prop · GL031D14 · 1998-01-01 00:00:00 — Flertalet remissinstanser avstyrkte eller förde fram invändningar mot förslaget, antingen på den grunden att att de ansåg att regeringen i stället borde låta utreda möjligheterna till en samlad lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet eller på den grunden att lagen mot etnisk diskriminering i vart fall inte bör vara förebild. Regeringen har beslutat om en utredning (Dir. 1997:8) med uppgift att utreda och föreslå hur en lagstiftning med förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder bör vara utformad. Utredaren skall samordna sitt arbete med utredningen om lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning (Dir. 1997:7) och utredningen med uppgift att se över lagen mot etnisk diskriminering (Dir 1997:11). Utredaren skall lägga fram sitt förslag . beslutade om direktiv (Dir. 1996:56) till en särskild utredare med uppdrag att se över de sysselsättningsskapande åtgärderna för arbetshandikappade - anställning med lönebidrag, offentligt skyddat arbete (OSA) och arbete inom . Utredningen antog namnet . Ett delbetänkande avgavs - Aktivt lönebidrag. Ett effektivare stöd för arbetshandikappade (SOU 1997:5). Betänkandet har efter remissbehandling föranlett förslag ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150), avsnitt 6.11 Utgiftsområde 14. Arbetsmarknad och arbetsliv, anslaget A3. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. överlämnade utredningen sitt slutbetänkande Samhall- en arbetsmarknadspolitisk åtgärd (SOU 1997:64). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena har upp-rättats inom (dnr A97/1351/AL). Organisation av tillsynsverksamhet riktad mot arbetsplatserna En särskild utredare skall se över förutsättningarna för och värdet av att slå samman den arbetsplatsinriktade tillsynsverksamheten inom och med motsvarande verksamhet inom . Aktuella EU-frågor inom arbetslivet Inom arbetsmiljöområdet har rådsarbetsgruppen för arbetsmarknad och sociala frågor fortsatt behandlingen av ett direktiv om användningen av kemiska ämnen, ett direktiv om ändring av direktivet om användning av cancerframkallande ämnen samt ett produktdirektiv om tryckbärande anordningar, vilket antogs slutligt . Ett tidigare arbete med ett särskilt program för arbetsmiljöområdet, Safety Actions for Europe, har behandlats men inte lett till något beslut. Europeiska kommissionen arbetar med en andra ändring av direktivet om cancerframkallande ämnen och ett nytt direktiv om byggnadsställningar. Kommissionen presenterade en grönbok med titeln arbeta i informationssamhället - Människan i centrum (KOM(96)389). tar upp frågor om vad det framväxande informationssamhället innebär för det framtida arbetslivet, för tillväxt och sysselsättning samt för levnadsförhållanden och den sociala sammanhållningen. Kommissionen arbetar också med ett dokument om hem/distansarbete och andra frågor som rör informationssamhället. 5.4 Anslag B 1 1 Anslag s- sparan de 52 478 Därav 1996 Utgift 384 100 Utgifts - progno s 422 000 1998 Förslag 365 196 1999 Beräkna t 375 020 2000 Beräkna t 386 327 Beloppen anges i tusental kronor. () består av Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) och (). AV har till uppgift att se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen samt, inom arbetsmiljöområdet, lagstiftningen om kemikaliekontroll och om tobak efterlevs. Det åligger verket även att utarbeta och sprida information i syfte att förbättra arbetsmiljön. ASS är central förvaltningsmyndighet för arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor, utom i fråga om fartygsarbete, samt chefsmyndighet för YI. ASS ansvarar vidare för den officiella statistiken över arbetsskador och arbetsmiljö. YI , som är uppdelad på elva distrikt, är regional tillsynsmyndighet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet. Avgiftsfinansierad verksamhet AV:s avgiftsinkomster, som uppgick till , härrör till största delen från ASS informationsverksamhet. Verksamheten i den avgiftsfinansierade delen av informationsverksamheten gick med ett underskott om ca . Efter budgetårets utgång finns dock ett ackumulerat överskott om ca . Regeringens överväganden Resultatbedömning De övergripande målen för AV:s verksamhet är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall och förbättra arbetsmiljön ur ett helhetsperspektiv, dvs. från såväl fysisk, psykisk som social och arbetsorganisatorisk synpunkt. AV har trots minskade resurser, betydande interna organisations- och systemförändringar och utbildningsinsatser för nyrekryterade yrkesinspektörer tämligen väl hållit uppe produktionen i verksamheten. De arbetsställen som har de sämsta arbetsmiljöerna har fortsatt att stå i fokus. Antalet arbetsställebesök visar dock på en viss ytterligare minskning jämfört med /95. För att nå de övergripande målen har AV bl.a. bedrivit flera centrala tillsynsprojekt, t.ex. i fråga om arbetsanpassning och rehabilitering, internkontroll av arbetsmiljön i små företag och insatser för personer med annan språklig eller kulturell bakgrund. Vidare har ASS anordnat s.k. temadagar kring olika aktuella arbetslivsfrågor. Inom ramen för EU-arbetet har ASS bl.a. medverkat i ett projekt om distansarbete. Samarbetet med andra myndigheter på den regionala nivån har utvecklats ytterligare , bl.a. med . Antalet inspektioner tillsammans med kassorna har ökat som andra effektivitetshöjande åtgärder har vidtagits inom ramen för detta samarbete. Tyngdpunkten i arbetet med att stödja uppbyggnaden av moderna tillsynsmyndigheter på arbetsmiljöområdet i de baltiska länderna har under budgetåret legat på chefsutvecklingsprogram och utbildning i yrkeshygieniska frågor. AV har antagit ett nytt verksamhetsprogram för perioden - 1999. Regeringen avser att fortlöpande följa AV:s arbete med och uppnådda resultat av verkets nya verksamhetsprogram. Vid ASS pågår ett arbete med att utarbeta en strategi för hur man i tillsynen skall beakta kvinnors och mäns skilda arbetsvillkor. Efter initiativ av ASS och på uppdrag av (), , har en arbetsgrupp bestående av representanter från fyra av den Europeiska Unionens medlemsländer utvärderat det svenska systemet för tillsyn av arbetsmiljön. I sin rapport framhåller arbetsgruppen särskilt den svenska yrkesinspektionens professionalism och kompetens samt den helhetssyn som tillämpas i tillsynen. AV:s insatser anses ligga väl i linje med de principer för inspektion (Common Principles for Inspection) som kommittén har satt upp. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende AV. Resultatredovisningen kan dock förbättras och ett arbete för detta pågår. Regeringen har i regleringsbrevet för föreskrivit om nya verksamhetsmål för AV. De nya målen har en annan struktur än de tidigare gällande verksamhetsmålen. Vidare har AV i sitt nya verksamhetsprogram för satt upp ett antal egna mål för verksamheten. Regeringen anser att förutsättningarna för AV att utveckla resultatredovisningsdelen i årsredovisningen har förbättrats. Slutsatser Regeringen föreslår att anvisar för . beräknas utgifterna till . beräknas utgifterna bli . Anslaget har beräknats bl.a. med hänsyn till en besparing på utgiftsområdet om sammanlagt . AV:s inkomster i den avgiftsfinansierade verksamheten beräknas uppgå till ca . 1 Anslag s- sparan de -2 Därav 1996 Utgift 206 620 Utgifts - progno s 225 0003 1998 Förslag 208 361 1999 Beräkna t 208 651 2000 Beräkna t 209 045 Beloppen anges i tusental kronor 2. Vid ingången av uppgick andel av anslagsbehållningen under tionde huvudtitelns uppförda anslag B 2. Myndigheter inom arbetslivsområdet från /96 till 32 514 tkr. I detta belopp ingår förbrukning från anslagsbehållningen från anslaget B 2. Myndigheter inom arbetslivsområdet från /96. Anslaget avser förvaltnings- och verksamhetskostnader. Kostnaderna för uppdrag och bidrag behandlas under anslaget B3 Bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet m.m. är en forskningsutförande myndighet med uppgift att bedriva och främja forskning, utbildning och utveckling som rör arbetsliv, arbetsmiljö och relationerna på arbetsmarknaden. Institutet skall därvid samverka med andra myndigheter, vetenskapliga institutioner, universitet och högskolor inom och utom landet. Institutet skall bedriva och främja en långsiktig kunskaps- och kompetensuppbyggnad samt bidra till informations- och kunskapsspridningen inom arbetslivsområdet. Institutets forskning skall vara mångvetenskaplig och äga relevans för problem och utvecklingstendenser i arbetslivet. Institutet skall inom sitt område verka för en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringens överväganden Resultatbedömning I propositionen Forskning och samhälle (1996/97:5) anges att en förskjutning av inriktning och resursanvändande skall ske från den mer traditionella arbetsmiljöforskningen mot en ökad andel forsknings- och utvecklingsinsatser inom områdena arbetsorganisation, arbetsmarknad och arbetsrätt. Vidare anges att en ökad satsning skall ske för att stödja arbetsplatsanknutet förändrings- och utvecklingsarbete i samverkan med företag och den offentliga sektorn. En viss förskjutning i denna riktning har skett och ett omfattande arbete har bedrivits för att tydliggöra verksamhetsmålen i organisationen. Organisatoriska förändringar för att stödja förändringen har genomförts. Det kan konstateras att forsknings- och utvecklingsprojekt inom områdena arbetsorganisation och arbetsmarknad under /96 genomförts i begränsad omfattning även om verksamhetens omfattning efterhand har ökat. En långsiktig förändring av verksamhetens inriktning och karaktär planeras inom myndigheten för att ytterligare anpassa verksamheten till nya mål. Förändringarna kommer att påverka fördelningen av resurser mellan verksamhetsområden och fördelningen mellan forskning, utbildning respektive utvecklingsarbete. Som en följd av detta kommer förändringarna att beröra personalstruktur och lokalisering/lokalanvändning. Frågor som rör jämställdhet har hög prioritet i den svenska arbetslivsforskningen. Vid bedrivs forskning om kvinnors villkor och hälsa i arbetslivet. Institutet har också en omfattande forskning om skillnaden mellan mäns och kvinnors arbetssituation ur ett hälsoperspektiv. Det finns många indikatorer på att kvinnor, framförallt under den yrkesverksamma delen av sitt liv, har ett sämre hälsotillstånd än män. Den framtida forskningen om kvinnors förutsättningar i arbetslivet måste därför ta sin utgångspunkt i både arbetsmarknadens funktionssätt och i hälsoperspektivet. Denna forskning bör ha fortsatt hög prioritet och utvecklas vidare. har i samverkan med Arbetarskyddsstyrelsen och publicerat en nationell kartläggningsrapport; Arbetsliv och hälsa - en kartläggning (1996). En antologi om den svenska arbetsolycksfallsforskningen och dess effekter har publicerats av med stöd från institutets forskare. Rapporterna speglar de förändringar som svenskt arbetsliv genomgått . Slutsatser från dessa rapporter är att arbetslivets segregering och de kontinuerliga förändringar som sker avseende psykiska krav, organisatoriska förutsättningar på arbetsplatserna och därmed sammanhängande ökade skillnader i ohälsa och riskpanoraman mellan olika grupper, innebär att arbetsmiljöfrågorna måste bearbetas i ett bredare hälsoperspektiv . har i en rapport, som utarbetats på uppdrag av regeringen och som överlämnades till analyserat genomförda utvärderingar av Arbetslivsfondens verksamhet. I redovisningen påpekas att stora kvalitativa skillnader i de genomförda utvärderingarna medfört svårigheter att dra säkra slutsatser avseende resultaten av Arbetslivsfondens insatser. Mycket pekar dock på att åtgärderna i arbetsplatsprogrammen har givit positiva resultat i form av ökad produktivitet och en förbättrad arbetsmiljö. Det pågående utvecklingsarbetet om löneskillnader mellan kvinnor och män fortskrider. Det är regeringens uppfattning att genom att tillvarata ALI:s roll som kunskaps- och databank rörande arbetslivets utveckling liksom erfarenheterna från Arbetslivsfondens verksamhet kan en fortsatt utveckling av arbetsorganisation, ledarskap, arbetsmiljö etc ske inom privat och offentlig sektor. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. bör dock under genomföra åtgärder för att förbättra och förtydliga strukturen för återrapportering av verksamhetsresultaten. Slutsatser Det är regeringens bedömning att den utveckling som sker inom arbetslivets område nödvändiggör en viss förskjutning av inriktning och angreppssätt inom den arbetslivsinriktade forskningen. Den förändring av forskning som påbörjades redan under innevarande år bör fortsätta. Vidare bör en utveckling av formerna för erfarenhetsutbyte mellan arbetslivets aktörer samt kunskapsspridning mellan forskning och arbetsliv ges en ökad uppmärksamhet, särskilt på lokal och regional nivå. Regeringen föreslår att anvisar för . Anslaget har beräknats med hänsyn till en besparing på utgiftsområdet på sammanlagt . För och 2000 beräknas utgifterna till respektive . B 3 Bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet m.m. 1 2 Anslag s- sparan de -3 Därav 1996 Utgifts - progno s 283 729 1998 Förslag 261 485 1999 Beräkna t 266 323 2000 Beräkna t 271 679 Beloppen anges i tusental kronor 2. Redovisningen avseende bå 1995/1996 och 1997 avser myndighetens andel enligt regleringsbrev för budgetåren av äldre anslag B4 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. Vid ingången av uppgick den andel av anslagsbehåll- ningen under tionde huvudtitelns uppförda anslag B 2. Myndigheter inom arbetslivsområdet från /96 som hänför sig till detta anslag till 207 672 tkr. Anslaget avser medel för bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet. Anslaget disponeras av . Myndighetens verksamhet och mål beskrivs under anslaget B 2. Anslagssparandet från budgetåret1995/96 förklaras av att detta varit första verksamhetsår. Nya beslut har under uppbyggnadsfasen inte kunnat tas i full omfattning. En stor del av anslagssparandet är intecknat men ej utbetalt inom budgetåret. Enligt utgiftsprognosen kommer större delen av anslagssparandet att förbrukas och nästkommande budgetår. Av anslaget har under /och under budgetåret förts bort som engångsvisa besparingar. Regeringens överväganden Resultatinformation Den större delen av anslaget har använts till samverkan med arbetsmarknadens parter och stöd till den omfattande utbildnings- och informationsverksamhet som bedrivs av t. ex. fackliga funktionärer. Genom detta uppnås och bibehålls en betydande kompetensnivå vad gäller arbetsmiljö och arbetslivets frågeställningar ute på landets arbetsplatser. Ett tiotal utvecklingsprogram bedrivs i samverkan med högskolorna. Syftet är att bidra till en uppgradering av FoU-insatserna gentemot det regionala arbets- och näringslivet, att initiera lärande nätverk mellan undervisande och forskande personal vid olika högskolor. Ett antal samarbetsprogram har initierats med externa vetenskapliga miljöer i syfte att skapa interaktion och synergieffekter inom de FoU-områden som institutet ansvarar för. Långsiktiga samarbetsavtal har träffats med bl.a. rörande toxikologisk forskning och i samarbete med har en forskarskola bedrivits. Under kommande budgetår avser att förhandla om ytterligare ett antal samarbetsaktiviteter med vetenskapliga miljöer inom institutets verksamhetsfält. Regionala utvecklingsprojekt är under uppbyggnad i bl.a. Bergslagen och . Ett ökat deltagande i det europeiska forskningssamarbetet byggs upp bl.a. genom ett samarbetsprojekt där parterna tillsammans med utifrån ett europeiskt perspektiv driver problemorienterad FoU-verksamhet inom arbetslivsområdet . Inom utbildningsverksamheten bedrivs bl.a en magisterutbildning i ergonomi. Större utvecklingsprojekt pågår inom bl.a sjukvårdssektorn, skolans område, i jämställdhetsfrågor och i form av regionala och lokala utvecklingsprogram. Beställningsbemyndigande Miljoner kronor, löpande priser Beslut om intecknat bemyndigande /96 (gällande ) - varav avser perioden 100 30 Anvisat bemyndigande (gällande ) - varav intecknat (beslutades år 95/96 och har beslutats 97) 150 123 Begärt bemyndigande (gällande ) har ett bemyndigande att besluta om medel för bidrag och uppdrag för budgetåren 1998-2001 inom en total ram om högst . Av institutets delårsrapport framgår att har intecknats av denna ram. Omfattningen av institutets långsiktiga samarbetsprojekt förväntas öka ytterligare . Regeringen föreslår därför att 1999-2002 bemyndigas att besluta om medel för bidrag och uppdrag inom en total ram om högst . Slutsatser Bidragsverksamheten bör tonas ned till förmån för olika former av samarbetsaktiviteter mellan forskarkompetens och arbetslivets aktörer samt lokala och regionala insatser som bidrar till arbetslivets utveckling genom främjande av erfarenhets- och informationsutbyte. Ett betydande antal samarbetsaktiviteter har också påbörjats under innevarande år och arbete pågår för att finna nya former för det finansiella stödet till arbetsmarknadens parter. För att säkerställa en hög kvalitet i samarbetsprojekten krävs en hög grad av delaktighet från institutets forskare och i takt med att antalet samarbetsaktiviteter ökar tas allt större del av institutets verksamhetsanslag i anspråk för detta engagemang. I syfte att bedriva nämnda samarbetsaktiviteter på ett effektivt sätt är det regeringens mening att anslaget för uppdrag och bidrag under i begränsad omfattning även skall kunna finansiera verksamhet som bedrivs i institutets regi och som är till för att stödja dessa samarbetsaktiviteter. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 1999 och 2000 beräknas utgifterna under anslaget till resp. . Anslag s- sparan de -2 Därav 1996 Utgifts - progno s 25 900 1998 Förslag 24 752 1999 Beräkna t 25 506 2000 Beräkna t 26 285 Beloppen anges i tusental kronor 2. Vid ingången av budgetåret uppgick Rådet för arbetslivs- forsknings andel av anslagsbehållningen under tionde huvudtitelns uppförda anslag B 2. Myndigheter inom arbetslivsområdet från /96 till 5 306 tkr. Anslaget avser myndighetens förvaltningskostnader. Kostnaderna för forskning och utveckling behandlas under anslaget B 5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. har till uppgift att bevilja medel till sådan forskning och utveckling som är av betydelse på arbetslivets område. Den forskning och utveckling som beviljas stöd skall ha en hög grad av samhällsrelevans. Rådet har också till uppgift att bidra till att kunskaperna från den av rådet stödda verksamheten förmedlas till olika nyttjare. Rådet skall främja internationellt samarbete och erfarenhetsutbyte Det övergripande målet för myndighetens verksamhet är att initiera och finansiera forskning och utveckling samt anslutande kunskapsförmedling och därigenom bidra till utvecklingen av en god arbetsmiljö, en effektiv arbetsorganisation och en arbetsmarknad tillgänglig för alla. Rådet har byggt upp sin interna organisation kring tre olika programområden; arbetsmiljö, arbetsorganisation och arbetsmarknad. Inom varje område bedrivs forskning, utveckling och kunskapsspridning. Programstrukturen innebär dock inte någon definitiv gränsdragning mellan områdena, utan problem kan och bör kunna hanteras inom flera programområden Inom samtliga program initierar och finansierar FoU med jämställd- hetsperspektiv. Satsningarna har bland annat avsett frågor om kvinnligt ledarskap, kvinnors makt i organisationen, kvinnors hälsa och arbetsmarknadens förändringar i ett genusperspektiv. Pågående projekt uppgår totalt till , varav avser projekt som startat . Regeringens överväganden Resultatbedömning Under rådets första verksamhetsår har ett betydande arbete utförts för att upprätta program och planer för verksamheten men också för att forma nya rutiner i syfte att ytterligare rationalisera verksamheten och säkerställa dess kvalitet och relevans. Rådets program för FoU-verksamheten har tagits fram i kontakt med verksamhetens intressenter. Programråd har inrättats med utskott för vart och ett av de tre programmen. Nya ansöknings- och rapporteringsrutiner är ytterligare exempel på åtgärder som vidtagits i syfte att stärka verksamhetens relevans samt för att bättre möta kravet på kunskapsförmedling. Samtliga projekt skall nu i samband med ansökan ange en plan för kunskapsspridning samt i sin slutrapport redovisa de informationsaktiviteter som funnits kring projektet. För granskning framförallt av den vetenskapliga kvaliteten i forskningsansökningarna har rådet inrättat prioriteringskommittéer, sammansatta av forskare inom olika sakområden. Rådet har under budgetåret till regeringen redovisat ett uppdrag att följa upp och sammanställa resultat från genomförd forskning inom området elöverkänslighet. En ökad prioritering avseende inriktningen av forsknings- och utvecklingsverksamhet som har att göra med arbetsorganisation och arbetsmarknad genomförs successivt. Regeringen bedömer denna förskjutning som viktig utifrån samhällets behov och stöder den av myndigheten angivna inriktningen. Den arbetsmarknadspolitiska forskningen som fått stöd av har tidigare begränsats till forskning relaterad till arbetsmarknadspolitiska åtgärder för individer i arbete och till arbetsplatser. Genom beslut i (prop 1996/97:5, bet 1996/97:AU 01, rskr. 1996/97:102-104) skall rådet fortsättningsvis även stödja forskning avseende arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Rådets ekonomiadministrativa system och rutiner bör dock förbättras. Ett sådant arbete pågår . kommer vissa nyckeldata kring beviljade projekt att samlas in kontinuerligt. Detta innebär att bidragsgivningen kommer att kunna följas i kvantifierbara termer med början i årsredovisningen . Förutom den kvantifierbara redovisningen bör även i fortsättningen effekterna av projekten fortlöpande redovisas i form av mer avgränsade djupgående analyser av ett begränsat antal områden. Slutsatser Den ökade satsning på forsknings- och utvecklingsverksamhet som påbörjats inom områdena arbetsorganisation och arbetsmarknad skall genomföras i enlighet med myndighetens plan för detta. Något behov att omformulera de övergripande målen för myndigheten föreligger inte. Regeringen föreslår att anvisar för . Anslaget har beräknats med hänsyn till en besparing på utgiftsområdet på sammanlagt . För budgetåren 1999 och 2000 beräknas utgifterna till respektive . B 5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet 1 2 Anslag s- sparan de -3 Därav 1996 Utgifts - progno s 300 0004 1998 Förslag 212 217 1999 Beräkna t 216 867 2000 Beräkna t 221 510 Beloppen anges i tusental kronor 2. Redovisningen avseende bå 1995/96 och 1997 avser myndighetens andel enligt regleringsbrev för budgetåren av äldre anslag B4 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. Vid ingången av uppgick den andel av anslagsbehåll ningen under tionde huvudtitelns uppförda anslag B 2. Myndigheter inom arbetslivsområdet från /96, som hänför sig till detta anslag, till 63 687 tkr. I detta belopp ingår förbrukning från anslagsbehållningen från anslaget B 2. Myndigheter inom arbetslivsområdet från /96. Anslaget avser medel för forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. Anslaget disponeras av den medelsbeviljande myndigheten . Myndighetens verksamhet och mål beskrivs under anslaget B4. Anslagssparandet från /96 förklaras av att detta varit rådets första verksamhetsår. Nya beslut har under uppbyggnadsfasen inte kunnat tas i full omfattning. Enligt utgiftsprognosen kommer större delen av anslagssparandet att förbrukas bl.a till av Arbetsmiljöfonden tidigare beviljade projekt, där bidragsåtaganden övertagits av rådet. En eftersläpning i rekvisitioner av beslutade bidrag medför att anslagssparandet i sin helhet är uppbundet av tidigare åtaganden. Av anslaget har under /förts bort som en besparing.