kronor för finansiering av medlems dragning) inte innebär att reserver minskas utan endast medför ett byte av reserver. () är ett monetärt internationellt kooperativ, där varje medlemsland bidrar med en kapitalinsats. Kapitalinsatsen, även kallad kvoten, bildar en fond av valutor, från vilken medlemmar med betalningsbalansproblem kan låna. De övergripande målen för verksamheten är att verka för en god och balanserad ekonomisk tillväxt, ökad internationell handel och ett stabilt finansiellt system. En av IMF:s huvuduppgifter är att ge temporärt stöd till medlemsländer med betalningsbalanssvårigheter för att underlätta den ekonomiska anpassning som krävs och minska risken att restriktiva åtgärder mot handel och betalningar införs. Detta betalningsbalansstöd finansieras primärt genom utnyttjande av fondens ordinarie resurser, dvs. har valutafonden tillhandahållit betalnings- balansfinansiering i betydande omfattning. Den senaste femårsperioden kännetecknas av en trendmässigt ökad efterfrågan på fondens resurser. Utlåningen har kännetecknats av en hög koncentration till några få stora låntagare, medan utlåningen var mer differentierad. har stora delar av IMF:s resurser tagits i anspråk, utlösta av plötsliga betalningsbalansproblem grundade på trovärdighetsproblem och snabba kapitalutflöden. 1997 var ett exceptio- nellt år, då krisen i medförde stora påfrestningar på fondens finansiella ställning. IMF:s utlånade samt utlovade resurser ökade från 51 miljarder SDR till 70 miljarder SDR . Detta innebär att fondens nuvarande disponibla resurser uppgår till endast 23 miljarder SDR. Prognoser inom IMF talar för ett fortsatt högt utnyttjande av resurserna . har i internationella sammanhang arbetat för en förstärkning av fondens permanenta resurser och fullmäktige anser det vara av betydelse att IMF är välkapitaliserat för att framgent kunna möta medlems- ländernas lånebehov. Som ett komplement till de ordinarie resurserna kan IMF låna medel från industriländer inom ramen för de s.k. generella lånearrangemangen () . Under har ett antal industriländer, däribland , åtagit sig att i vissa situationer förstärka IMF:s ordinarie resurser. Det råder dock stor enighet bland medlemsländerna om att IMF:s utlåning normalt skall baseras på de egna resurserna och att upplåning endast skall ske vid systemkriser eller vid en drastisk uppgång i efterfrågan på fondens resurser. Under förutsättning att alla medlemmar godkänner den föreslagna kvothöjningen kommer den svenska relativa röstandelen att öka från till . Den nordiska och baltiska valkretsen får en total höjning av den gemensamma röstandelen från till . De nordiska och baltiska ländernas sammanlagda röststyrka kommer därmed även framgent att garantera en gemensam representant i valutafondens exekutivstyrelse. Om lämnar sitt bemyndigande är beredd att till valutafonden erlägga ett belopp motsvarande 781,5 miljoner SDR enligt den angivna betalningsordningen. Med hänsyn till att det är fråga om förvaltning av monetära reserver anser sig fullmäktige ej behöva begära garanti för täckning av eventuella förluster. 4 Förslag om en fjärde ändring av fondens stadga för att möjliggöra en särskild engångstilldelning av särskilda dragningsrätter upprättades inom valutafondens ram ett system med särskilda dragningsrätter(SDR), som även anslöt sig till. Syftet var att göra det möjligt att tillgodose de anslutna ländernas samlade behov av valutatillgångar i den omfattning och takt som krävdes för en kontinuerlig och stabil tillväxt i världsekonomin. SDR var avsedda att hållas av medlemsländernas centralbanker som en del av de officiella reserverna för att vid betalningsbalansbehov konverteras till annan valuta via . SDR skapas genom att permanenta skuldposter införs i centralbankernas balanser jämsides med ett motsvarande räntebärande tillgodohavande i SDR som inkluderas i centralbankernas valutareserver. Konto- tillgodohavandet tilldelas utan någon reell motprestation. Däremot måste det föreligga ett långsiktigt globalt behov av att komplettera befintliga reserver . SDR-tilldelningar beslutas av valutafondens styrelse, vilket har skett i två omgångar(1970-72 och 1979-81) till ett sammanta- get belopp av 21,4 miljarder SDR. kumulativa tilldelning uppgår till cirka 246,5 miljoner SDR. IMF garanterar att alla som har tilldelats SDR kan använda sin SDR- behållning i transaktioner för att erhålla annan utländsk valuta i ett antal stipulerade fall. Systemet bygger på att deltagarna ömsesidigt förpliktat sig att ställa valuta till varandras disposition i utbyte mot SDR. Länder med stark betalningsbalans har åtagit sig att på begäran ta emot SDR och tillhandahålla motsvarande valutabelopp till övriga deltagare. Flera centralbanker har även frivilliga avtal med IMF om att de agerar motpart i SDR-transaktioner. IMF agerar som intermediär för dessa transaktioner mellan medlemsländer. Antalet medlemmar i har ökat avsevärt sedan den senaste SDR- tilldelningen och 38 medlemsländer har inte tilldelats några SDR. För att möjliggöra för fondens samtliga medlemmar att delta i systemet för särskilda dragningsrätter lade exekutivstyrelsen fram ett förslag om en stadgeändring för att möjliggöra en särskild engångstilldelning av SDR. Förslaget innebär att olikheter i SDR-innehav mellan länder ska utjämnas så att medlemsländernas proportionella andel av SDR kommer att uppgå till av kvoten . För vidkommande innebär förslaget att tilldelas 226 631 831 SDR. Förslaget omfattar även en ändring av stadgan för att framtida medlemmar ska kunna erhålla en särskild tilldelning. Ett land som ingår medlemskap i fonden och vill delta i SDR-systemet efter kommer att erhålla en särskild tilldelning av SDR baserad på en teoretisk kvot enligt kvotfördelningen vid den nionde allmänna kvotöversynen. Den nya stadgeändringen kommer inte att påverka fondens möjligheter att tilldela SDR vid ett långsiktigt globalt behov av att komplettera befintliga reserver såsom den nuvarande fondstadgan föreskriver. Till förslaget har bilagts ett förslag till resolution, vilket bifogas i översättning (bilaga 2). Resolutionsförslaget antogs med tillräcklig majoritet av vid dess årsmöte , varvid riksbankschefen tillstyrkte förslaget.