prop · GL031D24 · 1998-01-01 00:00:00 — Nuvarande nivå på basfinansieringen av FoU begränsar möjligheten att delta i forskningsprojekt då det oftast förutsätts att medverkande institut/riksmätplats skall bidra av egna/externa medel. och och andra stiftelser anses vara potentiellt intressanta för en medfinansiering. Remissinstanserna Yttranden har inkommit från 29 av totalt 47 instanser. Flertalet uttalar sig för en förstärkning den svenska metrologin och påtalar dess betydelse. Flera remissinstanser menar att utredaren underskattat det verkliga behovet. En väl fungerande metrologi anses vara av stor betydelse för konkurrenskraften hos det svenska näringslivet och för dess framtid. Metrologin betraktas som ett nationellt strategiskt teknikområde. Det bör vara ett statligt intresse att upprätthålla denna verksamhet långsiktigt. Speciellt viktigt är det med nära tillgång till mättekniska tjänster för många små och medelstora företag. Det påtalas att behovet inom industrin av mätningar med spårbarhet och hög noggrannhet stiger snabbt och att detta är en utveckling som kommer att fortsätta. Införande av kvalitetssystem, vanligen efter standarder i ISO 9000-serien, innebär krav på att mätdon och instrument skall vara spårbart kalibrerade.Globaliseringen av industriell tillverkning gör det nödvändigt att komponenter tillverkade på skilda ställen skall kunna samverka i den slutliga produkten. anför att miljövårdsarbetet kräver att mätdata är tekniskt tillförlitliga. En stor andel av alla mätningar har direkt anknytning till lagar och myndigheters föreskrifter, utfärdade för att skydda människors liv, hälsa, säkerhet och miljö. SSI visar på exempel där metrologin används för att minska kassationer och att vidarutveckla produkter. SP anför att tidhållningen (atomur) för Internet har direkt koppling till den omfattande nationella IT-satsning som genomförs. För att Internet skall fungera måste de elektroniska meddelandepaketen tidsstämplas med hög precision då de sänds iväg. Ytterligare exempel redovisas. Flertalet remissinstanser har haft svårt att avge synpunkter på den övergripande strukturen och finansieringen. Förslaget att koncentrera metrologin till SP tillstyrks av SWEDAC, SP, KTH, STH, IVF, , och men avstyrks av riksmätplatserna FFA och SSI. , , och tillstyrker att ett system med referenslaboratorier inrättas. Vad gäller referenslaboratorium för allmän kemi hos SP i tillstyrks detta av CTH, och . anser att statens engagemang i princip bör inskränka sig till att etablera referenslaboratoriesystemet och att svara för kompetensprövning samt tillsyn. Ytterligare referenslaboratorier bör först inrättas när behov föreligger och resp. samhällssektor/bransch/intressegrupp är beredd att finansiera verksamheten. Ett system med mentorer eller sekundära referenslaboratorier behöver övervägas. SWEDAC anser att tillsynsansvaret bör ligga hos dem. I övrigt framförs olika förslag och synpunkter om vilka som bör utses till referenslaboratorier. Flera remissinstanser anser sig ha förutsättningar att utses till referenslaboratorium. Vad gäller den statliga finansieringen anser att denna bör vara åtskild från övriga anslag, så att metrologin får en tydlig och egen finansiering. SWEDAC anser att statliga medel inte skall utgå till referenslaboratorier och att de alternativa finansieringsformer för primärmetrologin som övervägts men förkastats av utredaren inte är särskilt realistiska. För att bevara objektiviteten och trovärdighet av FoU-resultat bör finansieringen säkras av opartiska medel, anser LM . KTH uttrycker en stark oro över en eventuell finansiering med hjälp av kalibrerings-intäkter. Det finns en risk att avgifterna blir så höga att endast företag med verkligt tvingande behov skulle kunna hålla sig med korrekt kalibrerade instrument, medan mindre lönsamma företag får svårigheter att motivera kalibrering. Alternativt kan de svenska kalibreringsresurserna för några storheter bli så dåliga att kvalificerade kunder väljer att gå till bättre rustade laboratorier utomlands. Flertalet remissinstanser påtalar att nuvarande anslagsnivå är otillräcklig. Det finns en stark opinion för en utökning av systemet till att även omfatta referenslaboratora-torier och en höjning av anslagen. FFA anser att konsekvenserna vid en oförändrad ambitionsnivå blir att kunskapsbanken försvinner, något som det tar att åter bygga upp. I SP:s budgetunderlag 1997- 1999 anges att man strävar mot en samlad nationell metrologi. Regeringens överväganden Resultatbedömning Av de redovisningar som lämnats av utredaren, , SP och av remissinstanserna framgår att riksmätplatserna har svårigheter att uppnå mål- sättningen vad gäller en hög standard pga. medelsbrist. Utbudet av fysikaliska storheter bedöms vara av tillräcklig omfattning och relevans samt medelsanvänd- ningen effektiv. Utbudet omfattar inte kemisk metrologi. Den framtida organisationen anser att riksmätplatsorganisationen bör ges ett tydligt huvudmannaskap och avser därför ta initiativ till att ytterligare utvärdera konsekvenserna av att koncentrera primärmetrologin till helstatliga (). I utvärderingen skall ingå att resurserna för primärmetrologi identifieras och särskiljs från annan verksamhet hos SP och de övriga riksmätplatserna. Då primärmetrologin är starkt integrerad med provning och forskning samt kalibrering, i konkurrens med fristående ackrediterade kalibreringslaboratorier, bör utvärderingen ta fasta på vilka konsekvenser som uppstår vid en separering av de metrologiska aktiviteterna i sin helhet och att dessa bedrivs i en egen organisation. Regeringen anser vidare att införande av ett system med referenslaboratorier kan stärka den mättekniska verksamheten i landet. Arbete krävs för att utveckla kriterier och kompetenskrav som dessa skall uppfylla. Tillkomsten av referenslaboratorier bör styras av de behov som föreligger hos näringsliv och offentlig förvaltning. Genom att särskilja och tydliggöra ansvaret för primärmetrologin finns sannolikt goda förut- sättningar för att etablera referenslaboratorier, i en sammanhållen gemenskap. Vidare ges möjlighet till erfarenhetsutbyte och övergripande marknadsföring. För att genomföra en omorganisation av riksmätplatserna och utökning av systemet med referenslaboratorier krävs ett fördjupat underlag. Detta avser såväl konsekvenser hos berörda riksmätplatser som de regel- och budgettekniska ändringar som krävs. Kriterier som ska uppfyllas av referenslaboratorierna behöver också tas fram. Regeringen avser därför att inhämta ytterligare underlag samt därutöver pröva alternativa möjligheter till finansiering innan ett slutligt ställningstagande kan ske. 1 Anslag s- sparan de 32 0602 Därav 1996 Utgift 33 327 Utgifts - progno s 39 300 1998 Förslag 36 961 1999 Beräkna t 37 808 2000 Beräkna t 38 923 Beloppen anges i tusental kronor. Bruttoutgifter mot anslaget /96 var 58 647 tkr och inkomster mot anslaget 12 352 tkr. Regeringen har beslutat att dra in 19 000 tkr av anslags- sparandet som en besparing. är förvaltningsmyndighet för tekniska säkerhetsfrågor på elområdet. De övergripande målen för verksamheten är att förebygga av elektricitet orsakad skada på person och egendom samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). skall därvid svara för statliga insatser för att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel samt medverka till en tillfredsställande elektromagnetisk kompatibilitet. Inkomster hos , som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter, beräknas till för nästa budgetår (oförändrat jämfört med innevarande budgetår). Regeringens överväganden Resultatbedömning Den prövning regeringen gjort visar att verksamheten bedrivs med sådan inriktning att de uppsatta målen huvudsakligen har uppnåtts. Föreskrifter har utarbetats som är nödvändiga för att elsäkerheten skall upprätthållas utan att de utgör hinder för den tekniska utvecklingen eller för handeln med andra länder. redovisar att har en genomgripande översyn genomförts av verkets totala deltagande i standardiseringsarbete. Syftet har varit att öka effektiviteten och skapa ett bättre underlag för prioritering, styrning och samordning. Översynen har lett till förändringar i standardiseringsdeltagandet vad avser såväl inriktning, omfattning och fördelning mellan deltagande med egen personal och köpta tjänster. Verket framhåller att svenska förslag i standardiseringsarbetet i hög utsträckning har vunnit gehör. Vad beträffar tillsyn av elanläggningar har verkets arbete inriktats mot att motivera och bidra till att säkerställa att ägare och användare av elektriska anläggningar och elektrisk materiel iakttar elsäkerhetsföreskrifterna samt att elinstallationer utförs enligt gällande säkerhetsföreskrifter. Tillsynen på elanläggningsområdet skall tillse att föreskrifter om utförande, handhavande och skötsel följs samt att erfarenheter från tillsynsarbetet återförs till föreskrifts- och standardiseringsarbetet. anför att förändringar av verksamheten inom elanläggningstillsynen fortgår som innebär en upprioritering av fälttillsynen, bättre samordning av de samlade tillsynsresurserna, uppbyggandet av ett effektivt internt system för erfarenhetsåterföring från tillsynsverksamheten samt en tydligare markering av verkets myndighetsroll. Tillsynen på elmaterielområdet utgörs till största delen av marknadskontroller för att tillse att föreskrifter om kontrollordning, samt om utförande, handhavande och skötsel av elmateriel följs. har marknadskontrollen på fältet dvs besök hos bl.a. tillverkare och importörer bedrivits med egen personal. köptes denna del av verksamheten liksom tekniska provningstjänster externt. påtalar att de hittillsvarande erfarenheterna av denna förändring är goda. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser (/96) Regeringen konstaterar att RRV inte anfört några invändningar i sin revisionsberättelse för avseende /96. Slutsatser Regeringens bedömning är att verksamheten inom myndigheten bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för elsäkerhetsarbetet för . De övergripande mål som gäller för perioden /96 1998 bör ligga fast. I anslutning till insatserna skall verket följa den internationella utvecklingen samt främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Regeringen förutsätter att noga följer utvecklingen vad gäller elolycksfall och elbränder för att bl.a. analysera insatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling med särskild uppmärksamhet på elmaterielområdet. 1 Anslag s- sparan de 7 379 Därav 1996 Utgift 13 123 Utgifts - progno s 18 100 1998 Förslag 14 943 1999 Beräkna t 15 409 2000 Beräkna t 15 891 Beloppen anges i tusental kronor. Bruttoutgifter mot anslaget /96 var 22 739 tkr och inkomster mot anslaget 4 128 tkr. () är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör brandfarliga och explosiva varor. Det övergripande målet för verksamheten är att förebygga att personer och egendom kommer till skada vid hantering av sådana varor. Inkomster hos SÄI, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter, beräknas till ca för nästa budgetår (innevarande budgetår ca ). Regeringens överväganden Resultatbedömning Den prövning regeringen gjort visar att verksamheten bedrivs med sådan inriktning att de uppsatta målen huvudsakligen har uppnåtts. En av SÄI:s huvuduppgifter är att med stöd av lagstiftningen om brandfarliga och explosiva varor utarbeta regler i form av föreskrifter och allmänna råd för hantering och import av sådana varor. I verksamheten ingår även medverkan i andra myndigheters föreskriftsarbete samt i nationellt och internationellt standardiseringsarbete. Inspektionen anger att aktiviteten inom området har legat på samma höga nivå som och att verksamheten i stor utsträckning har präglats av det fortsatta arbetet med att modernisera och förenkla det egna regelverket. Ett betydande arbete har också lagts ned på att anpassa detta till . SÄI:s tillsynsarbete innebär inte bara kontroll och övervakning utan även stöd och utveckling. Insatser sker genom besök vid anläggningar, deltagande som samrådspart vid projektering av större anläggningsprojekt samt genom råd och stöd åt såväl enskilda och företag som åt centrala, regionala och kommunala myndigheter. SÄI har tagit fram en samlad åtgärdsplan som syftar till ytterligare effektivisering, utveckling och förbättring av både den centrala och den lokala tillsynen över brandfarliga och explosiva varor. Inom ramen för detta arbete har bl.a. en utbildningsplan och ett utbildningspaket för räddningstjänsterna tagits fram. Motsvarande arbete pågår för polismyndigheterna inom området explosiva varor. För att brandfarliga och explosiva varor skall få hanteras krävs tillstånd. Vad beträffar explosiva varor beslutar SÄI om tillstånd till tillverkning, överföring och till försvarsmaktens hantering. Polismyndigheterna beslutar i övriga ärenden. SÄI prövar frågor om tillstånd till hantering av brandfarliga varor inom försvarsmakten. För övrig hantering av brandfarliga varor sker tillståndsprövningen kommunalt, i många fall efter samråd med SÄI. Inspektionen påtalar att antalet ansökningar om tillstånd till hantering av explosiva varor har ökat markant. Inspektionens godkännandeverksamhet innefattar bl.a. handläggning av ansökningar vad gäller godkännande och klassificering av explosiva varor, godkännande av konstruktioner till förvaringsutrymmen för explosiv vara samt granskning av underlag för typgodkännande av cisterner och tillbehör. Vad beträffar utredningar m.m. utförs insatser dels i utredningar av olyckor och tillbud, dels i verksamhetsövergripande nationella och internationella arbetsgrupper. Medverkan i utredningar av olyckor görs i huvudsak som sakkunnig åt polismyndighet samt på eget initiativ. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser (/96) Regeringen konstaterar att RRV inte anfört några invändningar i revisionsberättelsen avseende SÄI. Slutsatser Regeringens bedömning är att verksamheten inom myndigheten 1998 bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för för perioden 1999. Det övergripande mål som gäller för verksamhet för perioden 1999 bör ligga fast. Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m. Därav 1996 Utgift 84 630 Utgifts - progno s 77 802 1998 Förslag 70 589 1999 Beräkna t 71 930 2000 Beräkna t 73 370 Beloppen anges i tusental kronor. Från anslaget utgår bidrag till standardiseringsverksamheten för att SIS Standardiseringen i som centralorgan, tillsammans med åtta auktoriserade standardiseringsorgan för olika verksamhetsområden, skall verka för svensk standardisering nationellt, europeiskt och globalt. Vidare utgår bidrag till () för uppgifter inom teknisk forskning och utveckling av mät- och provningsteknik, primärmetrologi samt därtill anknuten standardisering. Från anslaget finansieras verksamheter inom området teknisk informationsförsörjning. För detta ändamål anvisas medel till () och Tekniska (). Regeringens överväganden Resultatbedömning Den svenska standardiseringsorganisationen har lämnat resultatredovisning efter en modell som anpassats till standardiseringsverksamheten. Denna modell innehåller, förutom vissa nyckeltal, en redovisning av väsentliga händelser och av arbetet på områdena hälsa, skydd och miljö. Det kan noteras att den svenska standardiseringsorganisationen väl klarat en volymökning inom globalt och europeiskt standardiseringsarbete. har i en rapport överlämnad utrett hur effektivt statsanslaget till standardiseringen används samt bedömt ändamålsenligheten hos tillämpad bidragsmodell. Enligt RRV finns det skäl för staten att mera aktivt medverka i och därmed få inflytande över standardiseringen. RRV föreslår vidare en ny finansieringsmodell. Denna innebär att huvuddelen av det statliga stödet lämnas genom att de myndigheter som medverkar i standardiseringsarbetet bidrar till att täcka standardiseringens kostnader på samma villkor som övriga intressenter. RRV:s rapport har remissbehandlats och flertalet remissorgan ställer sig i princip positiva till den föreslagna finansieringsmodellen. Flera remissorgan anför dock att den föreslagna modellen inte garanterar att det statliga stödet bibehålls. Utredningens förslag övervägs f.n. av regeringen. SP:s tjänster inom FoU och rådgivning uppfyller väl de angivna verksamhetsmålen. Resultaten ges en omfattande och systematisk spridning med goda nyttoeffekter. Verksamheten bedrivs i bred samverkan med högskola och andra FoU-aktörer. Därigenom ges goda effekter även i forskarutbildning och annan kompetensutveckling. SP tillämpar en modell för systematisk värdering av kvantitativa effekter. Denna visar på ett högt utbyte av FoU-insatser av tillämpad art, inte minst i kombination med rådgivning. Mot denna bakgrund bedömmer regeringen att de FoU- tjänster som SP i sin tvärtekniska verksamhet genomför genom samarbete med andra FoU-aktörer, internationellt samarbete och deltagande i EU:s forskningsprogram, genom rådgivning till företag och myndigheter samt genom standardiseringsarbete är en mycket effektiv metod för att nå ut med ny teknik i industriella tillämpningar. TNC och TLS uppfyller väl de mål som angivits för verksamheterna. Regeringen drar följande slutsatser: TNC är, så som en förening som tillvaratar terminologi, fackspråk och relevant språkvård, mycket viktig inte minst i EU-arbetet. TLS som intresseförening för bibliotekarier och informatiker i företag, myndigheter och organisationer har en viktig roll i att stödja informationstjänsten i företag och organisationer. En annan viktig och väl utförd uppgift är att sprida IT-kunnande av god kvalitet för att underlätta och effektivisera intressenternas verksamhet. 5.3 Övriga frågor 5.3.1 Avgiftsfinansierade verksamheter Verksamheten vid () finansieras genom avgifter. Avgifterna skall ge full kostnadstäckning. Verksamheten med patent, varumärken och mönster skall ge ett överskott, som motsvarar kostnaden för Patentbesvärsrättens verksamhet. är central förvaltningsmyndighet för frågor om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt för registreringsärenden angående aktiebolag, filialer, handelsbolag, ekonomiska föreningar och europeiska ekonomiska intressegrupperingar. PRV för även register över fysiska personers och dödsbons konkurser samt näringsförbud. PRV:s ekonomiska resultat är tillfredställande. Bolagsverksamhetens överskott på förklaras av att planerad IT-satsningar ej kommit igång. Verksamhetens ackumulerade resultat uppgår till . Dessa skall framför allt användas till verkets IT-projekt. PRV har budgeterat negativa resultat på 1997 och på 1998. Regeringens överväganden Resultatbedömning Inom verksamhetsgrenen patent redovisar PRV att antal patentansökningar fortsätter att öka. Verksamhetsmålet enligt regleringsbrevet att meddela beslut i patentärenden har inte uppfyllts. Verksamheten präglas fortfarande av obalans mellan efterfrågan och tillgängliga resurser. Ett problem som PRV står inför är svårigheten att rekrytera och behålla ingenjörspersonal. Detta är en av de frågor PRV prioriterar högst. Inom varumärken låg den genomsnittliga behandlingstiden för ett ärende att jämföra med regleringsbrevets mål . Produktionen har överstigit efterfrågan. Arbetsproduktivitet och kostnadsproduktivitet sjönk något. Mönsterverksamheten hade en ökning av ärenden som produktionen sjönk. Den genomsnittliga behandlingstiden var att jämföra med regeringens mål . Verksamheten inom periodisk skrift har uppnått regleringsbrevets mål om en högsta genomsnittlig behandlingstid . Verksamhetsgrenen namn har uppnått regleringsbrevets uppställda mål på en genomsnittlig behandlingstid . Inför skall namnverksamheten följa principen full kostnadstäckning. Verksamhetsgrenen bolag har uppnått de verksamhetsmål som regeringen satt upp. Införandet av förseningsavgifter för inlämnandet av årsredovisningar har gjort att andelen årsredovisningar som inlämnats ökat från till . Verksamhetsgrenen uppdrag (patent, varumärken m.m, InterPat ) har under budgetåret fått en ökad efterfrågan av tjänster inom i stort sett alla verksamhetsområden. Då PRV känt sig nödgat att prioritera myndighetsuppgifterna före uppdragsverksamheten har uppdrag inom vissa teknikområden inte kunnat utföras. OFFENTLIG -RÄTTSLIG VERKSAMH ET INTÄKTE R KOST- (INTÄKT - KOSTNA D) UPPDRA GSGIVA RE STATEN %1 UPPDRA GS- GIVARE ÖVRIGA % Utfall 1995/96 541 083 532 499 8 584 2 98 Varav 1996 368 741 368 338 404 2 98 Prognos 1997 440 000 477 000 -37 000 2 98 Budget 1998 370 000 421 000 -59 000 2 98 Beräknat 1999 375 000 Beräknat 2000 375 000 statliga bolag och affärsverk. UPPDRAGS- VERKSAMH ET INTÄKTE R KOST- (INTÄKT - KOSTNA D) UPPDRA GSGIVA RE STATEN %1 UPPDRA GS- GIVARE ÖVRIGA % Utfall 1995/96 108 124 96 607 11 517 2 98 Varav 1996 79 165 68 258 10 906 2 98 Prognos 1997 88 000 91 000 -3 000 2 98 Budget 1998 90 000 94 500 -4500 2 98 Beräknat 1999 92 000 Beräknat 2000 94 000 Exkl. statliga bolag och affärsverk. TJÄNSTE- EXPORT INTÄKTE R KOST- (INTÄKT - KOSTNA D) UPPDRA GSGIVA RE STATEN %1 UPPDRA GS- GIVARE ÖVRIGA % Utfall 1995/96 7 061 6 304 757 Varav 1996 4 700 4 200 500 Prognos 1997 4 800 4 300 500 Budget 1998 4 900 4 400 500 Beräknat 1999 5 000 Beräknat 2000 5 100 Exkl. statliga bolag och affärsverk. Stora IT-satsningar gör att det tillfälligt uppstår relativt stora underskott inom samtliga offentligrättsliga verksamheter. Av budgeten står patentverksamheten för och bolagsverksamheten för av intäkterna. Av uppdragsverksamhetens budget står bolagsverksamheten för av intäkterna. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att inte anfört några invändningar i sin revisionsberättelse för /96. Slutsatser PRV tillhandahåller produkter och tjänster som är av stor betydelse för näringslivet. Många av verkets tjänster efterfrågas allt mer. Informationen i verkets register nyttjas av både den offentliga och privata sektorn. Vidare har PRV ett djupt samarbete med olika internationella organisationer och säkerställer därmed ett svenskt inflytande på den internationella utvecklingen. PRV:s årsredovisning visar att samtliga verksamhetsmål uppnåtts förutom inom patent- och mönsterverksamheterna. Patentverksamheten har haft problem och PRV hänvisar till svårigheter att rekrytera och behålla patentingenjörer. Patentverksamhetens kompetensförsörjning, tillsammans med IT-utvecklingen, var de högst prioriterade frågorna innevarande budgetår. Dessa frågor kommer även att prioriteras fortsättningsvis. Anledningen till att målen inom mönsterverksamheten inte uppnåtts är att vakanser inte ersatts i avvaktan på besked om ett EG-mönster. Problemet är därför tillfälligt. Regeringens sammantagna bedömning är att verket levererar serviceinriktade tjänster med hög kvalitet och att resultatet är tillfredsställande. En stor och viktig uppgift för verket är genomförandet av regeringens beslut att utlokalisera verksamhetsgrenarna varumärken, mönster, namn och periodisk skrift till . 5.3.2 Granskning av försvarsuppfinningar Ärendet och dess beredning: Industridepartementet gav ordföranden i för försvarsuppfinningar () i uppdrag att göra en översyn av nämnden. Uppdraget motiverades bl.a. av det stora antalet sammanträden i förhållande till antal beslut om hemlighållande. Uppdraget redovisades i promemorian (Ds 1991:60) Granskning av försvarsuppfinningar. I promemorian föreslås att avskaffas och att nämndens uppgifter övertas av Försvarets civilförvaltning (FCF) och (). Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttranden finns tillgänglig i Närings- och (I91/1612/3). Beredningen av ärendet har vilat med hänsyn till en pågående omorganisation inom det militära försvaret. Denna medförde bland annat att FCF lades ned och att dess patentenhet överfördes till ().