prop · GL03151D1 · 1998-01-01 00:00:00 — En försäkrad som, som hel pension utges, fortsätter att arbeta kan således inte tjäna in ytterligare pensionsrätt i ATP-systemet på grundval av sina inkomster. Om denna regel får kvarstå oförändrad, skulle det medföra att en person i mellangenerationen, som tar ut hel ålderspension men fortsätter att förvärvsarbeta, skulle tjäna in pensionsrätt i det reformerade systemet till på sätt som närmare redovisas nedan för personens ålder relevant kvotdel. Personen skulle däremot inte tillgodoräknas pensionspoäng. Fr.o.m. det år då personen fyller skulle emellertid pensionsrätt enligt vad som ovan har sagts tillgodo- räknas fullt ut i det reformerade ålderspensionssystemet. Den nu be- skrivna ordningen kan inte betraktas som rimlig. Regeringen föreslår därför att det för personer som är födda eller senare, för tid före det år de fyller , skall tillgodoräknas pensionspoäng, även om de har uppburit hel ålderspension. Någon bestämmelse motsvarande den i 11 kap. 1 § andra stycket AFL om att pensionsgrundande inkomst inte skall beräknas för en försäkrad i denna situation, föreslås därför inte såvitt avser personer födda eller . En följd av förslaget blir att det i denna situation bör erläggas avgifter till pensionssystemet även för inkomster av annat förvärvsarbete. Vad beträffar tekniken för tillgodoräknande av pensionsrätt i det reformerade ålderspensionssystemet har under den fortsatta beredningen olika metoder för kvotdelsberäkningen övervägts. I princippropositionen föreslogs i enlighet med Pensionsarbetsgruppens betänkande att det skulle fastställas pensionsrätt fullt ut enligt de nuvarande reglerna och fullt ut enligt det reformerade systemets regler. Vid pensioneringstidpunkten skulle därefter beräknas en oavkortad pension enligt respektive regler, dvs. en oavkortad pension från respektive system. Efter det att årspensionen från respektive system sålunda beräknats skulle som faktisk pension utges summan av relevant antal tjugondelar av pensionen från de båda systemen. Kvotdelsberäkningen skulle således i princip göras först då pensionens storlek skulle bestämmas. Under det fortsatta beredningsarbetet har övervägts om det inte är lämpligare att använda en annan teknik, som innebär att den årliga pensionen i det reformerade systemet fastställs med beaktande av kvotdelningen. Reformerad pensionsrätt skulle alltså fastställas endast till den andel som enligt tjugondelsinfasningen skall utbetalas från systemet. I skulle däremot registreras pensionspoäng på vanligt sätt och beaktande av relevant antal tjugondelar skulle sedan ske när den årliga pensionen beräknas vid pensioneringstidpunkten. Såvitt avser fördelningssystemet är det i praktiken i princip betydelselöst vilken teknik som väljs. I förhållande till premiepensionssystemet är situationen emellertid annorlunda. Avsättningen till detta system innebär i motsats till vad som är fallet inom fördelningssystemet en faktisk fondering. Som konstaterats i de antagna riktlinjerna kan det inte komma i fråga att för åldersklasserna i mellangenerationen fullt ut avsätta medel som motsvarar hela premiepensionsrättens andel av de sammanlagda avgifterna till ålderspensionssystemet om , eftersom dessa personer endast delvis omfattas av det reformerade systemet och bara kommer att få vissa kvotdelar av sin ålderspension från detta system. En sådan ordning skulle innebära att en del av det faktiskt fonderade kapitalet inte skulle ge upphov till pensionsutbetalningar. Enligt de antagna riktlinjerna skall därför avsättningen för personer i mellangenerationen redan från början anpassas till tjugondelsinfasningen och avse endast den för respektive årsklass relevanta kvotdelen av pensionsrätten. Genom att även i fördel- ningssystemet fastställa pensionsrätt efter relevant antal tjugondelar uppnås en likhet mellan fördelnings- och premiepensionssystemet, vilket torde vara en fördel inte minst ur pedagogisk synvinkel. En konsekvens av den nu beskrivna tekniken är att pensionsrätt som personer i mellangenerationen tjänar in då de fyller inte behöver särregistreras. Detta vore däremot nödvändigt om pensionsrätt först skulle fastställas fullt ut i fördelningssystemet för att sedan kvotdelas vid pensioneringstillfället. Förklaringen härtill är att pensionsrätt intjänad för år efter , som nämnts ovan, inte skall bli föremål för kvotdelsberäkning utan i sin helhet ge upphov till ett faktiskt pensionsutfall. Mot den redovisade bakgrunden förslår regeringen att reformerad pensionsrätt i fördelningssystemet skall fastställas enbart till den kvotdel som skall tillämpas för respektive årsklass. Först skall emellertid pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp beräknas på vanligt sätt, dvs. Tjugondelskvoteringen skall ske först i samband med att pensionsrätten fastställs. För en försäkrad som t.ex. är född skall det således fastställas en pensionsrätt som uppgår till 11/20 av den pensionsrätt som skulle ha fastställts om ålderspension skulle ha utgetts fullt ut enligt det reformerade systemet. Det är således endast pensionsrätt motsvarande 11/20 som fastställs som reformerad pensionsrätt i fördelningssystemet. Detsamma skall som tidigare nämnts gälla inom premiepensionssystemet. Den reformerade pensionsrätt som sålunda tillgodoräknats försäkrade i mellangenerationen skall på samma sätt som gäller för pensionsrätt i det reformerade pensionssystemets fullfunktionsstadium räknas om med hänsyn till bl.a. den allmänna inkomstutvecklingen och arvsvinster. Förslag i dessa delar har redovisats i avsnitten 17 och 18. Som tidigare nämnts skall det för försäkrade som tillhör mellangenerationen, liksom för övriga försäkrade, registreras pensionspoäng parallellt med pensionsrätt från det reformerade pensionssystemet. Såsom framgår av avsnitt 29.2.2 föreslår vi att det basbeloppsavdrag som görs vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst i det nuvarande systemet i stället skall göras vid fastställandet av den försäkrades pensionspoäng. Detta innebär att endast ett beslut om pensionsgrundande inkomst kommer att fattas, och att beräkningen kommer att ske helt enligt reglerna i det reformerade systemet. Pensionspoäng skall därefter beräknas på den pensionsgrundande inkomst som överstiger ett förhöjt prisbasbelopp. Någon kvot- delsberäkning skall inte ske i detta sammanhang. Vid pensioneringstid- punkten skall ålderspensionen från ATP-systemet beräknas som om denna pension skulle ha utgetts i sin helhet från nuvarande system och först därefter skall relevant kvotdel enligt tjugondelsinfasningen beräknas. Kvotdelsberäkningen kommer alltså i denna del, till skillnad från vad som gäller för pensionsrätt som beräknas enligt reformerade regler, att ske först vid pensioneringstidpunkten. Metoden med tjugondelsinfasning ställer krav på särskilda ställnings- taganden såvitt avser premiepensionssystemet för mellangenerationen. Pensionsarbetsgruppen föreslog i sitt betänkande att premiepensionssystemet skulle omfatta årsklasserna 1944 och senare samt att övriga som skulle omfattas av mellangenerationens in- tjänanderegler skulle tjäna in sin reformerade pension fullt ut i fördel- ningssystemet. Bakgrunden var att premiepensionen ansågs bli för låg för äldre årsklasser med hänsyn till kvotdelen reformerad pension och till den relativt korta intjänandetiden och att administrationskostnaderna riskerade att bli mycket höga i förhållande till de små belopp som skulle komma att avsättas och förvaltas. I princippropositionen och i de antagna riktlinjerna gjordes övervägandena att avsättningar till premiepensionssystemet borde kunna göras även för dem som är födda åren 1939 1943 utan att pensionssparandet för den enskilde individen blir för litet och utan att en oacceptabel minskning av fördelningssys- temets inkomster därigenom skulle uppstå. Enligt de antagna riktlinjerna skulle således särskilda intjänanderegler gälla för årsklasserna 1935 1938, som skulle tjäna in sin reformerade pensionsrätt helt i fördel- ningssystemet. Individer ur årsklassen 1939 skulle tillgodoräknas rele- vant kvotdel enligt tjugondelsinfasningen, dvs. 5/20 av av pen- sionsunderlaget i premiepensionssystemet samt 5/20 av av pen- sionsunderlaget i fördelningssystemet. Enligt ovan redovisade förslag skall årsklasserna 1935 1937 inte längre ingå i mellangenerationen eller omfattas av det reformerade pen- sionssystemets intjänanderegler. Mot bakgrund av detta förslag har det under den fortsatta beredningen ifrågasatts om det är motiverat att fort- satt ha kvar särskilda intjänanderegler för en enda årsklass, nämligen årsklassen 1938. De överväganden som gjordes i de antagna riktlinjerna gör sig i och för sig alltjämt gällande. Med hänsyn till kvotdelen reformerad pension (4/20) skulle de lägsta årliga belopp som en individ född skulle kunna tillgodoräknas bli mycket låga och det kan av administrativa skäl ifrågasättas om så låga avsättningar är godtagbara. Därtill kommer att tiden för intjänande av premiepensionsrätt typiskt sett blir förhållande- vis kort, varför summan av de individuella avsättningarna också kan bli mycket låg. premiereservutredning övervägde införandet av en lägsta gräns för det årliga belopp som den enskilde får föra över för förvaltning i premiepensionssystemet. Utredningen fann därvid att något behov av att av administrativa kostnadsskäl införa en sådan lägsta gräns inte torde föreligga och regeringen föreslår nu inte heller någon sådan begränsning. Det torde således inte innebära någon påvisbar administrativ belastning att innefatta även personer födda i premiepensionssystemet. Administrativa skäl talar i stället för en förenkling av regelsystemet och mot att endast årsklassen 1938 skall ha särskilda intjänanderegler. Skillnaden mellan vad en individ ur årsklassen 1938 och en individ med liknande inkomstprofil ur årsklassen 1939 kan avsätta till premiepen- sionssystemet är dessutom mycket liten, varför det skulle vara svårt att motivera behovet av särskilda intjänanderegler enbart för årsklassen 1938. Regeringen föreslår därför ingen särregel för personer födda utan att samtliga årsklasser som omfattas av mellangenerationen skall, i likhet med övriga som omfattas av reformerade intjänanderegler, tjäna in inkomstgrundad ålderspension i såväl premiepensionssystemet som i fördelningssystemet. Detta innebär att pensionsrätt skall tillgodoräknas med relevant kvotdel av av pensionsunderlaget i premiepensions- systemet och med relevant kvotdel av av pensionsunderlaget i för- delningssystemet. 1998 föreslås dock vissa särregler gälla för samtliga som omfattas av reformerade intjänanderegler (jfr avsnitt 15.1). Fr.o.m. det år personer i mellangenerationen fyller skall intjänad pensionsrätt tillgodoräknas fullt ut inom det reformerade systemet. Någon ändring i detta avseende jämfört med vad som tidigare föreslagits föreslås således inte. 28.2 Beräkning av årlig pension Regeringens förslag: Vid pensionsuttaget skall för personer som tillhör mellangenerationen den årliga ålderspensionen beräknas dels enligt reglerna för tilläggspension, dels enligt de reformerade reglerna. Vid beräkningen av tilläggspension skall den försäkrade kompenseras för den folkpension som skulle ha utgetts om pension hade betalats ut enligt nuvarande system för ålderspension. Denna kompensation skall, i likhet med nuvarande regler, beräknas med hänsyn tagen till den pensionsberättigades civilstånd samt utgöra så stor del av oavkortad folkpension som motsvarar den andel oavkortad pension som ålderspension i form tilläggspension utgör. Den pensionsberättigades årliga pension skall beräknas genom att tilläggspensionsdelen bestäms till relevant antal tjugondelar, varefter denna del av pensionen läggs ihop med den redan i tillämpligt antal tjugondelar bestämda inkomstgrundade pensionsdelen från det refor- merade ålderspensionssystemet. Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1995:41 stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: allmänna försäkringskassa an- märker att det förhållandet att enbart år med pensionspoäng skall tillgodoräknas vid beräkning av folkpensionsdelen i vissa fall medför lägre pension jämfört med de antagna riktlinjerna. Skälen för regeringens förslag: Den föreslagna metoden med tjugondelsinfasning innebär att det för försäkrade i mellangenerationen löpande kommer att registreras såväl pensionspoäng enligt nuvarande system som pensionsrätt i relevant antal tjugondelar enligt de reformerade reglerna. Då en försäkrad som tillhör mellangenerationen väljer att ta ut ålderspension skall den första årliga pensionen beräknas med utgångspunkt dels i de pensionspoäng som registrerats enligt ATP- reglerna, dels i den pensionsrätt som tillgodoräknats enligt reformerade intjänanderegler. Den pension som räknas fram enligt reformerade regler är redan bestämd till relevant antal tjugondelar. Den pension som räknas fram enligt ATP-reglerna utgör emellertid oavkortad pension och måste således bestämmas till relevant antal tjugondelar innan den kan summeras med den pensionsdel som beräknats enligt reformerade regler. Beräkning av tilläggspension i form av ålderspension Vid beräkningen av den del av pensionen som för personer i mellangene- rationen utges enligt ATP-reglerna har mot bakgrund av det nuvarande systemets konstruktion med folkpension och tilläggspension vissa över- väganden blivit nödvändiga. Övervägandena avser frågan hur folkpen- sionen skall behandlas vid beräkningen av tilläggspensionen. Den årliga tilläggspensionen i form av ålderspension uppgår enligt nu- varande regler till av det för året fastställda prisbasbeloppet min- skat multiplicerat med medeltalet av de pensionspoäng som tillgodoräknats den försäkrade, eller om pensionspoäng tillgodoräknats , medeltalet av de 15 högsta poängtalen. Detta förutsätter att pensionspoäng har tillgodoräknats den försäkrade . I annat fall reduceras tilläggspensionen genom att den multipliceras med kvoten av antalet år med pensionspoäng och talet 30. Om avgifter till ålderspensionssystemet inte har betalats till fullo för inkomst av annat förvärvsarbete för år gäller särskilda regler. I det nuvarande pensionssystemet tillgodoräknas pensionspoäng endast för inkomster som överstiger ett förhöjt prisbasbelopp. Lägre inkomster kompenseras genom folkpensionen. Pensionsrätt enligt det reformerade ålderspensionssystemet skall däremot grundas i princip på hela inkomsten från första kronan. Grundskyddet i folkpensionen m.m. skall ersättas av en garantipension. För att den inkomstrelaterade pensionen från de olika systemen i detta avseende skall vara jämförbar vid beräkningen av garantipension, måste den försäkrade vid beräkningen av tilläggspensionen kompenseras för den folkpension som skulle ha utgetts om pension hade utbetalats enligt nuvarande regler. Detta är också nödvändigt för att ett eventuellt tillägg enligt den s.k. garantiregeln skall kunna beräknas (se närmare härom i avsnitt 28.3). Om inkomsterna under ett förhöjt prisbasbelopp kompenserades genom att en poäng adderades till medelpoängen för tilläggspension, skulle detta innebära att utbytet härav inte skulle motsvara folkpensionen i nuvarande system. Denna extra poäng skulle nämligen bli värd endast 0,60 prisbasbelopp medan folkpensionen för gift pensionär uppgår till 0,785 prisbasbelopp och för ogift till 0,96 sådana prisbasbelopp. I över- ensstämmelse med de antagna riktlinjerna bör den högre kompensation som folkpensionen innebär ges genomslag även vid beräkningen av tilläggspension i form av ålderspension för mellangenerationen. En fråga som har aktualiserats i detta sammanhang är om beräkningen av kompensationen för det första prisbasbeloppet bör göras beroende av de försäkrades civilstånd. En sådan ordning skulle innebära att den in- komstrelaterade pensionens storlek påverkas av om pensionären är gift eller ogift. Hur stor denna skillnad är blir därvid, med hänsyn till tjugon- delsinfasningen, en konsekvens av vilket år den försäkrade är född. Ord- ningen innebär också att den kvotdelsberäknade pensionen måste räknas om för det fall pensionären ändrar civilstånd. Ett bibehållande av hittillsvarande principer vid beräkningen av folkpensionskompensationen i tilläggspensionen skulle alltså medföra en nivåskillnad i inkomstgrundad ålderspension mellan gifta och ogifta personer i mellangenerationen. Frågan om en sådan ordning är att föredra har under beredningen varit föremål för överväganden. Därvid har frågan väckts om det i stället skulle tillämpas en enhetlig kompensationsnivå för första prisbasbeloppets inkomster, bestämd efter ett vägt genomsnitt med hänsyn tagen till andelarna gifta respektive ogifta i pensionärskollektivet då de reformerade reglerna träder i kraft. Detta belopp skulle enligt tillgänglig statistik motsvara av prisbasbeloppet. En sådan metod skulle emellertid innebära att ogifta pensionärer får lägre pension än vad de skulle ha fått efter en beräkning enligt nuvarande regler, medan pensionerna skulle bli högre för gifta. Särskilt påtagligt skulle detta bli för personer som tillhör de äldre åldersklasserna i mellangenerationen som får en stor andel av sin pension beräknad enligt hittillsvarande regler och som har en så hög inkomstgrundad ålderspension att de inte har rätt till garantipension. Av bl.a. detta skäl bör inte en sådan metod godtas. Beräkningen av kompensationen för det första prisbasbeloppet bör i detta avseende i stället ske enligt hittillsvarande regler. Den administrativa omgång som beräkningen innebär får därvid accepteras. Regeringen föreslår således att kompensationen för det första förhöjda prisbasbeloppets inkomster i detta avseende skall ske på den nivå som gäller för beräkning av folkpension. Detta innebär sålunda att den inkomstrelaterade pensionens storlek för mellangenerationen kommer att om än i successivt avtagande omfattning på grund av tjugondelsinfasningen bli beroende av den försäkrades civilstånd. Enligt nuvarande regler för beräkning av folkpension skall oavkortad folkpension utbetalas under förutsättning antingen att den försäkrade har tillgodoräknats med pensionspoäng för tilläggspension eller har varit bosatt i . I nu aktuella sammanhang rör det sig endast om en regel för att som del i en inkomstrelaterad pension kompensera den försäkrade för inkomstdelar under ett förhöjt prisbasbelopp. Behovet av grundskydd i egentlig mening skall tillgodoses av garantipensionen. Det framstår därför som naturligt att vid beräkning av inkomstrelaterad del av folkpensionen för mellangenerationen utgå från det antal år för vilka den försäkrade tillgodoräknats pensionspoäng. En försäkrad som har varit bosatt i men som har endast med intjänade pensionspoäng, blir exempelvis därmed berättigad till 25/30 av det fulla folkpen- sionstillägget och inte vilket en tillämpning av 40-delsberäkningen hade inneburit med hela detta tillägg. Enligt de antagna riktlinjerna och enligt vad regeringen nu föreslår i propositionen Garantipension, m.m. skall emellertid garantipensionen beräknas i 40-delar i förhållande till bosättningstid. Behovet av ett grundskydd baserat på antalet bosättningsår är därmed tillgodosett. Vid beräkningen av folkpensionstillägget föreslår vi således att enbart år för vilka har tillgodoräknats pensionspoäng skall beaktas. Med poängår för tilläggspension skall dessutom enligt 11 kap. 6 a § AFL under vissa förutsättningar likställas år under vilket en förälder vårdat barn som är . Detta föreslås gälla också fortsättningsvis vid beräkningen av folkpensionstillägget. Vid beräkningen bör hänsyn däremot inte tas till vissa andra år som enligt nuvarande regler om beräkning av folkpension i 5 kap. 4 § AFL skall likställas med poängår, t.ex. år , för vilket beräknats till statlig inkomstskatt taxerad inkomst. Det förhållandet att enbart år för vilka pensionspoäng har tillgodoräknats skall beaktas vid beräkningen av folkpensionstillägget medför således att det för personer som inte är berättigade till tilläggspension inte heller kommer att beräknas någon tillägg. Dessa personer skyddas i stället genom garantipensionen. Reglerna om hur antalet år med pensionspoäng beräknas innebär att en person med med pensionspoäng i de flesta fall kommer att tillgodoräknas 30/30 av folkpensionstillägget. Om pensionspoäng inte tillgodoräknats den försäkrade på grund av att avgiftsbetalning till ålderspensionssystemet inte har skett till fullo gällde dock, enligt en tidigare bestämmelse i AFL, att talet 30 skulle ökas med ett för vilket pensionspoäng inte tillgodoräknats till följd av sådan utebliven betalning, dock att ökning kunde göras högst upp till talet 50. Talet i täljaren kan emellertid aldrig överstiga 30. I samband med införandet av skattebetalningslagen (1997:483) upphävdes denna bestämmelse. Enligt övergångsbestämmelserna skall den dock fortfarande tillämpas om den underlåtna avgiftsbetalningen avser inkomstår . Vi föreslår att bestämmelsen skall beaktas vid beräkningen av folkpensionstillägget. Detta innebär att t.ex. en person som har haft med pensionspoäng men som till följd av bristande avgiftsbetalningar före inte har tillgodoräknats pensionspoäng för tio av dessa år, kommer att få sitt folkpensionstillägg reducerat till 25/40 av oavkortad pension. Regeringen föreslår alltså att folkpensionstillägget skall utgöra så stor del av oavkortad folkpension som ålderspensionen i form av tilläggspension utgör. Teknik för kvotdelsberäkning m.m. Den sammanlagda årliga pensionen skall enligt förslaget för mellan- generationen utgöras av en viss kvotdel beräknad enligt reformerade regler och en viss kvotdel tilläggspension i form av ålderspension. Den tilläggspension inklusive folkpensionstillägget som har räknats fram enligt de regler som beskrivits ovan är emellertid den som skulle ha utbetalats om pension utgetts i sin helhet enligt nuvarande regler. Denna pension skall vid pensioneringstillfället beräknas till den enligt tjugondelsinfasningen relevanta kvotdelen. Till den sålunda beräknade andelen tilläggspension skall sedan läggas den redan kvotdelsberäknade reformerade pensionen. Summan härav utgör den årliga ålderspensionen för en person i mellangenerationen. Den sammanlagda inkomstrelaterade ålderspensionen för en person i mellangenerationen kommer således i de flesta fall att bestå av tre komponenter, nämligen tilläggspension inklusive kompensation för 30- delsberäknad folkpension, inkomstpension och premiepension. Reglerna för intjänande av pensionsrätt kommer enligt vad regeringen nu föreslår att i några avseenden skilja sig åt i det nuvarande respektive i det reformerade ålderspensionssystemet. På grund därav kan det undantagsvis inträffa att pensionen enligt tjugondelsinfasningen kan komma att bestå enbart av pension från det reformerade systemet. , då det reformerade pensionssystemet träder i kraft, skall pensionsrätt tillgodoräknas i det reformerade systemet om summan av de inkomster som är pensionsgrundande uppgår till av prisbasbeloppet och då från första kronan. I ATP-systemet skall emellertid fortfarande gälla att de pensionsgrundande inkomsterna måste överstiga till ett förhöjt prisbasbelopp för att ge pensionspoäng. En försäkrad med inkomster som inte överstiger ett förhöjt pris- basbelopp kan således komma att tillgodoräknas pensionsrätt i det reformerade systemet utan att tillgodoräknas pensionspoäng. Om förhållandena är sådana under samt- liga förvärvsår kan pensionen enligt tjugondelsberäkningen komma att bestå endast av reformerad pension till den för ett visst år födda relevant kvotdel. För tid kan emellertid denna situation inte uppstå eftersom även pensionsrätt då tillgodoräknas på grundval av registrerade pensionspoäng för tilläggspension. Ytterligare en faktor som kan få betydelse i detta sammanhang är att det för rätt till ålderspension från ATP-systemet krävs med registrerade pensionspoäng. Motsvarande begränsning föreslås inte gälla för rätt till ålderspension enligt reformerade regler.