prop · GL03151 · 1998-01-01 00:00:00 — Genom att uppfyllandet av förvärvsvillkoret knöts enbart till storleken av de pen- sionsgrundande inkomsterna och eventuella pensionsgrundande belopp för antagandeinkomst, men inte till pensionsrätten, skulle inte heller arvsvinster som tilldelats den enskilde och som således inneburit en ökning av pensionsrätten komma att inverka på bedömningen. Även detta var en önskvärd konsekvens, eftersom arvsvinsternas storlek inte utgör något mått på en persons anknytning till förvärvslivet. Enligt regeringens uppfattning bör förvärvsvillkoret utformas enligt den princip som angetts i departementspromemorian, innebärande att villkoret knyts enbart till storleken av den försäkrades pensionsgrundande inkomster och pensionsgrundande belopp för antagandeinkomster. Principen som sådan har heller inte mött någon kritik bland remissinstanserna. Lagrådet konstaterar i sitt yttrande att underlåten avgiftsbetalning en- ligt förslaget kan påverka beräkningen av pensionsrätten och pensions- grundande belopp för barnår. För att uppnå det s.k. förvärvsvillkoret räcker det emellertid att pensionsgrundande inkomst har fastställts för vart och ett av med inkomster som uppgått till lägst två in- komstbasbelopp. Vid beräkning av pensionsgrundande inkomst tas inte hänsyn till om avgifter för inkomsten har betalats eller inte. Lagrådet på- pekar att följden kan bli att en person får pensionsgrundande inkomst fastställd trots att han eller hon inte har betalat sina avgifter och att denna pensionsgrundande inkomst sedan kan användas för att uppfylla förvärvsvillkoret. Den konsekvens som Lagrådet påpekar kan inte anses önskvärd. För att situationen inte skall inträffa bör förvärvsvillkoret modifieras. Rege- ringen föreslår därför att endast sådan pensionsgrundande inkomst som har legat till grund för pensionsrätt skall beaktas vid bedömningen huru- vida förvärvsvillkoret är uppfyllt. En annan fråga är om de inkomstgränser som föreslagits i Ds 1995:41 innebär att kravet på anknytning till arbetslivet kan anses tillfreds- ställande uppfyllt. Enligt förslaget där skulle det för den pensionsberät- tigade ha fastställts pensionsgrundande inkomst varmed likställs pen- sionsgrundande belopp för förtidspensionärers antagandeinkomst som för ettvart av uppgår till minst ett förhöjt prisbasbelopp eller som för ettvart av uppgår till minst två gånger detta belopp. Förslaget i Ds 1995:41 innebar alltså att det fanns två olika möjlig- heter för den enskilde att uppfylla förvärvsvillkoret. Det skulle kunna ske antingen genom intjänande av högre pensionsgrundande inkomster eller genom en längre tids anknytning till förvärvs- livet men med lägre inkomster. Den bedömning som skulle göras av huruvida förvärvsvillkoret var uppfyllt eller inte skulle utgå från det för den enskilde mest förmånliga alternativet. Under remissbehandlingen har framförts krav på att förvärvsvillkoret skulle skärpas väsentligt. Med det nuvarande förslaget skulle även perso- ner som endast i mycket begränsad omfattning har varit yrkesverksamma i landet kunna vara berättigade till pensionsgrundande belopp för barnår. Enligt regeringens uppfattning bör målet vara att finna en rimligt avväg- ning mellan de försäkrades intresse av att få ett faktiskt pensionsutfall från pensionsgrundande belopp för barnår och statens intresse av att inte åsamkas kostnader som inte kan anses motiverade. Även administrativa hänsyn och informationshänsyn bör beaktas. Mot denna bakgrund anser regeringen att ett förvärvsvillkor som innebär krav på pensionsgrundande inkomster (samt pensionsgrundande belopp för antagandeinkomster) om två inkomstbasbelopp under utgör en lämplig avvägning mellan de olika intressen som nämnts. innebär detta i viss mån en förenkling i förhållande till det tidigare föreslaget enligt vilket förvärvsvillkoret kunde uppfyllas på två olika sätt. Regeringen föreslår således att förvärvsvillkoret skall anses uppfyllt om det för den försäkrade har fastställts en pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp för antagandeinkomst motsvarande två inkomstbasbelopp under minst vart och ett av . (avses två förhöjda prisbasbelopp). För att uppfylla förvärvsvillkoret bör således krävas att det för den försäkrade har fastställts en pensionsgrundande inkomst i en viss omfattning och . Även sådana pensionsgrundande inkomster som fastställts för förfluten tid bör därvid beaktas. Som redovisats ovan i avsnitt 7 är det endast den som är försäkrad för ålderspension som skall kunna tjäna in pensionsgrundande inkomst. I princip skall endast inkomster som tjänats in i kunna fastställas som pensionsgrundande inkomst och ligga till grund för uppfyllandet av förvärvsvillkoret. Genom medlemskap EU och genom ikraftträdandet av är emellertid bunden av vissa regler som avviker från vad som ovan anförts. Dessa andra regler finns, förutom i , bl.a. i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. I artikel 3 i förordningen behandlas den s.k. likabehand- lingsprincipen innebärande att all diskriminering på grund av nationalitet är förbjuden. Således torde det inte kunna krävas viss tids vistelse i ett land innan rätt till en förmån inträder. I artikel 45 behandlas den s.k. sammanläggningsprincipen, innebärande bl.a. att en viss tids försäkring, arbete eller bosättning i en medlemsstat skall anses som om den ägt rum i en annan medlemsstat, om sådan kvalifikationstid är en förutsättning för rätt att erhålla en viss förmån i den sistnämnda staten. En grundläggande förutsättning för sammanläggningsprincipens tillämpning är att det finns i vart fall någon försäkringstid eller dylikt i landet att lägga samman med tid i ett annat medlemsland. Till följd av dessa bestämmelser torde ett krav att en person, som om- fattas av förordningen 1408/71 och som tillgodoräknats pensionsgrun- dande belopp för barnår eller plikttjänstgöring, skall ha en fastställd pen- sionsgrundande inkomst motsvarande två förhöjda prisbasbelopp (inkomstbasbelopp) under i vart fall inte kunna upprätthållas. För en person som omfattas av förordningen 1408/71 torde även få godtas att förvärvsvillkoret uppfylls genom försäkring som anställd eller egen företagare i ett annat EU- eller EES-land. För att klargöra hur för- värvsvillkoret bör tillämpas beträffande arbetstagare som omfattas av förordningen 1408/71 avser regeringen att föreslå att kommissionen lägger fram ett förslag till rådet att ett tillägg görs till bilaga VI till för- ordningen. Av detta tillägg bör framgå att förvärvsvillkoret är en beräk- ningsregel för att tillgodoräknad pensionsrätt för barnår och plikttjänstgöring skall ge rätt till pension. Detta innebär att för en person som i övrigt uppfyller kraven för att vara berättigad till pensionsgrundande belopp för barnår, skall för- värvsvillkoret anses uppfyllt genom arbete i andra EU- eller EES-länder. En förutsättning härför bör emellertid vara att det för den pensionsberät- tigade för i vart fall fastställts en pensionsgrundande inkomst i som uppgått till minst två inkomstbasbelopp. Som ovan föreslagits bör det, för att förvärvsvillkoret skall vara upp- fyllt, krävas att det för den försäkrade fastställts en pensionsgrundande inkomst om minst två inkomstbasbelopp under . Även för den som hävdar sammanläggning med i utlandet intjänad inkomst skulle kunna ställas samma krav. Emellertid är den inkomst som förvärvats utomlands av utländsk arbetsgivare i regel inte skattepliktig i och därför saknas kontrolluppgift eller liknande som gör det möjligt för skattemyndigheten att kontrollera uppgiften. Av samma skäl som anförts i avsnitt 11.5 är det inte heller möjligt att skattemyndigheten aviserar de utländska inkomster som myndigheten får kännedom om. I stället skulle kunna krävas att den som begär sammanläggning också skall anmäla detta till och visa att han haft sådan inkomst som berättigar honom till sammanläggning för att på så sätt uppfylla förvärvsvillkoret. Emellertid finns inte i alla EU- eller EES-länder några centrala register med uppgifter om intjänad förvärvsinkomst utan i regel registreras endast att personen är eller har varit försäkrad i landets ålders- pensionssystem. Regeringen anser därför att om den pensionsberättigade visar att han eller hon är eller har varit försäkrad i ett obligatoriskt ålderspensionssystem på grund av arbete i annat EU- eller EES-land bör det vara tillräckligt för att en sammanläggning med den i fastställda pensionsgrundande inkomsten skall få ske. Om personen i fråga har med pensionsgrundande inkomst motsvarande två inkomstbasbelopp och försäkringstid i annat EU- eller EES-land skall förvärvsvillkoret anses uppfyllt. Den pensionsberättigade skall då fullt ut vara berättigad till pension för pensionsgrundande belopp för barnår. Sammanfattningsvis anser regeringen att den som i fått fast- ställt en pensionsgrundande inkomst om ett visst lägsta belopp före det att barnet föddes och är eller har varit försäkrad som an- ställd eller egenföretagare i ett obligatoriskt ålderspensionssystem i ett EU/EES-land under skall var berättigad till pension på pensionsgrundande belopp för barnår. Regeringen avser att verka för att denna lösning accepteras av övriga länder och förs in i bilaga VI till förordningen (EEG) 1408/71. Som angetts ovan föreslås att förvärvsvillkoret skall kunna uppfyllas såväl före som för vilket pensionsgrundande belopp för barnår har tillgodoräknats. Därvid bör beaktas även pensionsgrundande inkomst som fastställts för år före lagstiftningens ikraftträdande . I det reformerade pensionssystemet skall enligt förslaget pensionsgrundande inkomst beräknas . Beräkningen föreslås ske utifrån de pensionspoäng för tilläggspension som finns registrerade. Därmed innefattas i förekommande fall pensionspoäng som härrör från en förtidspensionärs antagandepoäng. Hur pensions- grundande inkomst för år skall beräknas kommer att utvecklas i avsnitt 15.5. I de antagna riktlinjerna för ålderspensionsreformen har inte uppställts någon gräns, relaterad till den försäkrades ålder eller till tidpunkten för uttag av ålderspension, när förvärvsvillkoret senast måste vara uppfyllt. Villkoret skulle därmed eftersom pensionsgrundande inkomst kan fastställas hur högt upp som helst kunna bli uppfyllt ända fram till dess den försäkrade avlider. Uttryckt på annat sätt kan en person följas av latenta pensionsgrundande belopp för barnår (eller plikttjänstgöring) under en mycket och även efter ålderspen- sioneringen. Då det inte kan anses vara en rimlig ordning att latenta pensionsgrun- dande belopp på detta sätt skall kunna följa den försäkrade långt efter pensioneringstillfället, bör en övre åldersgräns för uppfyllandet av för- värvsvillkoret uppställas. Regeringen föreslår därför att det vid bedömningen av om för- värvsvillkoret är uppfyllt eller inte, skall beaktas endast sådan pen- sionsgrundande inkomst som fastställts senast det år då den försäkrade fyller . Pensionsgrundande inkomst som fastställs senare skall inte i något fall medräknas, vare sig den är hänförlig till tid före eller efter det året. Uppgifter om den latenta pensionsrätten behöver därför inte längre sparas efter det året då den försäkrade har fyllt . Innebörden av förslaget blir således att villkoret aldrig kan uppfyllas senare än det år då den försäkrade fyller (genom förvärvsarbete det år personen i fråga fyller ). Däremot bör en sänkning av den pen- sionsgrundande inkomsten exempelvis efter ett överklagande för år före det år den pensionsberättigade fyller 70 som sker senare kunna medföra att den som tidigare ansetts ha uppfyllt förvärvsvillkoret inte längre skall anses ha uppfyllt detta. Av skäl som kommer att utvecklas närmare i avsnitt 13.2 föreslås nu att pensionsgrundande belopp för barnår och plikttjänstgöring skall till- godoräknas uteslutande i fördelningssystemet fram till dess att för- värvsvillkoret är uppfyllt. Även om villkoret uppfylls senare bör inte den pensionsrätt som tillgodoräknats i fördelningssystemet överföras till premiepensionssystemet. Att förvärvsvillkoret uppfylls kan sägas innebära att pensionsrätt som tillgodoräknats på grundval av pensionsgrundande belopp för barnår eller plikttjänstgöring blir en del av den pensionsbehållning på vilken pension skall till fullo beräknas. Om villkoret uppfylls först sedan pension börjat uppbäras uppkommer frågan om detta skall föranleda retroaktiv höjning av pensionen. Som framgår av avsnitt 18.1 föreslår regeringen att så inte skall ske. 11.7 Administration I avsnitt 13 lämnas en översiktlig redogörelse för hur pensions- grundande inkomster och pensionsgrundande belopp bör beräknas och hur pensionsrätt bör fastställas i det reformerade ålderspensionssystemet. Där föreslås att beslut om tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår skall fattas sedan skatte- myndigheten fattat beslut om pensionsgrundande inkomst. Besluten om pensionsgrundande belopp för barnår kommer att kunna fattas tidigast under slutet av året efter intjänandeåret. I samma avsnitt föreslås att dessa beslut skall fattas av den allmänna . Tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår bör inte förutsätta någon ansökan från den försäkrade utan detta bör i de allra flesta fall ske med ledning av tillgängliga folkbokföringsuppgifter m.m. som finns registrerade. Beslut torde i stor utsträckning ske genom auto- matisk databehandling. Den försäkrade bör dock genom en anmälan eller en ansökan kunna påverka innehållet i besluten på olika sätt. T.ex. bör, som beskrivits i det föregående, två föräldrar själva kunna avgöra vem av dem som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. Som framgått tidigare kan personer som förvärvsarbetar i till följd av reglerna i förordning (EEG) nr 1408/71 vara berättigade till pensionsgrundande belopp för barnår trots att de inte är bosatta här. Eftersom dessa personer inte är folkbokförda här i landet kommer de inte att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår med automatik. I fall av detta slag får därför krävas att de hos den försäk- ringskassa där de skall vara inskrivna begär att sådant pensionsgrundande belopp tillgodoräknas dem. Till ledning för bedömningen av om rätt till pensionsgrundande belopp för barnår föreligger torde det vara lämpligt att i dessa fall begär att den försäkrade företer bevis om att han eller hon är vårdnadshavare för och bor tillsammans med barn i aktuell ålder, t.ex. i form av intyg från hemlandets folkbokförings- eller socialförsäkringsmyndighet. Därvid bör den anses vara vårdnadsha- vare för ett barn som enligt hemlandets lagstiftning anses som vårdnads- havare (eller motsvarande) för barnet. Det generella förfaringssättet för tillgodoräknande av pensionsgrun- dande belopp för barnår kommer i princip att ske i tre steg. Först konstateras vilka personer som i och för sig uppfyller villkoren för att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. Eftersom endast en av två föräldrar skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår , måste därefter fastställas vilka personer som faktiskt skall tillgodoräknas sådan rätt. Därvid skall beaktas eventuella anmälningar om vem av två berättigade föräldrar som skall tillgodoräk- nas pensionsgrundande belopp för barnår samt eventuell överlåtelse av rätten att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp. Slutligen beräknas det pensionsgrundande beloppet för dem som faktiskt skall tillgodorä- knas beloppet för det aktuella året. Försäkringskassornas beslutsunderlag kommer med undantag för de fall då den som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår inte är folkbokförd i i allt väsentligt att kunna sammanställas genom ADB-bearbetningar. Hos kommer att inrättas nya register (se även avsnitt 27.9) för bl.a. de uppgifter som behövs för besluten om tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår. Från folkbokföringsregistren aviseras nödvändiga folkbokföringsuppgifter. Uppgifterna bearbetas i register i syfte att fastställa vilka personer som faktiskt skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. Från skattemyndigheten inhämtas därefter uppgift om den pensionsgrundande inkomst som fastställts för varje berättigad person. Den person för vilken hänsyn skall tas till utländsk inkomst såväl vid bestämmandet av vilken inkomst som skall räknas in i utfyllnadsinkomsten enligt beräkningsalternativ 1 och 2 (se avsnitt 11.5) som vid bedömningen av vilken av föräldrarna som har lägst pensionsunderlag (se avsnitt 11.3), skall anmäla detta till . Därefter beräknas de olika pensionsgrundande beloppen, bl.a. det pensionsgrundande beloppet för barnår. 12 Pensionsrätt för studier Regeringens bedömning: Pensionsrätt för studier med studiemedel skall kunna tillgodoräknas inom ramen för det reformerade ålderspensionssystemet . Frågan om den närmare utformningen av pensionsrätt för studier med studiemedel bör dock behandlas i samband med beredningen av reformeringen av studiestödssystemet. Promemoriornas förslag: Regeringens bedömning överensstämmer med förslagen i Ds 1995:41 och Ds 1997:67. Remissinstanserna: har ingen erinran mot bedömningen. anför att pensionsrätt för studier måste finansieras inom det generella studiestödssystemet och att kostnaderna bör täckas genom i första hand en sänkning av studiebidraget. och har ansett att kostnadsnivån i pensionssystemet är alltför hög och har därför avvisat förslaget om pensionsrätt för studier. har inga synpunkter på systemets tekniska utformning så länge hänsyn tas till de högskolestuderandes villkor samt avvägningen mellan de resurser som satsas på själva högskolestudierna och pensionsrätt för studier sker med hänsynstagande till effekterna på rekryteringen till högskolestudier och till vikten av att motverka en social snedrekrytering till högre utbildning. delar det principiella ställningstagandet beträffande pensionsrätt för studier men understryker att det är viktigt att pensionsrätt för studier utgör ett reellt tillskott för den enskilde. accepterar att pensionsrätt för studier skall grundas på utbetalt studiebidrag men anför att bidraget inte skall vara beskattat samt att pensionsrätt i enlighet med förslag bör tillgodoräknas genom att pensionsavgift tas ut på ett obeskattat studiebidrag. Flera remissinstanser anser att de föreslagna nivåerna för pensionsrätt för stu- dier är för låga. akademikers centralorganisation () anser att högskolestudier, inklusive doktorandstudier och stipendiefinansierad forskningstid, i pensionshänseende skall likställas med utfört arbete och kompenseras av genomsnittsinkomsten för alla försäkrade. Enligt skall detta även gälla retroaktivt . Även studentkår förespråkar att pensionsrätt för studier tillgodoräknas på denna nivå samt avstyrker att pensionsrätten sammankopplas med studiemedelssystemet. () anser att pensionsrätt för studier bör motsvara av genomsnittsinkomsten och ges även för studier . TCO ifrågasätter vidare kopplingen till bidragsdelen i studiemedelssystemet och förordar i stället ett fiktivt belopp som tillgodoräknas vid sådan utbildning som är studiemedelsberättigande. anser att studier skall i pen- sionshänseende likställas med plikttjänstgöring och således grunda pen- sionsrätt med ett pensionsgrundande belopp motsvarande av genomsnittsinkomsten samt att även deltidsstudier skall ge pensionsrätt. universitets studentkår anser att pensionsrätt för studier skall tillgodoräknas med motsvarande konstruktion som vid pensionsrätt för barnår samt att pensionsrätt skall tillgodoräknas åtminstone , då studiemedelssystemet infördes. Även anser att pensionsrätt för studier skall tillgodoräknas med motsvarande konstruktion som vid pensionsrätt för barnår även för förfluten tid. anser att de regler som föreslås för barnår i tillämpliga delar skall gälla även för studier och för plikttjänstgöring. För förfluten tid skall lika beräknas för alla. Flertalet av ovan redovisade remissinstanser har yttrat sig såväl när förslaget presenterades i Ds 1995:41 som när det presenterades i Ds 1997:67. I sådana fall har de senaste remissynpunkterna redovisats här. Skälen för regeringens bedömning: Pensionsarbetsgruppen föreslog i sitt betänkande att pensionsrätt för studier skulle kunna tillgodoräknas vid studier på högskolenivå eller liknande. Arbetsgruppen fann att en lösning borde sökas inom ramen för studiemedelssystemet. Den tekniska konstruktion som presenterades var att studiebidraget inom studiemedelssystemet skulle bli pensionsgrundande. För att åstadkomma detta skulle studiebidraget göras skattepliktigt samt höjas och avpassas så att den studerandes disponibla inkomst inte skulle sänkas på grund av den beskattning eller det uttag av egenavgifter som skulle ske. Ålderspensionsavgift skulle erläggas till hälften i form av egenavgift och till hälften i form av avgiftsbetalning av staten. I de riktlinjer som föreslogs och antogs av slogs fast att pensionsrätt för framtiden skall kunna tillgodoräknas för studier med studiemedel samt att ett beskattat studiebidrag innebar en rimlig nivå för tillgodoräknande av pensionsrätt för studier. Det in- stämdes vidare i arbetsgruppens bedömning att omläggningen av studie- medelssystemet skulle ske på ett sådant sätt att det genomsnittligt sett inte uppkommer vare sig ökade eller minskade skatteintäkter på de studerandes sidoinkomster, men man fann å andra sidan att det kunde vara förenat med betydande praktiska svårigheter att utforma studie- medelssystemet så att sådana konsekvenser undviks. Med hänsyn härtill ansågs att den närmare tekniska utformningen av pensionsrätt för studier borde beredas vidare. Regeringen tillsatte därefter en utredning för översyn av studiestöds- systemet. Utredningen, som antog namnet , hade enligt direktiven (dir. 1994:148) till uppgift att bl.a. med utgångspunkten att studiebidrag inom studiemedelssystemet skulle skattläggas, föreslå en procentsats för uppräkning av bidraget. Under den fortsatta beredningen av pensionsreformen övervägdes en annan utformning av pensionsrätt för studier än det förslag Pensions- arbetsgruppen presenterade. I Ds 1995:41 omnämndes en lösning som tekniskt liknade det föreslagna systemet för pensionsrätt för plikttjänst- . En fiktiv inkomst, ett pensionsgrundande belopp, skulle beräknas för studerande med studiebidrag och därefter skulle pensionsrätt till- godoräknas med ett belopp som motsvarar av det pensionsgrun- dande beloppet. Detta skulle beräknas med utgångspunkt i varje enskilt utbetalat obeskattat studiebidrag, och skulle räknas upp schablonmässigt med en procentsats som beaktade uttag av kommunalskatt och eventuellt även ökande skatteuttag på inkomster vid sidan av studiebidraget. Staten skulle erlägga hela ålderspensionsavgiften. I avvaktan på resultatet av arbete lämnades dock inget förslag till teknisk lösning av pensionsrätt för studier med studiemedel i Ds 1995:41. överlämnade sitt betänkande Sam- manhållet studiestöd (SOU 1996:90). Enligt utredningens förslag skall bl.a. nuvarande studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) ersättas av ett nytt, sammanhållet studiestöd med olika bidragsnivåer för olika studerandegrupper. Utred- ningen uttalade sig för att bidragen i det nya systemet skulle vara obe- skattade men att en pensionsavgift skulle tas ut på det obeskattade studiebidraget. I enlighet med direktiven redovisade utredningen också nivåer för beskattat studiebidrag. Utredningens förslag har ännu inte blivit föremål för lagstiftning. Regeringen har i årets budgetproposition (prop. 1997/98:1, utg. omr. 15) redovisat avsikter att återkomma med förslag till förändrade regler om studiestöd 2000. Enligt de antagna riktlinjerna skall pensionsrätt för studier med studiemedel vara knuten till faktiskt utgående studiebidrag. Kopplingen mellan å ena sidan studiestödssystemet och å andra sidan den tekniska konstruktionen av pensionsrätt för studier är således stark.