prop · GL032 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett rikt och varierat odlingslandskap kräver att de olika inslagen i land- skapet som är bärare av natur- och kulturvärden bevaras. Landskaps- element och rester av äldre markanvändning med traditionella bruk- ningsmetoder utgör både viktiga livsmiljöer för flora och fauna och speglar historien i landskapet. Den metod som utvecklats för att följa och utvärdera livsmedelspolitikens miljöeffekter, det s.k. LiM- projektet, bör kunna utgöra en plattform för det fortsatta arbetet med att följa förändringar av odlingslandskapets natur- och kulturmiljöer. Miljöprogrammet är ett av de viktigaste styrmedlen för att uppnå önskvärda miljöeffekter i odlingslandskapet. Det är därför särskilt intres- sant att följa programmets effektivitet som styrmedel. Detta gäller både i vilken grad de inbördes likställda målen i rådets förordning (EEG) nr 2078/92 är förenliga liksom graden av samverkan med andra stöd. Jord- bruksverket, som har huvudansvaret för genomförande av programmet, bör också ha huvudansvaret för uppföljning och utvärdering. Vid den första utvärderingen av var det inte möjligt att göra en ingående analys av miljöstödens kvalitativa effekter. I det framtida utvärderingsarbetet är det önskvärt att utveckla metoder som kan mäta detta. Miljöindikatorer som speglar generella miljöförändringar är lämpliga att använda i syfte att effektivisera uppföljningen av miljöeffekterna. När det gäller biologisk mångfald kan indikatorer utgöras av t.ex. särskilda arter, naturtyper eller hävdförhållanden. Miljöindikatorer bör utvecklas av miljömyndigheterna och de berörda sektorsmyndigheterna. Använd- ningen av miljöindikatorer kommer att få ökad internationell betydelse för att bedöma jordbrukspolitikens effekter på miljön. Utvecklingen av miljöindikatorer liksom utvärderingsmetodiken i övrigt bör därför beakta den internationella utvecklingen på området. 13 Hållbart jordbruk i 13.1 Det svenska jordbruket Den totala svenska åkerarealen omfattar ca , vilket motsvarar av den totala landarealen. Arealen betesmark utanför är ca 440 000 ha. Klimatet och jordarterna skiftar starkt i varför inriktningen på jordbruksproduktionen varierar i landet. Vallproduktion dominerar i norra och i skogs- och mellan- bygderna i , medan slättområdena i södra och domineras av spannmålsproduktion. Antalet företag med mer än två hektar uppgår till ca 90 000. Inom jordbruk med binäringar är ungefär 90 000 personer sysselsatta, varav drygt 55 000 inom jordbruk, vilket utgör respektive av samtliga förvärvsarbetande personer. Huvuddelen av företagen är familjejordbruk. Deltidsjordbruken har ökat i omfattning. Nötkreatur finns vid ca 40 000 företag (), varav mjölkkor vid ca 16 500 företag (). Antalet nötkreatur uppgår till ca 1,8 miljoner, varav ca 470 000 är mjölkkor. Ca 10 000 () företag har svinproduk- tion. En tredjedel av ca 2,3 miljoner svin finns i län. Animalieprodukterna svarar för en betydande del av jordbrukssektorns intäkter, . Bland animalierna dominerar mjölken med drygt hälften av dessa intäkter. Direktutbetalningar, bl.a. djurbidrag, utgjorde av jordbrukets intäkter. Driftsöverskottet, skillnaden mellan intäkter och kostnader, i jordbruket var ca , vilket utgör den beräknade ersättningen för brukarnas och familjernas arbete samt för eget kapital. 13.2 Kriterier för ett hållbart jordbruk Regeringens bedömning: Jordbruket måste vara såväl ekologiskt som ekonomiskt hållbart. Kriterierna för ett ekologiskt hållbart jord- bruk bör vara att det är resursbevarande, miljöanpassat och etiskt godtagbart. Skälen för regeringens bedömning: Begreppet hållbart jordbruk är svårt att enhetligt definiera. Ett grundläggande krav för ett hållbart jord- bruk är att det framtida handlingsutrymmet bibehålls. Ett jordbruk som bidrar till bevarande av naturresurser, värdefulla kulturmiljöer och mini- merar jordbrukets negativa miljöeffekter innebär att framtida genera- tioner kommer att ha bättre förutsättningar och valmöjligheter att utforma ett samhälle med god livskvalitet. Husdjurens välbefinnande skall värnas och de grödor som odlas skall vara av god kvalitet. Kriterierna för ett ekologiskt hållbart jordbruk bör alltså vara att det är resursbevarande, miljöanpassat och etiskt godtagbart. Därtill kommer kravet på ekonomisk hållbarhet, vilket innebär att jordbrukets produkter har en hög kvalitet till rimliga priser för konsumenterna och med rimlig ersättning till produ- centerna. Det resursbevarande jordbruket bedriver produktionen bl.a. så att ett ekologiskt långsiktigt nyttjande av naturresurserna möjliggörs. Odlings- markens långsiktiga produktionsförmåga är säkerställd och de grund- läggande ekologiska processerna i marken vidmakthålls. För att minska belastningen av växtnäringsämnen på miljön och garantera fortsatt tillgång på nödvändiga växtnäringsämnen som bl.a. fosfor är kretsloppet av växtnäringsämnen mellan stad och land viktigt. Kvaliteten på de restprodukter som återförs till åkermarken måste vara sådan att markens produktionsegenskaper långsiktigt bevaras. Använd- ning av restprodukter på får inte negativt påverka skördeprodukternas kvalitet. Detta ställer stora krav på samhället att inte förorena de restprodukter som skall återföras till åkermarken. Jordbrukets produktionspotential av bioenergi- och industriråvaror kan vara ett viktigt bidrag för att minska förbrukningen av icke förnyelsebara energislag och material. Jordbruket måste bedrivas så att den biologiska mångfalden i odlings- landskapet bevaras och förstärks. För att uppnå ett långsiktigt resurs- hushållande jordbruk är det också viktigt att ha tillgång till en stor gene- tisk variation som bas för såväl vegetabilie- som för animalieproduk- tionen. På motsvarande sätt bör jordbruket bedrivas så att odlings- landskapets kulturmiljövärden bevaras. Det miljöanpassade jordbruket skall bedrivas så att det inte negativt påverkar naturresursbasen, odlingslandskapets kulturvärden eller den omgivande miljön. Användningen av olika insatsmedel i jordbruket och val av produktionsmetoder liksom produktionsinriktning påverkar graden av miljöbelastning på jordbruksekosystemet och på omgivande miljöer. Människan har ett ansvar att förvalta jordens resurser. Detta måste ske inte enbart utifrån våra egna intressen och behov, utan också med hänsyn till andra levande varelsers behov och till behovet av att bevara och åter- skapa jordens resurser för framtiden. Därför utgör etiska överväganden en viktig aspekt för ett ekologiskt hållbart jordbruk. Den svenska djurskyddslagstiftningen som infördes är ett vik- tigt styrmedel och en utgångspunkt för ett etiskt godtagbart förhållnings- sätt till husdjuren. Försiktighetsprincipen är allmängiltig och gäller såväl för jordbruket som för det övriga samhället. Verksamhet bör bedrivas så att dess möj- liga negativa konsekvens för människors hälsa och miljö begränsas. Vinster måste vägas mot förluster. Skälen för vårt handlande måste vara tillräckligt starka för att väga upp de eventuella skälen emot. Principen medverkar till att utvecklingen går i en för miljön positiv riktning. 13.3 Näringens miljöansvar och myndigheternas sektorsansvar Regeringens bedömning: Ett kontinuerligt arbete inom jordbruks- näringen för att förstärka dess miljöansvar liksom att utövar sitt sektorsansvar är grundläggande förutsättningar för ett framgångsrikt miljöarbete. Skälen för regeringens bedömning: Samhällssektorernas miljöansvar är fastlagt av , vilket uttrycks miljöpolitiska propo- sition (prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:383). Där- efter har ansvaret ytterligare definierats. Varje samhällssektor ansvarar för att förhindra att nya miljöskador uppstår och för att lösa de problem som redan finns. Ansvaret för miljön innebär också en skyldighet för såväl näringsidkare som berörda myndigheter att anpassa sin verksamhet till gällande miljömål. Miljöhänsyn måste integreras i alla sektorers verk- samhet, vilket förutsätter att ekonomiska överväganden sammanvägs med miljöhänsyn i planering och beslutsfattande. Detta måste ske på alla nivåer och i alla delar av samhället. Samhällssektorns miljöansvar om- fattar därmed alla aktörer. Styrkan i tillämpningen ges av att sektorn har de bästa förutsättningarna och kompetensen att förebygga och minska miljöproblem i sin verksamhet. Alla statliga myndigheter har ett grundläggande miljöansvar för sin verksamhet. har tillsammans med vissa andra centrala myndigheter dessutom ett formellt sektorsansvar för miljön. Sektors- ansvaret innebär att myndigheten aktivt inom ramen för sina befogen- heter, verksamhetsmål och resurser skall verka för att jordbruket mins- kar sin miljöbelastning. Arbetet sker med utgångspunkt i de miljömål och riktlinjer som regering och riksdag lagt fast. har en samlande och pådrivande roll gentemot aktörerna i sektorn. Verkställan- det av sektorsansvaret är en process där sektorsmyndigheten successivt övertar ansvaret från miljömyndigheterna som intar funktionen som på- drivande i miljöarbetet. Sektorsansvaret måste därför tillämpas inom ra- men för en fortlöpande dialog mellan verken. skall inom jordbrukets och rennäringens områden aktivt arbeta för en konkurrenskraftig, miljöanpassad och djurskydds- anpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. Av Jord- bruksverkets sektorsansvar följer att verket ansvarar för att åtgärder genomförs i enlighet med verkets aktionsplaner och handlingsprogram. Verket skall också följa upp och utvärdera om de åtgärdsmål för miljö- arbetet som lagts fast nås. Myndigheten är ansvarig för redovisning av detta till andra berörda myndigheter, regeringen samt till jordbruket och rennäringen. skall som miljömyndighet vara samlande och på- drivande i miljövårdsarbetet. Verkets arbete skall syfta till att säkerställa en god miljö och biologisk mångfald. Verket skall utveckla upp- följningsbara miljökvalitetsmål och tillsammans med föreslå mätbara åtgärdsmål. skall utvärdera miljö- arbetet i landet samt följa upp och utvärdera resultatet i naturmiljön och söka orsaken om målen inte nås. samordnar bl.a. miljöövervakningen. och skall utvär- dera styrmedlen med hänsyn till nytta och kostnadseffektivitet. har , på regeringens uppdrag, redovisat en rapport (SNV:s rapport 4765) med förslag till nya mål inom hela miljö- området, omfattande också jordbrukets område. Regeringen kommer att behandla miljömålen i den miljöpolitiska propositionen som skall före- läggas . skall som central förvaltningsmyndighet för kulturmiljön bl.a bevara och förmedla kulturarvet och verka för konti- nuitet i utvecklingen av den yttre miljön. Myndigheten skall därutöver vara samlande och pådrivande i kulturmiljöarbetet. 13.4 Styrmedel för ett hållbart jordbruk Regeringens bedömning: Styrmedel för jordbruket bör utvecklas till att bli allt mer effektiva i takt med att miljöarbetet förstärks. Regel- verk utgör en basnivå för samhällets krav på näringen. Information, utbildning samt forskning, försöks- och utvecklingsverksamhet liksom skatter, avgifter och olika ersättningsformer är viktiga kompletterande styrmedel. Näringens miljöengagemang förväntas öka och fortsätta att vara en drivkraft i utvecklingen. Ökade konsumentkrav är andra vik- tiga pådrivande krafter. Skälen för regeringens bedömning: I syfte att uppnå största möjliga måluppfyllelse i miljöarbetet behövs många olika styrmedel. Traditio- nella styrmedel är t.ex. lagstiftning, rådgivning, information, utbildning, forskning, försöks- och utvecklingsverksamhet, ekonomiska styrmedel som skatter och avgifter samt olika ersättningsformer för utförda miljötjänster. Det finns dock ett behov av att utveckla de statliga styr- medlen för att på ett effektivt sätt kunna åtgärda miljöproblemen. Regel- verk utgör i detta sammanhang en basnivå för samhällets krav på näringen. Även andra av statsmakterna tillämpade styrmedel är en del av en grundnivå för miljöarbetet. Regeringen kommer att före- lägga en proposition om förslag till miljöbalk med bestämmel- ser om miljökvalitetsnormer. Miljökvalitetsnormer är föreskrifter om lägsta godtagbara miljökvalitet på mark, vatten, luft eller natur i övrigt för vissa geografiska områden eller för hela landet. Normerna kan utgöra grunden för ett ökat regionalt arbete med t.ex. förluster av växtnärings- ämnen från jordbruket. Arbetet kan leda till ökade möjligheter att vidta kostnadseffektiva åtgärder. Regeringen har tillsatt en utredning, Utred- ningen om avrinningsområden (M1996:03), som studerar förutsätt- ningarna för att tillämpa miljökvalitetsnormer inom avrinningsområden. Utbildning och information riktad till lantbrukare och anställda inom jordbruket är viktiga åtgärder för att förmedla kunskap om miljö- problemens natur och de ofta komplexa samband som omger de biolo- giska förloppen. Utifrån ökad kunskap om de biologiska processerna kan relevanta och kostnadseffektiva åtgärder lättare vidtas. Näringens engagemang och intresse för miljöarbetet förväntas öka. Nya former för miljöarbetet kan utgöras av frivilliga åtaganden hos näringen. En ökad andel frivilliga åtgärder förutsätter näringens samlade engagemang och ansvar. Ett fortsatt och förstärkt miljöarbete kan även vara ett viktigt konkurrensmedel på marknaden. Miljöfrågorna har också fått en större betydelse för konsumenterna, vilket är en pådrivande faktor för miljöarbetet. Konsumenternas intresse för miljövänlig livsmedelsproduktion har lett till ökad användning av märkning, t.ex. KRAV-märkning, liksom kontraktsodling med miljö- och kvalitetsrelaterade krav. Miljöarbetet kan på så vis stimuleras genom de krav som marknaden ställer, vilket är en utveckling som kan förväntas öka i omfattning. Miljöersättningsprogrammet för jordbruket utgör sedan det svenska EU-medlemskapet ett nytt styrmedel för jordbruket. Med programmet kan olika typer av miljötjänster köpas av jordbruket. Ersättningen om- fattar inkomstbortfall och kostnader för utförda åtgärder. Dessa miljötjänster är sådana som i många fall inte annars skulle utföras i den omfattning som är önskvärd. Samhällskontrakt mellan stat och näring, som i inte tillämpats i någon större utsträckning, kan exemplifieras av överens- kommelsen mellan , () och () om skyddet av miljön vid användning av avloppsslam i jordbruket. Överenskommelsen har formen av ett policydokument vilket de ingående parterna skall följa i sitt arbete. Arbetet har medfört en ökad användning av kvalitetssäkrat slam. Miljöledningssystem, liknande ISO 14000, som innebär att man systematiskt arbetar med miljöfrågor inom ett företag eller en organisa- tion kan vara aktuella för de större jordbruksföretagen. LRF utvecklar ett anpassat system för jordbruksföretag baserat på den s.k. miljöhusesynen. Även certifiering för kvalitetssäkring enligt ISO 9000 förekommer i enstaka fall, främst bland trädgårdsföretag. 13.5 Forskning Regeringens bedömning: Jordbruket och trädgårdsnäringen är cent- rala näringar i ett hållbart samhälle. Genom en kraftfull satsning på forskning och utveckling bör fortsätta omställningen till ett ekologiskt anpassat samhälle som dessutom befrämjar en mångfacette- rad arbetsmarknad. Skälen för regeringens bedömning: Med hänsyn till att jordens resurser är begränsade ställs ökade krav på effektivitet och en väsentligt ökad produktion inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Omvandlingen av naturresurser till nyttigheter behöver effektiviseras. Mot den bak- grunden kommer ekonomiska, tekniska och biologiska kunskaper om de förnyelsebara naturresurserna och deras hållbara nyttjande allt mer att efterfrågas inom alla samhällssektorer. I beslut om den svenska forskningspolitiken föreslås en kraftig satsning inom jordbruksområdet på forskning och ut- veckling av ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3 , rskr. 1996/97:99). Mot bakgrund härav har Skogs- och jordbrukets forskningsråd () fått i uppdrag av regeringen att i samråd med näringen planera och genomföra ett treårigt forskningsprogram för ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Programmet omfattar för och har till syfte att stärka kompetens- och kun- skapsuppbyggnaden till gagn för en långsiktig utveckling av ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Som en följd av detta program har ett antal forskningsprojekt påbörjats. Vidare har Stiftelsen forskning tillförts för för forskning och utveckling samt för marknadsbefrämjande åtgärder inom jordbruket. Stiftelsen medverka till att jordbruket och trädgårdsnäringen ställs om mot en mer ekologiskt hållbar produk- tion där bl.a. vikt läggs vid att underlätta genomförandet av mål att av landets åkerareal bör vara ekologiskt odlad . stöder forskningsprogrammet 21 med sammantaget . Syftet är att utveckla system och metoder för produktion av livsmedel med hög miljökvalitet. Med detta avses produkternas kvalitet, odlingens miljö- påverkan och etiska aspekter på djurhållningen. Huvuddelen av forsk- ningen bedrivs vid SLU och vid . 14 Åtgärder för ett hållbart svenskt jordbruk 14.1 Ett utbyggt miljöersättningsprogram Regeringens bedömning: Jordbrukets miljöersättningsprogram som möjliggjordes genom EU-medlemskap är ett viktigt styr- medel för en god miljöanpassning av det svenska jordbruket. Pro- grammet bör utökas med i enlighet med förslag i budgetpropositionen . Genom utökningen möjliggörs ytterligare en höjd ambitionsnivå avseende miljöanpassning av jord- bruket genom nya och utbyggda åtgärder. Vid utformandet bör hänsyn tas till behovet av ytterligare medel för att öka måluppfyllelsen i det befintliga programmets olika delar genom höjda ersättningsnivåer. Vidare bör hänsyn tas till behovet att utöka arealmålen för olika åtgär- der. Administrativa förenklingar bör så långt möjligt genomföras men mer genomgripande förändringar bör tas under övervägande i det nya miljöprogrammet för nästa femårsperiod 2000-2004. Myndigheternas förslag: På regeringens uppdrag har Jordbruks- verket, och redovisat en första utvärdering och översyn av miljöersättningsprogrammet för jordbruket med avseende på programmets mål och resultat. Utredningen behandlar erfarenheterna av programmet och lämnar förslag till förändringar i syfte att öka måluppfyllelsen och förenkla genom- förandet, huvudsakligen inom ramen för befintliga budgetresurser. I utredningen uppmärksammas komplexiteten i miljöprogrammet och åt- gärder för att underlätta administrationen föreslås. Mer genomgripande förändringar av befintliga stöd bör tas under övervägande i arbetet med att utforma ett nytt femårsprogram för . Myndig- heterna anser vidare att det är angeläget att man i detta arbete överväger möjligheterna att reducera antalet miljöstöd genom exempelvis samman- slagningar av stödformer. Enligt uppdraget redovisas också särskilda utbyggnadsförslag, bl.a. ett program för resurshushållande konventionellt jordbruk. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har kommenterat och kritiserat komplexiteten i miljöstöden. Några remissinstanser, däribland Världsnaturfonden, anser att betydligt mer genomgripande ändringar i miljöprogrammet än de som utredningen föreslår måste genomföras om- gående. Främst länsstyrelserna kritiserar utredningen för att föreslå nya former av stöd som de administrativa resurserna är mycket ansträngda. Bakgrund till regeringens bedömning: Genom EU-medlemskapet kunde ett omfattande miljöprogram för jordbruket införas. Med den nu föreslagna utbyggnaden av programmet innebär detta mer än tio gånger så stora resurser jämfört med motsvarande program som infördes i sam- band med livsmedelspolitiska reform. Det svenska miljö- programmet är också ett av de mest ambitiösa inom EU. Miljöpro- grammet skall medverka till att miljömålen för jordbruket uppfylls. Som komplement till lagar, bestämmelser och andra styrmedel är programmet ett viktigt instrument för att bidra till en ekologiskt hållbar utveckling inom jordbruket. Genom miljöprogrammet förfogar samhället över ekonomiska medel att ersätta lantbrukarna för kollektiva nyttigheter som troligen annars inte skulle produceras i motsvarande omfattning. Ett första svenskt miljöprogram för jordbruket godkändes av EG- kommissionen och har verkat i full omfattning . Programmet består av tre olika delprogram innehållande åtgärder för bevarandet av biologisk mångfald och kulturmiljövärden i odlings- landskapet samt ett öppet och varierat odlingslandskap i skogsbygderna och i norra , åtgärder för att minska jordbrukets miljöbelastning i miljökänsliga områden, samt åtgärder för att stimulera ekologisk pro- duktion (prop. 1994/95:75, bet. 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126). Del- programmet för ekologisk produktion skall bidra till att uppfylla målet att av åkerarealen är ekologiskt odlad . En stor del av miljö- programmets medel satsas på utbildning, information och demonstra- tionsprojekt. Miljöprogrammets budget uppgick till . fördelades ytterligare 600 miljoner till en utökning i form av ett kompletterande delprogram (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:JoU1, rskr. 1996/97:113, 114). Det utökade programmet avser att stimulera flerårig vallodling med miljöfördelar i form av bl.a. minskat växt- näringsläckage och kretsloppsanpassning av jordbrukets driftsformer. Programmet, som har godkänts av , träder i kraft . Den totala budgeten för miljöprogrammet uppgår till . I anslutning till det svenska EU-medlemskapet förhandlade fram ett årligt belopp om ca för medfinansiering av miljöåtgärder i jordbruket. har gentemot EU förbehållit sig rätten att återkomma med anspråk på fullt utnyttjande av den framför- handlade kostnadsramen. Skälen för regeringens bedömning: Mot bakgrund av att regeringen i den ekonomiska vårpropositionen aviserat ett fullt utbyggt miljöprogram, har regeringen utarbetat förslag till ett utökat program omfattande ytterligare . Regeringen har bl.a. utgått från de behov av förändringar av miljöprogrammet som redovisats i myndigheternas utvärdering och översyn. Regeringen har på grundval av erfarenheterna i utvärderingen tagit fram ett förslag till utbyggt miljöprogram. Utgångspunkter har bl.a. varit ökad miljönytta, enkelhet och maximal medfinansiering från EG. Vidare tillgodoser förslagen riks- dagens önskemål om ett program för resurshushållande konventionellt jordbruk (bet. 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126) liksom frågan om betes- djurens fördelning i odlingslandskapet (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:JoU1, rskr. 1996/97:113, 114). Effekten av genomförda infor- mationsinsatser har varit positiv och motiverar en fortsatt hög satsning på information, utbildning och demonstrationsprojekt. Införandet av miljöprogrammet innebär en större satsning på jord- brukets miljöarbete än vad som varit möjligt. Flertalet lantbruks- företag i landet omfattas av programmet. Miljöprogrammet har av många upplevts som komplicerat. Med hänsyn till det stora antalet ansökningar och det förhållandet att programmet bara verkat i full omfattning har vissa introduktionsproblem inte kunnat undvikas. Möjligheterna till stora förändringar i det befintliga programmet eller införandet av ett helt nytt ersättningssystem före nästa femårsperiod är dock begränsade. Regeringen avser att i linje med förslagen i utvärde- ringen genomföra en rad administrativa förenklingar i det befintliga miljöprogrammet, t.ex. ändrade klassificeringssystem för slåtterängar och betesmarker och förenklade regler kring användning av konventionell stallgödsel i ekologisk produktion. En viktig utgångspunkt i förslaget om ett utbyggt miljöprogram är att behålla handlingsfriheten inför mer genomgripande förändringar i ett reviderat program inför nästa femårs- period. För att ett utbyggt miljöprogram skall kunna börja gälla är det angeläget att förhandlingarna med kan inledas . Regeringen har därför överlämnat ett första förslag till kommissionen för behandling som överväganden inhämtas. Rege- ringens förslag innebär en full utbyggnad av miljöprogrammet så att hela den kostnadsram på totalt som erhöll vid medlemskapsförhandlingarna utnyttjas. Halva kostnaden med- finansieras över EG:s budget. Återstoden är nationell finansiering.