prop · GL0399 · 1998-01-01 00:00:00 — 8 kap. 33 § Om bolaget inte har någon behörig ställföreträdare som är bosatt här i landet, skall styrelsen bemyndiga en i bosatt person att på bolagets vägnar ta emot delgivning. Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . (Jfr 9 kap. 30 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar 8 kap. 11 § femte stycket i dess gällande lydelse. Generella inskränkningar i ställföreträdares kompetens 8 kap. 34 § Styrelsen eller någon annan ställföreträdare för bolaget får inte företa en rättshandling eller någon annan åtgärd som kan ge en otillbörlig fördel åt en aktieägare eller någon annan till nackdel för bolaget eller någon annan aktieägare. En ställföreträdare får inte heller följa en anvisning av bolagsstämman eller något annat bolagsorgan, om anvisningen inte gäller därför att den strider mot denna lag, tillämplig lag om årsredovisning eller bolagsordningen. (Jfr 9 kap. 31 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer i sak med 8 kap. 13 § i dess gällande lydelse. Den ändrade lydelsen är endast av redaktionell art. 8 kap. 35 § Om styrelsen eller en särskild firmatecknare har företagit en rättshandling för bolaget och därvid har handlat i strid med bestämmelserna i denna lag om bolagsorganens behörighet, gäller rättshandlingen inte mot bolaget. Detsamma är fallet om en verkställande direktör när en rättshandling företogs överskred sin behörighet enligt 30 § och bolaget visar att motparten insåg eller bort inse behörighetsöverskridandet. En rättshandling gäller inte heller mot bolaget om styrelsen, den verkställande direktören eller en särskild firmatecknare har överskridit sin befogenhet och bolaget visar att motparten insåg eller bort inse befogenhetsöverskridandet. Detta gäller dock inte när styrelsen eller den verkställande direktören har överträtt en föreskrift om föremålet för bolagets verksamhet eller andra föreskrifter som har meddelats i bolagsordningen eller av ett annat bolagsorgan. (Jfr 9 kap. 32 och 33 §§ i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer med bestämmelserna i 8 kap. 14 § i dess gällande lydelse (beträffande motiven till den paragrafen, se prop. 1993/94:196 s. 168 ff.). Under remissbehandlingen har riktat kritik mot bestämmelsernas utformning, främst användningen av begreppen behörighet och befogenhet. En grundläggande princip i svensk rätt är att huvudmannen aldrig är bunden vid behörighetsöverskridanden. har påpekat och även har framhållits i doktrinen kan det därför vara missledande att använda begreppet i fråga om den verkställande direktörens kompetensöverskridanden enligt första stycket. Under lagstiftningsarbetet har emellertid gjorts den bedömningen att användningen av begreppen behörighet och befogenhet på detta område har fått sådant allmänt genomslag att begreppen lämpligen bör behållas. har begärt att bestämmelserna även i övrigt skall omarbetas. Samfundet har därvid bl.a. påpekat att det ibland kan uppstå situationer då ett handlande kan bedömas både som ett behörighetsöverskridande enligt första stycket och som ett befogenhetsöverskridande enligt andra stycket. En viss redaktionell ändring av lagtexten har gjorts med anledning av samfundets påpekanden. Av den nya lydelsen framgår tydligare att frågan om en rättshandling kan göras gällande mot bolaget kan prövas enligt såväl första stycket som andra stycket; det förhållandet att rättshandlingen därvid inte kan angripas enligt andra stycket innebär naturligtvis inte att den inte går att angripa enligt första stycket. 8 kap. 36 § Bolaget skall för registrering anmäla 1. bolagets postadress, 2. vem som har utsetts till styrelseledamot, styrelsesuppleant, styrelsens ordförande, verkställande direktör och vice verkställande direktör, 3. vem som enligt 33 § har bemyndigats att på bolagets vägnar ta emot delgivning, och 4. av vilka och hur bolagets firma tecknas. Anmälan skall innehålla uppgift om de i första stycket 2 4 angivna personernas postadress. Om postadressen avviker från personernas hemvist, skall även hemvistet anges. Anmälan skall vidare innehålla uppgift om de angivna personernas personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum. Om en styrelseledamot eller en styrelsesuppleant har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda, skall detta anges. Anmälan skall göras första gången när bolaget enligt 2 kap. 9 § anmäls för registrering och därefter genast när ett förhållande som har anmälts eller skall anmälas för registrering har ändrats. Rätt att göra anmälan har även den som anmälan gäller. (Jfr 9 kap. 34 och 35 §§ i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer i allt väsentligt med 8 kap. 15 § i dess gällande lydelse. Att vice verkställande direktör skall anmälas för registrering följer av 24 §, i vilken anges att vad som sägs i denna lag om verkställande direktör även gäller vice verkställande direktör. Det har dock ansetts att skyldigheten att anmäla vice verkställande direktör för registrering bör framgå direkt av lagtexten. En nyhet är att även uppgift om styrelsens ordförande skall anmälas för registrering. Vidare skall de i första stycket angivna personernas hemvist anges, om hemvisten inte överensstämmer med den postadress som har anmälts; en bestämmelse om detta har funnits i 2 § aktiebolagsförordningen (1975:1387). Att ett bolag som för lagens ikraftträdande har en styrelseordförande skall kunna avvakta något med att anmäla denna uppgift för registrering framgår av punkten 3 i övergångs- bestämmelserna. 8 kap. 37 § En styrelseledamot och en verkställande direktör skall när de tillträder för införing i aktieboken anmäla sitt innehav av aktier i bolaget och i andra bolag inom samma koncern, om det inte har skett . Förändringar i aktieinnehavet skall anmälas inom en månad. Första stycket gäller inte om anmälningsskyldighet föreligger enligt insiderlagen (1990:1342). (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer med 8 kap. 5 § i dess gällande lydelse. 8 kap. 38 § Om ett aktiebolag har blivit moderbolag, skall styrelsen meddela detta till dotterföretagets ledning. Dotterföretagets ledning skall lämna styrelsen för moderbolaget de upplysningar som är nödvändiga för beräkningen av koncernens ställning och resultatet av koncernens verksamhet. (Jfr 9 kap. 36 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer med 8 kap. 7 § i dess gällande lydelse. Utövande av aktieägares beslutanderätt i bolaget 9 kap. 1 § Aktieägarnas rätt att besluta i bolagets angelägenheter utövas vid bolagsstämma. (Jfr 8 kap. 1 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar 9 kap. 1 § första stycket i dess gällande lydelse. Utgångspunkten för paragrafen är att rätten att besluta i bolagets angelägenheter tillkommer aktieägarna och att denna rätt utövas vid bolagsstämman. För att en aktieägare skall få delta i stämman och där utöva sin rösträtt krävs dock även att han på visst sätt är legitimerad som aktieägare. Detta framgår av 2 §. Rätt att delta i bolagsstämma 9 kap. 2 § Rätten att delta i bolagsstämman tillkommer den aktieägare som för stämman är införd i aktieboken. I avstämningsbolag gäller i stället att rätten att delta i bolagsstämman tillkommer den som har upptagits som aktieägare i sådan utskrift av aktieboken som avses i 3 kap. 13 § andra stycket. I bolagsordningen får det bestämmas att en aktieägare får delta i bolagsstämman endast om han anmäler detta till bolaget senast den dag som anges i kallelsen till stämman. Denna dag får inte vara söndag, annan allmän helgdag, lördag, , eller nyårsafton och inte infalla tidigare än femte vardagen före bolagsstämman. (Jfr 8 kap. 1 och 2 §§ i kommitténs förslag) Bestämmelserna i paragrafen motsvaras delvis av 9 kap. 1 § andra och tredje styckena i den paragrafens gällande lydelse. För att en aktieägare skall få delta i bolagsstämman och där utöva sin rösträtt krävs att han på visst sätt är legitimerad som aktieägare. Detta framgår av första stycket. Aktieägaren måste vara införd i aktieboken för stämman. Detta har tidigare framgått endast indirekt av bestämmelsen i 3 kap. 14 § men uttrycks nu direkt i förevarande paragraf. För avstämningsbolag gäller liksom tidigare en särskild regel, vilken utgör ett undantag från huvudregeln att endast aktieägare har rätt att delta i bolagsstämma. I dessa bolag tillkommer rätten att delta i bolagsstämma den som har upptagits som aktieägare i sådan utskrift av aktieboken som avses i 3 kap. 13 § andra stycket, dvs. en utskrift som avser förhållandena före stämman. Av andra stycket framgår att det liksom är möjligt att i bolagsordningen föreskriva att en aktieägare som vill delta i bolagsstämman måste föranmäla sig. Frågor om föranmälan har behandlats i avsnitt 6.2. En föreskrift om föranmälan får inte utformas så att föranmälan måste ske tidigare än före stämman. I den tidigare bestämmelsen var motsvarande tidsfrist . Ändringen föranleds av svårigheterna att vid mellankommande helgdagar hinna upprätta utkast till röstlängd och vidta praktiska arrangemang före stämman. Med vardag avses varje annan dag än söndag och annan allmän helgdag. En föranmälan från en aktieägare innebär att aktieägaren har rätt att delta i bolagsstämman personligen eller genom ombud (jfr 3 §). En aktieägare som har föranmält sig på föreskrivet sätt kan således alltid sända ett ombud i sitt ställe. Av 3 § framgår att det också är möjligt att kräva föranmälan av biträde. Av 13 § framgår att kallelse till extra bolagsstämma kan utfärdas före stämman. Detsamma gäller för ordinarie bolagsstämma i privata aktiebolag, i den mån bolagsordningen innehåller bestämmelser av denna innebörd. För de fall då kallelse utfärdas före stämman kommer de nya reglerna om föranmälan att innebära att aktieägarna får en endast begränsad tids rådrum innan föranmälan skall göras. En föranmälan behöver emellertid inte vara så preciserad att därav framgår namn på eventuella ombud eller biträden. Det är tillräckligt att aktieägare anger att han kommer att närvara personligen eller genom ombud samt att antalet biträden anges (jfr 3 §). 9 kap. 3 § En aktieägare utövar sin rätt vid bolagsstämman antingen personligen eller genom ett ombud med skriftlig, daterad fullmakt. En fullmakt gäller högst från utfärdandet. Fullmakter får inte samlas in på bolagets bekostnad. Varje aktieägare eller ombud får vid bolagsstämman medföra högst två biträden. Biträden får yttra sig vid bolagsstämman. I bolagsordningen får det bestämmas att biträde åt aktieägare får medföras vid bolagsstämman endast om aktieägaren till bolaget anmäler antalet biträden på det sätt som anges i 2 § andra stycket. (Jfr 8 kap. 2 och 3 §§ i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar delar av 9 kap. 2 § första stycket i dess gällande lydelse. I första stycket slås fast att aktieägaren kan utöva sin rätt att delta i bolagsstämman såväl personligen som genom ombud. Härvid gäller dock allmänna bestämmelser om rättshandlingsförmåga. En omyndig aktieägares rätt att närvara vid bolagsstämman och rösta för aktierna är därför normalt begränsad. Han har den rätten endast i den mån han enligt 9 kap. 3 eller 4 §§ äger råda över aktierna (jfr kommitténs betänkande s. 163). Den som har rätt att delta i stämman har en ovillkorlig rätt att låta sig representeras genom ombud. Aktiebolagslagen kräver inte att den som uppträder som ombud har några särskilda kvalifikationer utan faller här tillbaka på de allmänna reglerna om fullmakt. Det centrala är att fullmaktsgivaren har rättslig handlingsförmåga. Fullmakten måste dock vara skriftlig och daterad. Bestämmelserna har förtydligats i två avseenden. I den nya lydelsen har klargjorts att aktieägaren inte kan vara personligen närvarande tillsammans med sitt ombud och att det inte är möjligt att låta sig företrädas av mer än ett ombud. Andra stycket har inte någon tidigare motsvarighet. Det innehåller ett förbud mot fullmaktsinsamlingar på bolagets bekostnad, dvs. fullmakter får inte samlas in med utnyttjande av bolagets resurser i vid mening. Skälen för detta har utvecklats i avsnitt 6.9. Om styrelsen bryter mot denna bestämmelse, kan den bli skadeståndsskyldig. Tredje stycket innehåller bestämmelser om biträde vid stämman. Frågor om biträde har behandlats i avsnitt 6.3. har en aktieägare haft rätt att vid stämman medföra ett enda biträde. Ärenden på stämman kan emellertid kräva inläsning av ett omfattande material. Såväl ekonomiska som juridiska frågor kan aktualiseras. På grund härav kan aktieägaren ibland behöva biträde av flera personer. Aktieägaren har därför getts rätt att medföra två biträden vid stämman. Tredje stycket har vidare utformats så att det klart framgår att också ombud har rätt att medföra biträde. I lagtexten har slutligen klargjorts att ett biträde äger yttra sig på stämman. Det ligger i sakens natur att denna rätt är beroende av aktieägarens eller ombudets medgivande. Fjärde stycket saknar motsvarighet i aktiebolagslagens gällande lydelse. Av detta framgår att det är möjligt att kräva föranmälan av biträde åt aktieägare. Något krav på föranmälan för biträde åt ombud kan däremot inte uppställas. Skälet till att denna distinktion har gjorts har utvecklats i avsnitt 6.2. Egna aktiers ställning vid bolagsstämman 9 kap. 4 § En aktie som tillhör bolaget eller dess dotterföretag kan inte företrädas vid bolagsstämman. En sådan aktie skall inte räknas med när det i denna lag eller i bolagsordningen för giltigt beslut eller för utövande av befogenhet föreskrivs samtycke av ägare till en viss andel av aktierna i bolaget. (Jfr 8 kap. 1 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar i sak 9 kap. 1 § fjärde stycket i dess gällande lydelse. 9 kap. 5 § En aktieägare får rösta för det fulla antalet aktier som han äger eller företräder, om inte annat föreskrivs i bolagsordningen. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag) Som har utvecklats i avsnitt 6.12.2. upphävs den s.k. tjugoprocentsregeln som har funnits i 9 kap. 3 § första stycket. Detta innebär att varje aktieägare får rösta för det fulla antalet aktier som han äger eller företräder på grund av fullmakt. Bolagsordningen skall dock kunna innehålla bestämmelser om rösträttsbegränsningar, dvs. att en aktieägare eller ett ombud för en aktieägare får rösta enbart för t.ex. tio eller tjugo procent av det sammanlagda antalet aktier. Regeringen har i likhet med Kammarrätten i och vid ansett att detta bör komma till uttryck i lagtexten. Lagrådet har påpekat att förevarande paragraf inte föreskriver några begränsningar av möjligheten att införa rösträttsbegränsningar. Enligt Lagrådets mening kan det, på grund av andra bestämmelser i aktiebolagslagen, ifrågasättas om möjligheten att införa rösträtts- begränsningar i realiteten är oinskränkt. Enligt Lagrådet är det framför allt bestämmelsen i 3 kap. 1 § som är av intresse i detta sammanhang. Om det i ett aktiebolag som har skilda aktieslag med maximal röstvärdesdifferens görs långtgående rösträttsbegränsningar för ett aktieslag så att skillnaderna mellan aktierna förstärks, kan det, enligt Lagrådet, ifrågasättas om en sådan ordning är förenlig med den i 3 kap. 1 § angivna principen om alla aktiers lika rätt i bolaget. Med anledning av vad Lagrådet har uttalat bör det framhållas att bolagen redan enligt gällande bestämmelser har kunnat i bolagsordningen införa föreskrifter om rösträttsbegränsningar som avviker från huvudregeln enligt tjugoprocentsregeln. Denna möjlighet har dock inte inneburit att bolagen kunnat införa rösträttsbegränsningar som på grund av sin särskilda utformning står i strid med andra bestämmelser i aktiebolagslagen, exempelvis 3 kap. 1 § eller den nya 9 kap. 37 §. Bestämmelsen i förevarande paragraf är inte avsedd att medföra någon ändring i detta avseende. Detta innebär bl.a. att det inte är tillåtet att införa rösträttsbegränsningar som strider mot likhetsprincipen, t.ex. genom att begränsa rösträtten för endast en aktieägare. Det innebär även hinder mot att införa rösträttsbegränsningar som innebär att skillnaden i röstvärde mellan aktier av olika aktieslag i realiteten blir större än vad som är tillåtet enligt 3 kap. 1 §. Det har emellertid inte ansetts möjligt att i lag precisera vilka slag av rösträttsbegränsningar som bolagen får göra. I sista hand får det bli en fråga för den praktiska rättstillämpningen att pröva om en bolags- ordningsföreskrift om begränsning av rösträtten står i strid med andra bestämmelser i aktiebolagslagen. 9 kap. 6 § Om två eller flera styrelser i allmänna pensionsfonden förvaltar aktier i bolaget, får varje styrelse för sig utöva rösträtt för de aktier styrelsen förvaltar. (Jfr 8 kap. 4 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer med 9 kap. 2 § tredje stycket i den paragrafens gällande lydelse. I 9 kap. 3 § fjärde stycket har tidigare funnits en bestämmelse av innebörd att vid tillämpningen av den s.k. tjugoprocentsregeln de olika styrelserna i allmänna pensionsfonden skall anses som aktieägare var för sig. Denna bestämmelse återfinns inte i propositionen, eftersom det nu föreslås att tjugoprocentsregeln skall upphävas. Om bolaget i sin bolagsordning har tagit in en rösträttsbegränsning av liknande slag, får det emellertid av förevarande paragraf anses följa att fondstyrelserna vid tillämpningen av dylika rösträttsbegränsningar skall behandlas som skilda aktieägare. 9 kap. 7 § från utgången av varje räkenskapsår skall aktieägarna hålla en ordinarie bolagsstämma vid vilken styrelsen skall lägga fram årsredovisningen och revisionsberättelsen samt, i moderbolag, koncernredovisningen och koncernrevisionsberättelsen. Vid bolagsstämman skall beslut fattas 1. om fastställelse av resultaträkningen och balansräkningen samt, i moderbolag, koncernresultaträkningen och koncernbalansräkningen, 2. om dispositioner beträffande bolagets vinst eller förlust enligt den fastställda balansräkningen, 3. om ansvarsfrihet för styrelseledamöterna och den verkställande direktören, 4. i annat ärende som ankommer på bolagsstämman enligt denna lag eller bolagsordningen. I bolagsordningen får det bestämmas att aktieägarna skall hålla ytterligare en eller flera ordinarie bolagsstämmor. (Jfr 8 kap. 6 § i kommitténs förslag) Paragrafens första och andra stycken överensstämmer i sak med gällande bestämmelser i 9 kap. 5 § första och andra styckena. Kommittén har föreslagit att den ordinarie stämma som här avses skall benämnas årsstämma. Flera remissinstanser har ifrågasatt en sådan terminologisk ändring och har bl.a. hänvisat till att den nuvarande terminologin är inarbetad och väl fungerande. Regeringen har mot den bakgrunden funnit att begreppet årsstämma inte bör introduceras i lagstiftningen. I tredje stycket har möjligheten att i bolagsordningen föreskriva flera ordinarie bolagsstämmor kommit till klart uttryck. I sak innebär detta inte någon förändring. 9 kap. 8 § Om styrelsen anser att det finns skäl att hålla bolagsstämma före nästa ordinarie bolagsstämma, skall den kalla till extra bolagsstämma. Styrelsen skall även kalla till extra bolagsstämma, om en revisor i bolaget eller ägarna till minst en tiondel av aktierna skriftligen begär att en sådan stämma sammankallas för ett angivet ändamål. Kallelsen skall i så fall utfärdas från det att begäran kom in till bolaget. (Jfr 8 kap. 7 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer i sak med gällande rätt (se 9 kap. 6 § i dess gällande lydelse). Den har delats upp i två stycken, främst för att ge reglerna om minoritetens rätt till extra bolagsstämma en mer framträdande placering. 9 kap. 9 § Vid bolagsstämman får det beslutas att fortsatt bolagsstämma skall hållas en senare dag. Ett beslut i en fråga som avses i 7 § andra stycket 1 3 skall anstå till fortsatt bolagsstämma, om majoriteten eller en minoritet med minst en tiondel av samtliga aktier begär det. En sådan bolagsstämma skall hållas minst och högst . Ytterligare uppskov är inte tillåtet. Om beslut som avses i 7 § andra stycket 1 och 2 skall anstå till fortsatt bolagsstämma, skall styrelsen anmäla detta till registreringsmyndigheten för registrering. Anmälan skall göras efter det att beslut om fortsatt bolagsstämma fattades. (Jfr 8 kap. 8 § i kommitténs förslag) Av paragrafens första stycke framgår att det alltid är möjligt att besluta om fortsatt stämma en senare dag. Bestämmelsen är ny men innebär endast ett klargörande av vad som har gällt. Någon tidsfrist inom vilken den fortsatta stämman måste hållas anges inte. En fortsatt stämma är självständig i förhållande till den ursprungliga stämman. Även de aktieägare som inte har deltagit i eller anmält deltagande till den ursprungliga stämman kan ha rätt att delta i den fortsatta stämman (jfr NJA 1934 s. 11). Beträffande kallelse, se 13 § tredje stycket. Beslut om fastställelse av balans- och resultaträkningar, om resultatdispositioner samt om ansvarsfrihet åt styrelseledamöterna och verkställande direktören skall enligt 7 § fattas vid en ordinarie bolagsstämma från räkenskapsårets utgång. Av andra stycket som i huvudsak motsvarar 9 kap. 5 § tredje stycket i dess gällande lydelse framgår att beslut i sådana frågor skall skjutas upp till fortsatt stämma, om stämmomajoriteten eller en minoritet med av samtliga aktier i bolaget begär det. Enligt gällande bestämmelser skall fortsatt stämma i dessa fall hållas minst en och högst efter begäran om detta. Dessa tidsramar har justerats så att fortsatt stämma i nu berörda fall skall hållas minst fyra och högst efter begäran om det. Den närmare tidpunkten för den fortsatta bolagsstämman fastställs av stämman. Såsom anfördes i samband med aktiebolagslagens tillkomst (se prop. 1975:103 s. 396) avser bestämmelsen att skydda minoriteten och är därmed tvingande. Förklarar de aktieägare som önskar fortsatt stämma att de inte behöver så långt uppskov som , kan det emellertid inte anses möta något hinder att den fortsatta stämman hålls tidigare än efter begäran. Några remissinstanser har ansett att detta bör anges i lagtexten. Någon sådan komplettering av lagtexten har dock inte ansetts nödvändig, eftersom det angivna förhållandet följer redan av den allmänna principen om att regler om minoritetsskydd får frångås om de berörda aktieägarna medger det. Tredje stycket motsvarar bestämmelsen i 9 kap. 5 § fjärde stycket i dess gällande lydelse. 9 kap. 10 § Bolagsstämman skall hållas på den ort där styrelsen har sitt säte. I bolagsordningen får det dock bestämmas att den skall eller kan hållas på annan angiven ort i . Om extraordinära omständigheter kräver det, får bolagsstämman hållas på annan ort än som anges i första stycket. (Jfr 8 kap. 5 § i kommitténs förslag) Denna paragraf överensstämmer i sak med den gällande 9 kap. 4 §. Den har dock av redaktionella skäl delats upp i två stycken. I de allmänna bestämmelserna om orten för bolagsstämma i första stycket har också klargjorts att bolagsordningen inte får innehålla föreskrifter om att stämma skall hållas på utrikes ort. Den frågan har behandlats i avsnitt 6.4. Enligt allmänna bolagsrättsliga principer kan regler som endast avser de enskilda aktieägarnas rätt åsidosättas genom beslut av samtliga aktieägare. Det är därför möjligt att fatta beslut om att stämman i ett särskilt fall skall hållas på en annan ort än den som följer av bestämmelserna i första stycket. Det förutsätter dock att styrelseledamöterna och samtliga aktieägare kan enas om på vilken plats stämman skall hållas. Under dessa förhållanden kan stämman hållas var som helst, även utanför . Såsom framgår av andra stycket kan stämman också hållas var som helst även utanför om det föreligger extraordinära omständigheter. Bestämmelsen syftar på situationer av force majeurekaraktär. Såsom har konstaterats i avsnitt 6.4 utesluter bestämmelserna om ort för stämma inte att deltagandet i stämman sker från annan ort med utnyttjande av t.ex. tele- eller videoteknik. Det har inte ansetts lämpligt att lagreglera förutsättningarna för detta. Det ligger emellertid i sakens natur att ett sådant arrangemang måste ske under tekniskt betryggande former.