prop · GL03116 · 1998-01-01 00:00:00 — att det rör sig om en gemenskap för religiös verksamhet, där det ingår att anordna gudstjänst. Trossamfundet bör vidare ha en stabil organisatorisk upp- byggnad. I detta ligger att det har stadgar av viss fullständighet. Av stadgarna bör trossamfundets ändamål framgå. Stadgarna bör också innehålla bestämmelser om hur beslut fattas i trossamfundets ange- lägenheter. Vidare bör trossamfundet ha en styrelse eller motsvarande organ. I allt väsentligt överensstämmer dessa krav med vad som enligt rättspraxis krävs för att en ideell förening skall anses föreligga. Det är inte rimligt att registrera ett trossamfund vars namn lätt kan förväxlas med andras. En ytterligare förutsättning för registrering bör därför vara att trossamfundets namn har en viss särskiljningsförmåga, framför allt i förhållande till andra trossamfund. bör dock inarbetade namn med en lägre grad av särskiljningsförmåga kunna accepteras av registreringsmyndigheten. Registrering skall inte heller tillåtas om det föreligger något sådant hinder som anges i den s.k. hinderskatalogen i 10 § firmalagen (1974:156), varvid vad som sägs om firma bör avse trossamfundets namn. Detta innebär t.ex. att ett trossamfund inte skall registreras om namnet strider mot goda seder eller allmän ordning eller annars är vilseledande. - Några andra krav än de som här har angivits bör inte ställas för registrering. Den nya associationsformen bör vara öppen för alla trossamfund som uppfyller de krav som har nämnts. Den prövning som skall göras vid en begäran om registrering bör endast avse om dessa krav är uppfyllda. Det är med andra ord fråga om en prövning som är av formell natur och liknar den som görs vid t.ex. registrering av aktiebolag. Som har berörts ovan befarar några remissinstanser att den nya associationsformen skall missbrukas och att trossamfundsbegreppet skall urholkas. Bland annat föreslås att ytterligare krav skall uppställas för registrering. Även om det skulle krävas exempelvis ett visst antal medlemmar eller en viss varaktighet i landet för att registreras, skulle dock detta inte i sig utgöra någon garanti för att den nya associationsformen inte missbrukas. Att ställa krav som på något sätt anknyter till religiös åskådning skulle innebära en otillbörlig diskriminering av trossamfundet. Det skall i detta sammanhang påpekas att det är möjligt för vilka som helst att bilda t.ex. en ideell förening och därigenom få rättskapacitet. Om en organisation - ett registrerat trossamfund likaväl som ett annat rättssubjekt - ägnar sig åt rent brottsliga förfaranden kan detta för övrigt beivras inom ramen för gällande rättsordning. En i allmänhet straffbar handling är nämligen inte skyddad bara för att den förekommer i ett religiöst sammanhang. Utredningen har uttalat att det saknas anledning att befara att några anmärkningsvärda eller oönskade effekter skall uppstå på grund av förslaget om en ny associationsform. Regeringen finner inte skäl att göra någon annan bedömning. Det är dock nödvändigt att starkt betona och klargöra att den verksamhet som bedrivs av ett registrerat trossamfund inte genom registreringen har sanktionerats av staten. Registreringen i sig innebär inte någon kvalitetsstämpel på verksamheten. Det skall också erinras om att de rättigheter som trossamfund har enligt förslaget inte skall vara knutna till den nya associationsformen (se avsnitt 5.1). Inte heller några andra rättigheter är direkt kopplade till registreringen. En effekt av registreringen är visserligen att det skall vara möjligt att få statlig hjälp med att beräkna, debitera, redovisa och ta in avgifter från dem som tillhör trossamfundet (se avsnitt 5.5). Regeringen skall emellertid göra en prövning i varje enskilt fall innan ett registrerat trossamfund beviljas sådan hjälp. Någon prövning skall dock inte göras beträffande (se avsnitt 6.4). Organisationsstrukturen hos olika trossamfund är mycket skiftande, bl.a. när det gäller uppbyggnad och verksamhet på olika nivåer. Ett trossamfund kan därför bestå av olika delar som var för sig har rättskapacitet. Detta skall dock i sig inte hindra en registrering. Att det nya rättssubjektet alltså kan komma att bestå av flera juridiska personer är dock inte någon helt ovanlig situation inom associationsrätten; inom det arbetsrättsliga området har det förekommit att skilda organisatoriska nivåer inom en förening var för sig tillerkänts rättskapacitet (se t.ex. rättsfallet NJA 1936 s. 672). En betydelsefull fråga i detta sammanhang är om de självständiga delarna av trossamfundet församlingar, stift, distrikt, etc. skall kunna registreras. Denna fråga behandlas i avsnitt 5.8. Det förekommer vidare att religiös verksamhet som bedrivs i sker inom ett internationellt samfund. Under förutsättning av att lagens krav är uppfyllda kan regeringens förslag inte anses hindra att en sådan i verksam enhet registreras och alltså bli ett registrerat trossamfund. 5.4 Registreringsförfarandet Regeringens förslag: Registreringen skall omfatta trossamfundets namn och stadgar samt de personer som ingår i styrelsen eller motsvarande organ eller annars är behöriga att företräda trossamfundet. Ärenden om registrering skall handläggas av den myndighet som regeringen bestämmer. Beslut i registreringsärenden skall kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Bestämmelser om avgifter i registreringsärenden får meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Endast ett mindre antal remissinstanser har framfört synpunkter på utredningens förslag i dessa delar. Hovrätten för anför att behovet av att kungöra registreringsåtgärder bör övervägas närmare. Kammarrätten i anser att registreringen även bör omfatta trossamfundets säte. Kammar- kollegiet framhåller att trossamfund inte skall lämna uppgifter om stadgar och behörig företrädare bara i samband med registrering utan att varje förändring bör anmälas. Även Hovrätten för , Kammar- rätten i och i framför liknande synpunkter och menar att bestämmelserna bör kompletteras i detta hänseende. När det gäller överklagande uttalar Hovrätten för att det bör anges i lagen att tredje man har rätt att föra talan mot trossamfundet vid allmän domstol. kyrkomöte tillstyrker regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: Vid registreringen bör det prövas om trossamfundet uppfyller de formella krav som uppställs för att få använda den nya associationsformen (se avsnitt 5.3). Registreringen bör därför omfatta trossamfundets namn och stadgar samt de personer som ingår i styrelsen eller motsvarande organ eller annars är behöriga att företräda trossamfundet. Av stadgarna skall det gå att utläsa vad som är trossamfundets ändamål och hur det fattas beslut i trossamfundets angelägenheter. På sätt som motsvarar vad som gäller för aktiebolag och ekonomiska föreningar bör även uppgifter om trossamfundets postadress samt styrelseledamöternas och företrädarnas postadress och person- nummer anmälas för registrering, jfr bl.a. 8 kap. 15 § aktiebolagslagen (1975:1385) och 6 kap. 15 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Något praktiskt behov av att även registrera trossamfundets säte torde inte finnas. Regeringen anser inte heller att det finns bärande skäl att föreslå att ett kungörelseförfarande skall användas beträffande de uppgifter som förs in i registret. Av de handlingar som lämnas i samband med en begäran om registrering måste framgå att trossamfundet i behörig ordning har beslutat att ansöka om registrering. Om ett trossamfund beslutar om förändring beträffande någon av de uppgifter som har registrerats bör detta givetvis anmälas till registreringsmyndigheten. Frågor om registrering av trossamfund bör prövas av en särskild myndighet. Enligt utredningen är Kammarkollegiet ett lämpligt val. Kollegiet har vissa uppgifter rörande och andra trossamfund. Bland annat handlägger kollegiet ärenden om indelning och om rätt att förrätta vigsel. Kollegiet har tidigare dessutom haft ytterligare uppgifter avseende . Kammarkollegiet torde således ha särskild kunskap om trossamfundens förhållanden och är dessutom känt för trossamfunden. Ett annat alternativ kan vara (). PRV för aktiebolags- respektive handelsregistret och har alltså erfarenhet av frågor rörande associationsrättsliga register, bl.a. med anknytning till firmalagstiftningen. Regeringen finner dock att övervägande skäl talar för att uppgiften att registrera trossamfund bör lämnas till Kammarkollegiet. Ett beslut att vägra registrering kan ha stor betydelse för ett trossamfund. Särskilt gäller detta för de trossamfund som bedriver verksamheten i former som inte stämmer med den egna självbilden. Denna typ av beslut bör därför kunna överklagas. Eftersom det är fråga om beslut av en förvaltningsmyndighet bör prövningen göras av allmän förvaltningsdomstol. Den som lider skada av ett beslut om registrering, t.ex. därför att det namn som registrerats för trossamfundet kan förväxlas med ett annat registrerat namn eller firma, bör ha möjlighet att få registreringen hävd och att få ersättning för eventuell skada på samma sätt som kan ske vid firmaintrång. Bestämmelserna i firmalagen (1974:156) om detta bör därför vara tillämpliga även beträffande trossamfund. De kostnader som uppstår för registreringsförfarandet och för att hålla registret bör i princip belasta trossamfunden. Föreskrifter om avgifter i registreringsärenden bör meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Avgifterna bör baseras på självkostnads- principen. 5.5 Effekter av registreringen Regeringens förslag: De trossamfund som väljer att registrera sig får rättskapacitet såsom registrerat trossamfund. De ges skydd för sitt namn och skall efter beslut av regeringen kunna få hjälp av staten med att beräkna, debitera, redovisa och ta in avgifter från sina medlemmar. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remiss I innehöll två enkätfrågor i avsnittet Rättslig reglering som gällde effekter av registreringen. Fråga 4 handlade om att trossamfund får rättskapacitet genom registreringen. I fråga 8 behandlades möjligheten att få hjälp av staten med att beräkna, debitera, redovisa och ta in avgifter från medlemmarna. En klar majoritet av remissinstanserna har ställt sig bakom båda dessa förslag. Positiva Negativa Tar inte ställning Fråga 4 Fråga 8 Av de remissinstanser utanför som svarat på enkäten är det bara som är negativt inställt till att trossamfund skall kunna få hjälp av staten med att beräkna, debitera, redovisa och ta in avgifter från sina medlemmar. kyrkomöte tillstyrker regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: Den främsta effekten för de trossamfund som väljer att registrera sig bör vara att de får rättskapacitet såsom registrerade trossamfund, dvs. att de får rätt att uppträda som just trossamfund i enlighet med sin syn på sig själva. Rättskapaciteten bör inträda genom registreringsbeslutet. Trossamfunden torde normalt ha haft rättskapacitet redan före registreringen, t.ex. som ideell förening. Regeringen återkommer i nästa avsnitt till frågan vad som bör gälla i sådana fall. De trossamfund som registreras bör garanteras skydd för sina namn. Ett registrerat trossamfunds namn eller en benämning som är förväxlingsbar med detta namn, bör inte utan tillstånd offentligen få användas av annan annat än som benämning på trossamfundet i fråga. På samma sätt som gäller inom firmarätten bör ett obehörigt utnyttjande av ett registrerat trossamfunds namn kunna beivras. I firmalagen finns bestämmelser om att domstol i vissa fall kan förbjuda ett näringskännetecken eller dess användning och att detta förbud kan förenas med vite (15 §), om ansvar för firmaintrång (18 §), om skadeståndsskyldighet vid firmaintrång (19 §) och om överträdelse av vitesförbud och påföljder för detta (20 §). Dessa bestämmelser bör tillämpas också på registrerade trossamfunds namn. Beträffande möjligheten för tredje man att få registreringen hävd, se avsnitt 5.4. bör kunna beviljas hjälp av staten med att beräkna, debitera, redovisa och ta in avgifter från dem som är medlemmar i eller tillhör trossamfundet. Av principbeslut framgår att staten skall erbjuda sådan hjälp kostnadsfritt och att motsvarande erbjudande av jämställdhetsskäl skall kunna riktas även till andra trossamfund (prop. 1995/96:80 s. 29). Beträffande andra trossamfund än innebär principbeslutet att hjälpen villkoras av att staten får ta ställning i varje enskilt fall och föreskriva erforderliga villkor; hjälpen skall alltså inte vara direkt kopplad till registreringen utan den förutsätter ett särskilt beslut av regeringen. Lagrådet har anfört att det redan i lagen om trossamfund bör anges de principer enligt vilka frågan om rätt till den avsedda hjälpen skall prövas för att samfunden skall bli behandlade på ett likvärdigt sätt. Särskilt gäller detta, enligt Lagrådet, med hänsyn till det starkare skydd som den särskilda lagstiftningsformen medför. Enligt regeringens uppfattning bör den nu diskuterade frågan ses tillsammans med det stöd som staten i övrigt ger trossamfunden, framför allt det statsbidrag som utgår enligt förordningen (1989:271) om statsbidrag till andra trossamfund än . I sammanhanget skall anmärkas att regeringen beslutat tillsätta en arbetsgrupp som skall göra en översyn av statens stöd till trossamfunden. Mot denna bakgrund bör frågan om de principer som skall gälla för att ett trossamfund skall beviljas hjälp av staten med beräkning, debitering och redovisning samt med att ta in avgifterna från sina medlemmar inte anges i lagen om trossamfund. De förslag som har lämnat i betänkandet Staten och trossamfunden, Statlig medverkan vid avgiftsbetalning (SOU 1997:46) om den närmare utformningen av hjälpen med beräkning, debitering och redovisning av avgifter från dem som tillhör trossamfunden samt med att ta in avgifterna bereds inom . Regeringen avser att återkomma i denna fråga . Det bör dock nämnas att det av principbeslutet följer att en förutsättning för detta stöd från statens sida såväl när det gäller som när det gäller andra trossamfund är att hjälpen kan inordnas i det gällande skattebetalningssystemet (prop. 1995/96:80 s. 29). 5.6 Rättigheter och skyldigheter Regeringens förslag: De rättigheter och skyldigheter som har uppkommit för ett trossamfund som har bedrivit verksamheten som ideell förening övergår genom registreringsbeslutet till det registrerade trossamfundet. Tillhöriga eller medlemmar i ett registrerat trossamfund skall i princip inte bli personligt ansvariga för det registrerade trossam- fundets skyldigheter i förhållande till tredje man. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Hovrätten för tar upp frågan om en associations övergång till den nya associationsformen. Hovrätten hänvisar till gällande bestämmelser om upphörande av t.ex. aktiebolag och ekonomiska föreningar och förutsätter att erforderliga följdändringar i övrig associationslagstiftning övervägs. Kammarrätten i föreslår att bestämmelsen om att ansvar för skyldigheter övergår på det registrerade trossamfundet endast skall gälla sådana samfund som före registreringen utgjorde bolag, förening eller stiftelse. Vidare anser kammarrätten att den föreslagna bestämmelsen inte hindrar att skyldigheter som uppkommit för ett trossamfund som inte utgjort en egen juridisk person upphör för medlemmarna vid registreringen. Enligt Kammarkollegiet måste det rättsinstitut som ett trossamfund valt som verksamhetsform upplösas vid övergången till registrerat trossamfund. Kollegiet hänvisar till de förfaranderegler som gäller vid upplösning av bolag eller ekonomiska föreningar samt till den praxis som gäller beträffande ideella föreningar. Kollegiet anser inte att bestämmelsen i lagen om trossamfund innebär någon automatisk överföring av tillgångar till det nya rättsinstitutet, utan att det krävs ett formellt likvidationsförfarande och därefter ett civilrättsligt fång. Kollegiet ifrågasätter vidare om en stiftelse kan ombildas utan att grundläggande stiftelserättsliga principer rubbas. i ifrågasätter när det gäller ett trossamfund som bedriver sin verksamhet i förenings- eller stiftelseform om inte en ansökan om registrering bör komma till i samma ordning som gäller för upplösande av föreningen/stiftelsen. i ifrågasätter om införandet av lagen om trossamfund kan anses utgöra särskilda skäl för en permutation. Enligt bör ett tillägg till stiftelselagen övervägas. i anser att ett registrerat trossamfund bara kan ges rätt att ikläda sig (nya) rättigheter och skyldigheter från och med registreringen. till trossamfund/frikyrkosamråd, Förenade islamiska församlingar i och katolska stift föreslår att det tydligt klargörs hur en enkel övergång skall kunna ske mellan stiftelse- (respektive förenings-) och trossamfundsformen för de trossamfund som så önskar. kyrkomöte tillstyrker regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens förslag kommer de trossamfund som väljer att använda sig av den nya associationsformen att få rättskapacitet som registrerade trossamfund genom registreringsbeslutet. Det är dock troligt att flertalet av dessa trossamfund har varit verksamma i och då bedrivit verksamheten i annan juridisk form, framför allt som ideella föreningar. En betydelsefull fråga är vad registreringen i sådana fall får för konsekvenser med avseende på de rättigheter och skyldigheter som har uppkommit före registreringen. Enligt utredningens förslag skall trossamfundets rättigheter och skyldigheter övergå till det registrerade trossamfundet genom registreringsbeslutet. Utredningen förefaller härvid ha utgått från att det i aktuella fall i princip endast skulle röra sig om att verksamheten har bedrivits i form av ideell förening. Den föreslagna lagtexten har dock fått en vidare innebörd. Den omfattar samtliga trossamfund som registreras, oberoende av i vilken juridisk form de har varit verksamma. Detta förhållande påpekas av bl.a. Kammarkollegiet och Hovrätten för , som också hänvisar till de bestämmelser om upphörande som finns för t.ex. bolag och ekonomiska föreningar. Flertalet av de trossamfund som är verksamma i torde, som utredningen har förutsatt, bedriva sin verksamhet som ideella föreningar. Denna associationsform är inte författningsreglerad och det finns alltså inte några regler om avveckling. Det kan dock tänkas att trossamfund har organiserat sin verksamhet i annan form, exempelvis som aktiebolag, ekonomisk förening eller stiftelse. Såväl aktiebolagslagen (1975:1385) som lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar innehåller särskilda föreskrifter om likvidation och upplösning. När det gäller stiftelser innehåller stiftelselagen (1994:1220) bl.a. bestämmelser om ändringar m.m. av föreskrifter i stiftelseförordnanden. Enligt regeringens uppfattning är det i de fall det inte finns särskilda lagregler, dvs. beträffande ideella föreningar, motiverat med en bestämmelse i lagen om trossamfund, som uttryckligen anger att rättigheter och skyldigheter övergår till det registrerade trossamfundet i och med registreringen. Genom en sådan bestämmelse som syftar till att undvika rättsförluster för trossamfundet och framför allt för dess avtalsparter men även för tredje man, blir det tydligt att rättigheter och skyldigheter består efter registreringen. underlättas möjligheterna för de trossamfund som utgör ideella föreningar - vilket torde vara det stora flertalet - att byta associationsform. Vad som åsyftas är skyldigheter av civilrättslig art, men även vissa skyldigheter av offentligrättslig art, t.ex. skattskyldighet. I de, troligen få, fall som ett trossamfund är verksamt som aktiebolag eller ekonomisk förening, bör däremot de särskilda regler om likvidation och upplösning som gäller för den aktuella associationsformen tillämpas. Det finns inte skäl att låta den föreslagna bestämmelsen omfatta även dessa fall. Ett aktiebolag eller en ekonomisk förening bör inte kunna avvecklas och övergå till en annan associationsform på annat sätt än vad som gäller enligt nuvarande bestämmelser på området. Det förekommer även att trossamfund bedriver verksamhet i stiftelser. Regeringen avser att närmare överväga om det finns behov av en särskild reglering på detta område. Vad som ovan har anförts avseende aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser bör klarläggas i lagen om trossamfund genom en bestämmelse av vilken det framgår att trossamfund som bedriver sin verksamhet i någon av dessa associationsformer inte får registreras. Om ett trossamfund före registreringen bedrivit verksamheten i så lösliga former att det inte har utgjort en juridisk person, torde medlemmarna vara personligt ansvariga för trossamfundets skyldigheter. Innan ett sådant trossamfund kan registreras måste det enligt det förslag som lämnas rörande krav för registrering bl.a. anta stadgar av viss fullständighet och utse en styrelse eller motsvarande organ (se avsnitt 5.3). Härigenom blir trossamfundet en juridisk person i form av en ideell förening. Medlemmarnas personliga ansvarighet för skyldigheterna övergår dock inte på den sålunda bildade juridiska personen utan att borgenärerna medger det. Det torde därför inte finnas risk för rättsförluster för tredje man. Frågan om vad som händer med rättigheter och skyldigheter aktualiseras även när ett registrerat trossamfund skall avvecklas. Denna fråga behandlas i avsnitt 5.7. Med de förslag som lämnas torde det inte finnas anledning att befara att bytet av associationsform i sig innebär att egendom kan överföras på ett otillbörligt sätt med rättsförluster för tredje man som följd. Ett otillbörligt frånhändande kan för övrigt beivras inom ramen för gällande rättsordning, t.ex. genom bestämmelserna om återvinning i konkurs. När det gäller ett registrerat trossamfunds skyldigheter gentemot tredje man har utredningen föreslagit att huvudregeln skall vara att med- lemmarna inte skall vara personligt ansvariga. Detta överensstämmer med vad som gäller inom associationsrätten beträffande flera av associationsformerna, t.ex. aktiebolag, ekonomiska föreningar och sådana ideella föreningar som är juridiska personer. Remissinstanserna har inte haft några principiella invändningar mot utredningens förslag. Även regeringen ställer sig bakom detta. Lagen om trossamfund bör innehålla en bestämmelse som anger att endast det registrerade trossamfundets tillgångar svarar för dess skyldigheter i förhållande till tredje man. Detta innebär dock inte att personligt ansvar är uteslutet i alla situationer, exempelvis vid brottsliga förfaranden. I likhet med vad som gäller ställföreträdare för andra juridiska personer kommer givetvis ett registrerat trossamfunds ställföreträdare att ha ett särskilt ansvar för bl.a. skattefordringar och arbetsgivaravgifter. Be- stämmelser om detta finns i 12 kap. skattebetalningslagen (1997:483). 5.7 Avregistrering och likvidation Regeringens förslag: skall besluta att trossamfundet skall träda i likvidation om de krav som gäller för registrering är uppfyllda, om det föreligger likvidations- skyldighet enligt stadgarna eller om samfundet har försatts i konkurs som avslutats med överskott. Ett trossamfund skall på egen begäran avregistreras utan föregående likvidation under förutsättning att trossamfundet efter avregistreringen utgör en juridisk person av annat slag. Utredningens förslag: Utredningen har föreslagit att registrerade trossamfund skall avregistreras om de krav som ställs i lagen inte längre uppfylls eller om trossamfundet självt begär det. Remissinstanserna: anför att en avregistrering som innebär att trossamfundet därefter saknar rättskapacitet, torde böra förenas med ett likvidationsförfarande. Hovrätten för menar att det bör finnas föreskrifter om ett särskilt likvidationsförfarande för avveckling av ett registrerat trossamfund.