prop · GL03151 · 1998-01-01 00:00:00 — För det andra uppställdes ett krav på att delning inte får verkställas för år då någon av makarna tillgodoräknas latent pensionsrätt för barnår eller plikttjänstgöring på grund av att maken inte har uppfyllt det s.k. förvärvsvillkoret. Först sedan för- värvsvillkoret har uppfyllts kan pensionsrätt för barnår och plikttjänst- ge upphov till ett faktiskt pensionsutfall. Ett tredje villkor för att delning av pensionsrätt skulle verkställas var enligt förslaget att ingen av makarna uppbär ålderspension från fördelningssystemet. Ett fortsatt verkställande av delning då någon av makarna har gått i pension skulle kunna innebära t.ex. att en kvinna, som då mannen förvärvs- arbetade var pensionsrättsmottagare, då mannen går i pension i stället blir pensionsrättsgivare. Delningen av pensionsrätt skulle enligt förslaget i princip ske på det sättet att den ålderspensionsrätt som makarna var för sig har tjänat in läggs samman och delas i två lika stora delar. För att den pen- sionsrätt som överförs från man till kvinna skulle ge upphov till samma livspension hos kvinnan som den skulle ha gjort hos mannen skulle värdet på pensionsrätten räknas ned med en på visst sätt fastställd juste- ringsfaktor. På motsvarande sätt skulle pensionsrätt som överförs från kvinna till man räknas upp. Enligt förslaget skulle justeringsfaktorn be- räknas utifrån förhållandet att mannen vid delningstillfället är och kvinnan är . Detta skulle alltså gälla oavsett makarnas faktiska ålder och den faktiska åldersskillnaden mellan dem. Vidare föreslogs beräk- ningen utgå från den vid delningstillfället senast kända livslängdsstatis- tiken och inte beräknas på en prognos över framtida förändringar. Pen- sionsrätt som överförs mellan makarna skulle med denna teknik komma att räknas upp respektive ned med . En verkställd delning skulle enligt förslaget inte kunna återgå på grund av att makarna ångrat sig t.ex. för att en efterföljande taxering visat att deras inkomster fördelat sig annorlunda än de trott vid anmälningstill- fället. Däremot föreslogs att en redan verkställd delning kan komma att ändras t.ex. efter ändrad taxering hos någon av dem eller om fastställd pensionsrätt för en eller båda makarna ändras på grund av underlåten avgiftsbetalning. Makar som anmält inträde i ordningen för delning förblev enligt för- slaget anslutna tills utträde begärs eller äktenskapet upplöses. Utträde skulle ske genom att en av makarna eller makarna gemensamt gör en an- mälan till . En sådan anmälan fick enligt förslaget verkan fr.o.m. om den gjorts av makarna gemensamt, medan en ensidig anmälan fick verkan därpå. Exempelvis vid oförut- sedda ändringar i inkomstförhållandena skulle makarna således omgå- ende kunna förhindra att delning verkställs. Ett utträde skulle dock kräva att makarna var överens om detta och kunde inte avse tid före det år anmälan om utträde gjordes. Delningen skulle vidare upphöra när äktenskapet upplöses genom dödsfall eller äktenskapsskillnad. Därvid skulle delning ske t.o.m. året före dödsfallsåret eller året före det år då äktenskapsskillnadsdomen vinner laga kraft. Förslaget om delning av pensionsrätt ledde till vissa konsekvenser. Beräkningen av garantipension skulle enligt förslaget ske utifrån den faktiska pensionsbehållningen, även i de fall delning skett. I situationer då en pensionsrättsgivare slutligen får en högre inkomstgrundad pension än mottagaren innebär samspelet med garantipensionssystemet att den överförda pensionsrätten bortsett från effekterna av justeringsfaktorerna kan komma att ge mindre utbyte för mottagaren än vad den skulle ha gett för givaren. Hur stor denna effekt blir beror på inkomsterna för givaren respektive mottagaren. I de fall där pensionsrättsgivaren slutligen blir berättigad till lägre inkomstgrundad pension än pensionsrättsmottagaren kan effekten komma att bli den motsatta. Makar som står inför ett beslut att dela pensionsrätt kan oftast inte förutse hur hög deras inkomst kommer att bli eller om den ena makens inkomstgrundade pension kommer att bli större än den andras. Möjligheten att förutse effekterna av en delning av pensionsrätt är därför i detta avseende begränsade. Tabell 14.1 visar vilken effekt delningen, inklusive garantipensions- utfall, skulle kunna få dels för makarnas samlade ekonomi, dels för kvin- nan i händelse av skilsmässa eller mannens död (i tabellen kallad kvinna, ogift). I exemplet har mannen haft maximal pensionsgrundande inkomst medan kvinnan inte har haft någon egen pensionsgrun- dande inkomst. Makarna har delat pensionsrätt fr.o.m. och pensionsåldern är . Pensionsrätten som överförs till kvinnan reduceras , indexökningen är och prisbasbeloppet . Utan delning Med delning Förändring Man Kvinna, gift + Summa Kvinna, ogift + Ett sätt att motverka de nu redovisade konsekvenserna, som diskuterades inför förslaget i Ds 1995:41, skulle kunna vara att beräkna garanti- pensionen på den inkomstgrundade ålderspension som maken haft del- ningen förutan. Detta skulle emellertid kunna få andra mindre önskvärda effekter, såsom t.ex. att ålderspensionen för en make som lämnat ifrån sig pensionsrättigheter markant skulle kunna understiga basnivån inom garantipensionssystemet. Mot bakgrund av de skäl som ansågs föreligga för att införa en möj- lighet för makar att dela pensionsrätt och eftersom denna disposition är frivillig gjordes inför förslaget i Ds 1995:41 den bedömningen att de redovisade konsekvenserna av samspelet mellan delning av pensionsrätt och garantipensionssystemet fick godtas. I de fall makarna lever tillsammans när en av makarna men inte båda går i pension kan en delning i vissa fall, oavsett samspelet med övriga förmåner och oberoende av effekten av justeringsfaktorerna, komma att påverka familjeekonomin i negativ riktning. Detta inträffar om den make som haft högst förvärvsinkomst går i pension först. Då ersätts denna makes inkomster med en pension som är lägre än den skulle ha varit del- ningen förutan. har makarna inte nytta av motsvarande pension hos den mottagande maken, eftersom han eller hon ännu inte uppbär pension. Dessa konsekvenser upphör emellertid så snart också den andra maken går i pension. Vidare kan den omvända situationen att maken som varit pensionsrättsmottagare går i pension först på motsvarande sätt innebära en tillfällig förstärkning av familjeekonomin. Delning skulle enligt förslaget i Ds 1995:41 komma i fråga enbart be- träffande pensionsrätt som har intjänats inom det reformerade pensions- systemet. Eftersom delning inte kan ske inom det nuvarande ATP-syste- met, kan delning omöjligen äga rum i situationer där en av makarna inte omfattas av de reformerade intjänandereglerna. Detta innebär att möjlig- heten att dela pensionsrätt enligt förslaget stod öppen endast för makar där båda är födda eller senare och därför kommer att få sin pen- sion beräknad helt enligt reformerade regler. Under den efterföljande remissbehandlingen anförde flera remiss- instanser kritik mot den föreslagna ordningen för delning av pensions- rätt. Flera remissinstanser uttalade sig starkt negativt om förslaget i stort och hade synpunkter bl.a. på hur en ordning för delning av pensionsrätt skulle samspela med garantipensionssystemet. Många menade att den föreslagna ordningen för delning gör det mycket svårt för makarna att med hänsyn till samspelet med garantipensionssystemet överblicka konsekvenserna av delning. Kritik framfördes vidare mot att delning i vissa fall kan innebära att makarnas gemensamma inkomster blir lägre än delningen förutan då endast den ena maken den som delat ifrån sig pensionsrätt har gått i pension. Möjligheten för makarna att spekulera i marginalskatteeffekter genom att dela pensionsrätt framhölls också som negativt. Till följd av kritiken har beredningsarbetet därefter inriktats på att för- söka finna en lösning som i huvudsak kan fylla syftet med delningen och som gör det möjligt att i tillfredsställande utsträckning undvika de nackdelar som påtalats under remissbehandlingen. Det förslag om delning av pensionsrätt som lades fram i Ds 1995:41 innebar att all pensionsrätt som makarna tjänat in , dvs. såväl pensionsrätt i fördelningssystemet som i premiepensionssystemet, läggs samman och delas i princip på hälften. Det är vidare makarnas faktiska pensionsrätt efter delningen som läggs till grund för beräk- ningen av garantipension. Under de fortsatta diskussionerna har åter övervägts om det finns någon lösning där beräkningen av garantipen- sionen skulle kunna göras utan hänsyn till den utjämning av inkomst- grundad pension som delningen inneburit, dvs. beräkningen av garanti- pension skulle göras utifrån respektive makes pensionsrättsförhållanden delningen förutan. Skälet till att en sådan lösning inte kunnat väljas i förslaget om delning är, som nämnts tidigare, att all makarnas pen- sionsrätt ingår i delningen. En beräkning av garantipensionen utan hänsyn till delningen skulle därför kunna ge orimliga effekter genom att den sammanlagda pension som den givande maken slutligen blir berättigad till skulle kunna hamna långt under den lägstagarantinivå som uppställts för grundskyddet inom garantipensionen. Med en ordning där endast en mindre del av pensionsrätten ingår i delningen skulle emellertid dessa effekter i förhållande till lägstagarantinivån tonas ned betydligt. Det är viktigt att utjämningstanken inte endast blir en illusion. Dessa faktorer får vägas mot varandra vid bedömningen av hur stor del av pensionsrätten som skulle kunna ingå i en lösning med nu diskuterat innehåll. Av den totala pensionsrätten kommer, för personer födda eller senare, enligt vad regeringen nu föreslår att tillgodoräknas i fördelningssystemet och 2,5 i premiepensionssystemet. Under den fortsatta beredningen har prövats tanken att makarna i stället för att dela pensionsrätt i egentlig mening skulle få rätt att överföra pensionsrätt för premiepension mellan sig utan att överföring påverkar utfallet från garantipensionssystemet. En sådan lösning skulle ge ett mer förutsägbart resultat för makarna. Det skulle inte finnas risk för att överföringen på grund av samspelet med garantipensionssystemet sammantaget skulle innebära en förlust i pensionsrätt. Makarna skulle ha bättre kontroll över hur mycket pensionsrätt som överförs till den andra maken och hur mycket pensionsrätten kommer att bli värd hos denna make. Även om överföringsmöjligheten endast rör pensionsrätt i premiepensionssystemet visar beräkningar att metoden kan ge en avsevärd pensionsutjämning som såvitt avser nettoeffekten för den mottagande maken inte ligger långt ifrån det resultat som en delning skulle ha gett. Lösningen skulle också kunna bli enklare, vilket kommer att framgå av den fortsatta framställningen. Tabell 14.2 illustrerar vilket utfall överföring av pensionsrätt för premiepension skulle kunna ge och visar också hur resultatet förhåller sig till en delning av pensionsrätten i sin helhet. Förutsättningarna är de- samma som redovisades i tabell 14.1. Ytterligare exempel finns redo- visade i Ds 1997:67. Utan delning Med delning Förändring Man Kvinna, gift + Summa Kvinna, ogift + Utan överföring Med överföring Förändring Man Kvinna, gift +28 700 kr Summa Kvinna, ogift + De överväganden som gjorts har resulterat i ett förslag, som presente- rades i Ds 1997:67 och som innebär att makar ges möjlighet att i stället för att dela pensionsrätt löpande överföra pensionsrätt inom premiepensionssystemet från den ena maken till den andra. Som närmare kommer att framgå nedan skulle i en sådan ordning för frivillig utjämning av makars pensionsrättsförhållanden kunna ingå att makarnas eventuella rätt till garantipension skall bedömas utan att hänsyn tas till att överföring skett. Konsekvenserna av en överföring skulle därmed bli lättare att förutse. En annan fördel är att det inte skulle föreligga hinder för makar i mellangenerationen att överföra pensionsrätt för premiepension sig emellan. Lösningen har också i flera avseenden visat sig vara administrativt enklare att hantera. 14.2 Huvudprinciperna i en ordning med överföring av pensionsrätt för premiepension Regeringens förslag: En make skall till den andra maken kunna föra över pensionsrätt som tjänats in i premiepensionssystemet. Endast pensionsrätt för premiepension som tjänats in under äktenskapet skall kunna bli föremål för överföring. Med äktenskap skall likställas registrerat partnerskap. Överföringen skall vara frivillig, ske fort- löpande år och omfatta hela den pensionsrätt för premie- pension som tjänats in för året. Överföring av rätt till premiepension skall inte påverka rätt till garantipension. Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1997:67 stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte kommenterat denna del av förslaget. , Statens löne- och pensionsverk, () och tillstyrker att förslaget ersätter tidigare förslag om delning av pensionsrätt mellan makar. TCO påpekar dock att den som väljer efterlevandeskydd i premiepensionssystemet och har överfört pensionsrätt för premiepension, måste uppmärksammas på att det måste finnas pengar på premiepensionskontot för att efterlevandeskyddet skall gälla. och Kammarrätten i har inga invändningar mot förslaget. läns allmänna försäkringskassa har anfört att även sambor bör komma i fråga för överföring. i län anför att den, med hänsyn till förmodade administrativa problem, är tveksam till om delning eller överföring av pensionsrätt skall tillåtas. akademikers centralorganisation anför att rätt till delning även borde omfatta inkomstpensionen. Skälen för regeringens förslag: I den ordning som regeringen här föreslår skall make ges möjlighet att till den andra maken överföra pen- sionsrätt som tillgodoräknas maken i premiepensionssystemet. Över- föringen är, som närmare kommer att utvecklas nedan, helt oberoende av den andre makens pensionsrättsförhållanden, dvs. det saknar betydelse om den make som vill överföra pensionsrätt för premiepension har större eller mindre pensionsgrundande inkomst än den mottagande maken. Reglerna om överföring bör huvudsakligen följa de principer som låg bakom förslaget om delning. Överföringen bör således vara förbehållen makar och registrerade partner samt bygga på frivillighet genom att makarna på förhand anmäler att de vill överföra pensionsrätt för premie- pension. läns allmänna försäkringskassa har anfört att även sambor bör komma i fråga för överföring. Systemet med överföring av pensionsrätt för premiepension är emellertid som ovan nämnts en ersättning för den tidigare föreslagna ordningen med delning av pensionsrätt. Samma principiella utgångspunkter som ansågs gälla för delning av pensionsrätt bör därför även gälla för överföring av pensionsrätt för premiepension. I likhet med vad som uttalats i de antagna riktlinjerna anser regeringen att möjligheten till såväl delning som överföring har ett samband med regler om likadelning av makars egendom vid äktenskapets upplösning. Att möjliggöra för sambor att dela eller överföra pensionsrätt skulle därför stämma mindre bra överens med den familjerättsliga lagstiftningens intentioner. Endast pensionsrätt för premiepension som intjänas under äktenskapet bör kunna bli föremål för överföring. Överföringen bör vidare ske löpande år för år och avse sådan pensionsrätt som tjänats in efter de reformerade reglernas ikraftträdande. Skälen till att regeringen nu föreslår denna metod i stället för en ordning där överföring utlöses endast vid en viss bestämd händelse, t.ex. vid skilsmässa eller dödsfall (momentan överföring) är huvudsakligen desamma som skälen bakom förslaget med löpande delning. Således skulle med momentan överföring utrymmet för spekulation, bl.a. med hänsyn till makarnas skattesituation, öka. Sedan makarna har gjort en anmälan bör överföringen, på samma sätt som enligt förslaget om delning, som huvudregel verkställas år för år tills någon av makarna anmäler att överföringen skall upphöra. Det bör dock finnas en möjlighet att i samband med anmälan välja att överföringen endast skall ske det år anmälan avser, dvs. inte tills vidare. Med en ordning för överföring av pensionsrätt för premiepension behöver det emellertid inte i samma utsträckning som beträffande förslaget om delning av pensionsrätt ställas upp villkor för att en överföring faktiskt skall verkställas sedan makarna anslutit sig. Bakgrunden härtill kommer närmare att utvecklas nedan. En väsentlig skillnad i detta förslag jämfört med förslaget om delning är att regeringen nu föreslår att överföring av pensionsrätt för premie- pension inte skall påverka beräkningen av eventuell garantipension. Båda makarna får alltså sin eventuella garantipension beräknad som om någon överföring inte hade skett. Detta innebär att den mottagande maken får högre garantipension än vad den faktiska inkomstgrundade pensionen inklusive överförd pensionsrätt berättigar till. Den överförande maken får på motsvarande sätt lägre garantipension än vad den faktiska inkomst- grundade pensionen efter överföringen berättigar till, eftersom han eller hon får sin garantipension reducerad med en högre inkomstgrundad pension än den som uppbärs. En lösning enligt den nu beskrivna ansågs, som nämnts ovan, inte rimlig med förslaget om delning av pensionsrätt, eftersom den givande maken därmed skulle kunna få en pension som långt understeg basnivån inom garantipensionssystemet. Överföring av pensionsrätt för premiepension berör emellertid inte hela pensions- rätten (vilket var fallet enligt förslaget om delning av pensionsrätt), utan endast en mindre del av den totala inkomstgrundade ålderspensionen. Den totala pensionen kommer visserligen med detta förslag om överföring av pensionsrätt för premiepension att kunna hamna under den basnivå om 2,13 prisbasbelopp som regeringen föreslår i propositionen Garantipension, m.m. Eftersom pensionsrätt från premiepensionssystemet utgör en så relativt låg andel av den totala inkomstgrundade ålderspensionen, kan emellertid den totala pensionen aldrig reduceras i samma höga grad som enligt förslaget om delning av pensionsrätt. Den individ som överför sin pensionsrätt för premiepension kommer fortfarande att ha en garantipension om ca två prisbasbelopp. En beräkning av garantipension oberoende av överförd pensionsrätt skulle således i detta avseende inte kunna ge samma oacceptabla konsekvenser som om metoden hade använts vid delning av pensionsrätt enligt förslaget i Ds 1995:41. Det kan i detta sammanhang pekas på att garantipensionen, enligt vad regeringen föreslår i propositionen om Garantipension, m.m, även i andra avseenden skall avräknas mot en inkomstgrundad pension som inte är identisk med den som faktiskt utbetalas. Vid beräkningen av garantipensionen skall man, oavsett pension tas ut, utgå från att uttaget görs eller har gjorts . Vidare skall garantipensionen beräknas som om hela den inkomstgrundade pensionsrätten hade tillgodoräknats i fördelningssystemet. Den faktiska avkastningen från premiepensionssparandet skall således inte inverka på beräkningen i detta avseende. Effekten av överförd premiepension vid beräkning av garantipension illustreras i tabell 14.3. Personen i exemplet har tjänat in maximal pen- sionsrätt för premiepension, vilket antas vara av sammanlagd inkomstgrundad ålderspension. Vidare antas att all pensionsrätt för pre- miepension har överförts till den andre maken. Den första kolumnen an- ger den inkomstgrundade ålderspension, räknat i prisbasbelopp, mot vilken garantipensionen avräknas, dvs. intjänad pension före överföring. I den andra kolumnen anges den pension, inklusive eventuell garantipen- sion, som utbetalas till personen. Det utbetalade beloppet är, på grund av det sätt på vilket garantipensionen beräknas, lägre än vad som skulle ha utbetalts om man i beräkningen tagit hänsyn till att överföring skett. Hur mycket lägre garantipensionsbeloppet blir framgår av tabellens sista kolumn. Intjänad inkomst- grundad pension Totalt utbetald pension, inklusive ev. garantipension Garantipensionsbelopp som inte utges pga överföring 3 Pbb 2,79 Pbb (/mån) /mån 2 Pbb 2,29 Pbb (/mån) /mån 1 Pbb 2,13 Pbb (/mån) /mån En annan väsentlig skillnad i förhållande till förslaget om delning är att en möjlighet att överföra pensionsrätt för premiepension kan ges även till de åldersgrupper som ingår i mellangenerationen. Den i Ds 1995:41 förslagna ordningen med löpande delning skulle av tekniska och informationsmässiga skäl stå öppen endast för makar som båda är födda och . Makar som tillhör mellangenerationen och kommer att få sin pensionsrätt beräknad med vissa kvotdelar från det nuvarande och andra från det reformerade systemet skulle däremot enligt förslaget inte beredas samma möjlighet. Det huvudsakliga skälet till detta är de problem som skulle uppstå när makarna är olika gamla och således får olika stora andelar pension från det reformerade systemet. Den tekniska lösning som övervägdes för att ge möjlighet även för dessa makar att dela pensionsrätt var komplicerad och svår att genomskåda för de inblandade. Den ordning för överföring av pensionsrätt för premiepension som vi nu föreslår innebär emellertid inte att olika andelar måste slås samman och delas. Överföringen är en ensidig transaktion där pensionsrätten för premiepension överförs till den andre maken. De tekniska problem som utgjorde skäl mot mellan- generationens deltagande i ordningen för delning finns därmed inte. Även makar i mellangenerationen bör således enligt vår uppfattning be- redas tillfälle att överföra pensionsrätt för premiepension. En förutsättning för att kunna överföra pensionsrätt för premiepension är naturligtvis att den överförande maken har tillgodoräknats sådan pensionsrätt. Den make som skall överföra pensionsrätt måste således, enligt föreliggande förslag, vara född eller . Det är rimligt att även den make som skall ta emot överförd pensionsrätt själv har möjlighet att tjäna in sådan rätt. Förslaget om delning av pensionsrätt innebär, som nämnts ovan, att hela pensionsrätten alltid skall ingå i delningen. Under beredningen av förslaget med överföring av pensionsrätt för premiepension har övervägts om det bör finnas en möjlighet för makarna att välja om de vill överföra hela eller enbart en viss del av pensionsrätten. En möjlighet är härvid att tillåta såväl överföring av vissa belopp som viss andel av pensionsrätten. Det skulle också kunna hävdas att en viss minsta beloppsgräns för överföring borde införas. Eftersom överföring, enligt vad vi föreslår nedan, skall verkställas först efter det att anmälan om inträde har gjorts kommer makarna vid anmälningstillfället inte att ha vetskap om hur stor pensionsrätt för premiepension de kommer att tjäna in framöver. Mot denna bakgrund bör en eventuell möjlighet att överföra viss del av den intjänade pensionsrätten för premiepension inte avse visst belopp. Som framgått ovan innebär förslaget att även makar i mellangenera- tionen skall ges möjlighet att överföra pensionsrätt. Det enda som krävs är alltså i princip att man har tjänat in pensionsrätt för premiepension. Det belopp som en make kan överföra kan därför komma att vara litet, särskilt med hänsyn till att äldre personer i mellangenerationen tillgodo- räknas endast en relativt liten kvotdel av sin totala pensionsrätt i det reformerade systemet. En make som är född kommer således enligt reglerna för tjugondelsinfasningen att få 4/20 av sin pension be- räknad enligt det reformerade systemets regler, vilket innebär att pen- sionsrätt från premiepensionssystemet kommer att tillgodoräknas med 4/20 av . För en individ född blir motsvarande förhållande 5/20 av osv. Det bör dock i detta sammanhang också pekas på att personer i mellangenerationen fr.o.m. det år de fyller kommer att kunna tjäna in pensionsrätt fullt ut i det reformerade systemet och därmed har möjlighet att åtminstone utnyttja möjligheten till överföring fullt ut.