prop · GL031D4 · 1998-01-01 00:00:00 — Förslag till statsbudget för 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Rättsväsendet 9 2.1 Omfattning och mål 9 2.2 Utgiftsutvecklingen 10 2.3 Resultatredovisning 10 2.3.1 Brottsutvecklingen 10 2.3.2 Rättsväsendets verksamhetsresultat 11 2.3.3 Rättsväsendets ekonomiska resultat 11 2.3.4 Effekter av statliga insatser 12 2.4 Regeringens slutsatser 12 2.4.1 Resursfrågor 12 2.4.2 Reformarbetet i korthet 13 2.4.3 Kriminalpolitiska prioriteringar 13 3 Polisväsendet 17 3.1 Omfattning 17 3.2 Utgiftsutvecklingen 17 3.3 Polisens verksamhet 18 3.3.1 Polisväsendets resultat 18 3.3.2 Närpolisverksamheten 18 3.3.3 Satsningen på kvalificerad brottsutrednings- verksamhet 19 3.3.4 Utredningsverksamhetens resultat 19 3.3.5 Våldsbrottslighet 19 3.3.6 Narkotikabrottslighet 20 3.3.7 Ekonomisk brottslighet 20 3.3.8 Övrigt 21 3.4 Förändringar inom polisväsendet 21 3.4.1 Kampen mot vardagsbrottsligheten 21 3.4.2 Kampen mot den grova och gränsöverskridande brottsligheten 22 3.4.3 Kampen mot rasism 24 3.4.4 Kampen mot våld mot kvinnor 24 3.4.5 Förutsättningar för en bättre och effektivare polis 24 3.4.6 Övriga frågor 26 3.5 Regeringens bedömningar med anledning av revisionens iakttagelser 27 3.6 Anslag 27 A 1. .........................................27 A 2. Säkerhetspolisen..............................................2 8 4 29 4.1 Omfattning 29 4.2 Utgiftsutvecklingen 29 4.3 Åklagarväsendets verksamhet 29 4.3.1 Lagföringar 30 4.3.2 Personalresurser 30 4.3.3 Inkomna och avslutade ärenden 30 4.3.4 Arbetsproduktivitet 31 4.3.5 Balanser 31 4.3.6 Användningen av besluten anhållande och häktningsframställning 32 4.3.7 Regeringens bedömning 32 4.4 Förändringar inom åklagarväsendet 32 4.4.1 Åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten 32 4.4.2 Omorganisationen m.m. 33 4.4.3 Utvecklad samverkan mellan åklagarväsendet och polisen 34 4.4.4 Åtgärder för att öka säkerheten och skyddet för anställda inom rättsväsendet 34 4.4.5 Åtgärder mot s.k. mc-relaterad brottslighet 34 4.5 Anslag 34 B 1. .....................................34 B 2. 35 5 Domstolsväsendet m.m. 37 5.1 Omfattning 37 5.2 Utgiftsutvecklingen 37 5.3 Domstolsväsendets resultat 38 5.3.1 De allmänna domstolarna 38 5.3.2 De allmänna förvaltningsdomstolarna 39 5.3.3 Överklagande- och ändringsfrekvens 40 5.3.4 Personalresurser 41 5.3.5 41 5.3.6 Regeringens bedömning 41 5.4 Förändringar inom domstolsväsendet 42 5.4.1 En renodlad domstolsverksamhet med tyngd- punkten i första instans 42 5.4.2 domstolskommitté m.m. 43 5.4.3 Effektivare mål- och ärendehantering 43 5.4.4 Försöksverksamheter 44 5.4.5 Säkerheten för anställda inom rättsväsendet 44 5.5 Anslag 45 C 1. Domstolsväsendet m.m...................................45 6 Kriminalvården 47 6.1 Omfattning 47 6.2 Utgiftsutvecklingen 47 6.3 Kriminalvårdens verksamhet 48 6.3.1 Frivård 48 6.3.2 Anstalter 49 6.3.3 Häkten 51 6.3.4 Beläggningssituationen och kostnaderna för anstalts- och häktesplatserna 51 6.3.5 Personalsituationen 52 6.4 Förändringar inom kriminalvården 53 6.4.1 Fortsatt utveckling av verkställighetens innehåll 53 6.4.2 Fortsatt humanisering av häktesverksamheten 53 6.4.3 Säkerheten och de långtidsdömdas situation 54 6.4.4 Ny lokal organisation 54 6.4.5 Ny beslutsordning i organisationsfrågor 55 6.4.6 Unga lagöverträdare 55 6.5 Regeringens bedömningar med anledning av iakttagelser 55 6.6 Anslag 55 D 1. Kriminalvården...............................................5 5 7 Kronofogdemyndigheterna 57 7.1 Inledning 57 7.2 Utgiftsutvecklingen 57 7.3 Resultatbedömning och slutsatser 57 7.3.1 Inledning 57 7.3.2 RSV:s resultatredovisning 58 7.4 Anslag 61 E 1. Kronofogdemyndigheterna..............................61 8 Övrig verksamhet inom rättsväsendet 63 8.1 Anslag 63 . 69 F 4. 69 F 5. Ersättning för skador på grund av brott 70 F 6. Rättshjälpskostnader m.m. 71 F 7. Diverse kostnader för rättsväsendet 72 F 8. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar 72 F 9. Bidrag till brottsförebyggande arbete 72 9 Övrig statlig verksamhet 75 9.1 Allmänna advokatbyråer 75 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. godkänner målen inom utgiftsområdet i enlighet med vad regeringen förordar under avsnitt 2 Rättsväsendet, 2. för anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1.Polisorganisationen ramanslag 10 956 709 A 2.Säkerhetspolisen ramanslag 516 984 B 1.Åklagarorganisationen ramanslag 634 605 B 2.Ekobrottsmyndigheten ramanslag 180 100 C 1.Domstolsväsendet m.m. ramanslag 2 979 279 D 1.Kriminalvården ramanslag 3 376 390 E 1.Kronofogdemyndigheterna ramanslag 1 283 651 F 1.Brottsförebyggande rådet ramanslag 46 864 F 2.Rättsmedicinalverket ramanslag 165 709 F 3.Gentekniknämnden ramanslag 2 218 F 4.Brottsoffermyndigheten ramanslag 9 356 F 5.Ersättning för skador på grund av brott ramanslag 73 645 F 6.Rättshjälpskostnader m.m. ramanslag 758 544 F 7.Diverse kostnader för rättsväsendet ramanslag 19 560 F 8.Bidrag till vissa internationella sammanslutningar ramanslag 8 356 F 9.Bidrag till brottsförebyggande arbete ramanslag 22 200 Summa 2.1 Omfattning och mål Rättsväsendets utgiftsområde omfattar polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och kronofogdemyndigheterna. Även , , , , rättshjälpen samt de allmänna advokatbyråerna ingår i utgiftsområdet. Det övergripande målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Rättssäkerheten är ett fundament i en demokratisk rättsstat och förutsätter bl.a. likformighet och förutsebarhet i rättskipning och myndighetsutövning. Den ställer därmed också höga krav på lagstiftningen. Lagarna skall värna demokratin, yttrandefriheten och andra mänskliga rättigheter. De skall vara lättbegripliga, konsekventa, svåra att kringgå eller missbruka och kunna stå sig . Rättstryggheten rör förhållandet mellan enskilda och omfattar den enskildes självklara krav på trygghet för liv, hälsa, integritet och egendom. Rättstryggheten uppnås främst genom en effektiv brottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhet samt genom att respekten för lag och rätt upprätthålls. Rättstrygghet innefattar också att det finns en väl fungerande ordning för tvistlösning såväl mellan enskilda som mellan enskilda och det allmänna. En human och säker kriminalvård samt ett väl fungerande exekutionsväsende är vidare av stor betydelse för att upprätthålla rättstryggheten och respekten för lag och rätt. Rättssäkerheten och rättstryggheten kräver att rättsväsendet i alla dess delar är effektivt och håller hög kvalitet. 2.2 Utgiftsutvecklingen MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 30 669 19 950 20 843 21 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Verksamhetsutfall Antalet anmälda brott har ökat. Inom de prioriterade områdena vålds- och narkotikabrott har antalet anmälda brott varit i stort sett oförändrat eller minskande. Andelen uppklarade brott och antalet ärenden som redovisats till åklagare har minskat. Inom de prioriterade områdena har dock antalet ärenden som redovisats till åklagare ökat. Vid tingsrätterna fortsatte antalet inkomna brottmål och tvistemål att minska . ökade dock antalet inkomna brottmål kraftigt jämfört med . Antalet balanserade brottmål och tvistemål minskade såväl som . Vid länsrätterna ökade antalet inkomna mål medan antalet avgjorda och balanserade mål minskade. Utvecklingen bröts då antalet balanserade mål ökade. Antalet fängelsedömda har minskat. Andelen skyddstillsynsdomar har ökat. Medelbeläggningen i anstalter och häkten har minskat. Kronofogdemyndigheternas handläggningstider har förkortats, men inom vissa delområden är balanserna fortfarande betydande. Ekonomiskt utfall och resurser Rättsväsendets utgifter var /96 ca högre än anslagsbeloppen. Enligt prognosen för kommer rättsväsendets utgifter att överstiga anslagna medel med ca . Trots detta kommer myndigheterna inom rättsväsendet vid ingången av att ha ett anslagssparande på ca . Rättsväsendets ram skall höjas med vilket innebär att rättsväsendet kommer att tillföras 2000. Därtill skall omfördelas från kriminalvården till rättsväsendets övriga myndigheter, i första hand polisen och åklagarväsendet. Större förändringar En ekobrottsmyndighet skall inrättas . Fr.o.m. kommer häktes-, anstalts- och frivårdsverksamhet att bedrivas av lokala kriminalvårdsmyndigheter. och forskningsenhet sammanförs. En ny grundutbildning av poliser påbörjas . Anställningsstoppet av åklagare upphör. Nya åklagare kommer att anställas . Mål för utgiftsområdet Målet för rättsväsendet är att tillförsäkra den enskilde rättssäkerhet och rättstrygghet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka tryggheten. Prioriteringar Rättsväsendet skall vara modernt, väl fungerande och kostnadseffektivt. Dess verksamhet skall bygga på kunskap om samhället och om effekterna av olika slags åtgärder. Kampen mot våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet skall prioriteras av de brottsbekämpande myndigheterna. Särskild uppmärksamhet skall ägnas den grova och gränsöverskridande brottsligheten, den mc- relaterade brottsligheten, brott med rasistiska inslag och våld mot kvinnor. Samhällets insatser mot vardagsbrottsligheten skall öka. skall förstärkas och utvecklas. Den brottsförebyggande verksamheten skall växa och bli effektivare. Reformarbetet inom rättsväsendet skall bygga på bl.a. ett medborgarperspektiv. 2.3 Resultatredovisning 2.3.1 Brottsutvecklingen Enligt statistiken över alla anmälda brott har antalet brott som kommer till polisens kännedom ökat från ca 200 1950 till ca 1 175 1997, dvs. Denna utveckling bröts 1990 varefter antalet anmälda brott minskade med . har de anmälda brotten ökat med . Den preliminära statistiken för visar på en mindre ökning med . av alla anmälda brott är stöldbrott. Stöldbrotten har haft samma utveckling som det totala antalet anmälda brott. ökade dock stöldbrotten jämfört med . När det gäller rånbrotten har bank- och postrånen minskat medan antalet personrån fortsätter att öka kraftigt. tre första år ökade antalet våldsbrott kraftigt, . Därefter har ökningen dämpats. Enligt den preliminära statistiken för minskade de anmälda våldsbrotten jämfört med . Statistiken för tyder på att våldsbrotten, som framför allt består av misshandelsbrott, fortsätter att minska. Antalet anmälda våldsbrott (totalt cirka 27 000 brott) minskade jämfört med . Samtliga anmälda sexualbrott minskade . Dock ökade kategorin fullbordade våldtäkter utomhus. anmäldes 117 sådana våldtäkter, vilket är en ökning med 25 brott jämfört med . Antalet anmälda fullbordade våldtäkter utomhus var dock ett av de lägsta . Antalet anmälda rattfylleribrott har minskat . Statistiken för tyder på att de fortsätter att minska. anmäldes (ca 550) färre rattfylleribrott än . Ett annat trafikbrott som minskat är olovlig körning; ökade de dock (ca 1 600 fler brott). Antalet anmälda skadegörelsebrott har nästan fördubblats . ökade antalet anmälda skadegörelsebrott jämfört med . Två stora grupper bland skadegörelsebrotten är skadegörelse på motorfordon och klotter som tillsammans står för nästan hälften av alla skadegörelsebrott. Antalet anmälda brott mot narkotikastrafflagen och brott mot varusmugglingslagen avseende narkotika minskade med sammanlagt . Antalet uppklarade brott har blivit mindre. Uppklaringsprocenten har minskat kraftigt allt . 1990 klarades av alla anmälda brott upp medan motsvarande siffra 1995 var . 2.3.2 Rättsväsendets verksamhetsresultat Trots att polisväsendets resurser mätt i antal producerade timmar minskade ökade insatserna på de prioriterade områdena. Också antalet ärenden som redovisades till åklagare inom de prioriterade områdena ökade . Den totala utredningsbalansen ökade vilket delvis kan förklaras med ett ökat antal ärenden och en minskad produktivitet. Balansläget vad gäller ekobrottsutredningar har dock förbättrats sedan arbetet med regeringens särskilda balansavarbetningsuppdrag påbörjades. Inom åklagarväsendet minskade såväl antalet inkomna som avslutade ärenden . Antalet balanserade ärenden minskade - men ökade . Även om officiell statistik saknas är Riksåklagarens bedömning att antalet balanserade ärenden minskat till i huvudsak samma nivå som . Inom domstolsväsendet fortsatte antalet inkomna brottmål och tvistemål till tingsrätterna att minska . ökade dock antalet inkomna brottmål jämfört med . Antalet balanserade brottmål och tvistemål minskade . Antalet balanserade mål minskade med . Antalet inkomna mål till länsrätterna ökade , medan antalet avgjorda mål minskade . Trots den minskande avverkningstakten har länsrätterna avgjort fler mål än som har kommit in vilket resulterat i ett minskat antal balanserade mål. Den utvecklingen bröts då antalet balanserade mål ökade . I hovrätterna och kammarrätterna ökade antalet balanserade mål under såväl 1996 som . Kriminalvården har ökat sina insatser när det gäller utvecklingen av verkställighetens innehåll genom att tillhandahålla program som syftar till att påverka de dömda att inte återfalla i brott. Kriminalvården arbetar även med att göra innehållet i skyddstillsynspåföljden mer tydligt och konsekvent för att påföljden skall vara ett trovärdigt alternativ till fängelse. Andelen skyddstillsynsdomar har också ökat . Medelbeläggningen i anstalter och häkten minskar. var medelbeläggningen i anstalterna av i medeltal 4 786 tillgängliga platser. I häktena var medelbeläggningen av i medeltal 1 466 tillgängliga platser. Nedgången i beläggningen har fortsatt och gör bedömningen att beläggningen kommer att fortsätta att minska. Hos kronofogdemyndigheterna ökade tillströmningen av mål och ärenden mycket snabbt och balanserna växte, främst vad gäller exekutiv försäljning av fastigheter m.m. och konkurstillsyn. har tillströmningen minskat eller stagnerat inom de flesta verksamhetsgrenar och handläggningstiderna har kunnat pressas ned. Inom verksamhetsgrenen indrivning var andelen mål där utredningen slutförts för allmänna mål och för enskilda mål. I den summariska processen har andelen mål där den totala handläggningstiden överstigit minskat och var 1996 nere i 0,2 procent.Tillströmningen av mål och ärenden ligger fortfarande på en hög nivå jämfört med tiden före den stora uppgången . 2.3.3 Rättsväsendets ekonomiska resultat Rättsväsendets ekonomi har varit god . Myndigheternas bokslut för budgetåren 1992/93 - 1994/95 har redovisat överskott. Huruvida detta beror på att myndigheterna har tilldelats för stora anslag, om den nya styrningen med ramanslag som infördes /93 för samtliga myndigheter inledningsvis gjorde myndigheterna försiktiga eller om det finns någon annan förklaring är svårt att bedöma. Det står dock klart att rättsväsendets anslag inte har utnyttjats fullt ut. Vid ingången av /96 uppgick det sammanlagda anslagssparandet till ca . Under det senaste /96 översteg emellertid förbrukningen anslagen med ca . Detta motsvarar av anvisade anslag. Detta kan ställas i relation till att myndigheternas normala anslagskredit uppgår till . Resursförbrukningen varierar dock stort inom utgiftsområdet. Vissa myndigheter, t.ex. kriminalvården, redovisade under /96 stora överskott som andra myndigheter, framför allt polisen, förbrukade avsevärt mer än anvisade medel. Denna skillnad i resursförbrukning har fortsatt och enligt regeringens bedömning bör anslagssparandet omfördelas. 2.3.4 Effekter av statliga insatser Det faktum att den polisanmälda brottsligheten har ökat innebär att rättsväsendet utsatts för en allt hårdare press. har vår tids snabba samhällsförändringar medfört ökade krav på lagstiftningens och kontrollmyndigheternas förmåga att anpassa sig till nya problem. Som exempel på nya och allvarliga brottstyper som rättsväsendet konfronterats med kan nämnas narkotikabrottsligheten, den ekono-miska brottsligheten, läktarvåld och mc-relaterad brottslighet. Även dessa förändringar har medfört en hård press på verksamheterna inom rättsväsendet, särskilt polisen. Regeringen har initierat ett omfattande reformprogram i syfte att skapa ett förstärkt rättsväsende, som är anpassat till dagens samhälle och rustat att möta de krav som ställs på verksamheten. Reformerna syftar bl.a. till att skapa effektivare organisationer och förbättrade arbetsmetoder, öka användningen av tekniska hjälpmedel samt höja kompetensen. Det långsiktiga målet är att skapa strukturer som är bättre rustade att bekämpa brottsligheten och tillförsäkra den enskilde rätts- säkerhet och rättstrygghet. Redan nu kan vissa positiva effekter av reformprogrammet konstateras. Inom polisväsendet är närpolisorganisationen i stort sett på plats, kriminalunderrättelseverksamhet har byggts upp över hela landet och satsningen på kvalificerad brottsutredningsverksamhet har lett till en bättre organisation och högre kompetens. Åklagarväsendets organisation har förändrats för att bli mer flexibel och effektiv. Genomförandet av förslag samt den s.k. instansordningsreformen och införandet av tvåpartsprocessen i de allmänna förvaltningsdomstolarna har lett till en mer renodlad domstolsverksamhet och till att tyngdpunkten i rättskipningen förskjutits till den första domstolsinstansen inom de båda domstolsorganisationerna. Inom kriminalvården har försöksverksamheten med intensivövervakning med elektronisk kontroll utvidgats och vårdarrollen utvecklats. 2.4 Regeringens slutsatser I detta avsnitt redovisas, mot bakgrund av resultat- redovisningen i avsnitt 3.3, regeringens förslag till fördelning av resurser, det fortsatta reformarbetet samt de kriminalpolitiska prioriteringarna för . 2.4.1 Resursfrågor Beloppen i tabellen nedan förklaras närmare i respektive anslagsavsnitt. Det bör dock särskilt noteras att de föreslagna beloppen inkluderar samtliga resursförändringar inom verksamhetsområdet, alltså såväl tidigare beslutade besparingar om som förstärkningar och överföringar mellan verksamhets- områdena. I det föreslagna beloppet för åklagarväsendet ingår t.ex. ca som överförs från polisväsendet och som avser . Vidare bör påpekas att myndigheternas anslagssparande inte redovisas i tabellen. Att domstolsväsendet föreslås få ett anslag som understiger utgiftsprognosen motiveras, som redovisas i anslagsavsnittet, av att domstolsväsendet även 1998 beräknas ha ett relativt stort anslagssparande. I enlighet med regeringens förslag ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) höjs utgiftsområdets ram med för att stärka kampen mot vardagsbrottsligheten samt kampen mot den grova och gränsöverskridande brottsligheten. Regeringen föreslår dessutom att delar av kriminalvårdens anslagssparande () - 2000 omfördelas till rättsväsendet i övrigt, framför allt till polisen och åklagarväsendet. Bland annat för att se till att det nödvändiga reformarbetet inom åklagarväsendet fortsätter, föreslår regeringen slutligen att utgiftsområdet engångsvis tillförs . UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 ANVISAT 1997 UTGIFTSPROG NOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 Polisväsendet 16 615 11 209 10 997 11 674 11 474 11 688 11 942 Åklagarväsendet 953 660 645 665 815 802 824 Domstolsväsendet m.m. 4 247 2 889 2 916 2 994 2 979 3 080 3 183 Kriminalvården 5 414 3 752 3 837 3 858 3 376 3 661 3 892 Kronofogdemyndigheterna 1 779 1 289 1 298 1 318 1 284 1 320 1 357 Övrig verksamhet inom rättsväsendt 1 661 1 151 1 149 1 191 1 106 1 096 1 106 Totalt för utgiftsområde 4 30 669 19 950 20 843 21 700 21 Hur ramhöjningen med och omfördelningen av kriminalvårdens anslagssparande påverkar de anslag som tillförs medel framgår av följande tabell. ANSLAG TILLSKOT T 1998 TILLSKO TT 1999 TILLSKO TT 2000 TILLSKOTT 1998-2000 A 1 Polisorganisa tionen 157m kr B 1 Åklagarorgan isationen B 2 Ekobrotts- myndigheten Brottsföreby ggande rådet F 9 Bidrag till brottsföreby ggande arbete - - Totalt 2.4.2 Reformarbetet i korthet Samverkan mellan rättsväsendets myndigheter samt med andra som berörs av och kan påverka brottsligheten skall öka. Samverkan skall präglas av en helhetssyn på rättsväsendet. Rättsväsendet skall fortsätta att utveckla moderna organisations- och arbetsformer. Satsningen på ny teknik skall fortsätta. Av särskild betydelse är att polisen tillägnar sig ny och avancerad teknik och effektiva arbetsmetoder för att kunna bekämpa nya typer av kriminalitet som t.ex. den grova och gränsöverskridande brottsligheten. För att öka rättsväsendets möjligheter att nå de uppsatta målen har en rad åtgärder vidtagits för att effektivisera och rationalisera rättsväsendet. Reformarbetet inriktas på såväl rättsreglerna som verksamheten och organisationen. har i snabb takt byggts ut under /96. Åklagarväsendet har en ny organisation och utvecklar nya arbetssätt. En ny myndighet med uppgift att bekämpa ekonomisk brottslighet kommer att inrättas . En bred översyn av tvångsmedelsreglerna pågår. En särskild utredare utreder olika frågor om hemlig avlyssning, bl.a. s.k. hemlig teknisk avlyssning - buggning - och hemlig teleavlyssning. Den organisatoriska strukturen inom domstolsväsendet ses över i syfte att skapa en effektiv domstolsorganisation. Som regeringen angav budgetproposition är det omöjligt för domstols-väsendet att i sin nuvarande organisation med ett stort antal mycket små domstolar möta de ökande kraven. Domstolsväsendet måste därför omorganiseras. Parallellt pågår en översyn av processreglerna för domstolarna. Inom kriminalvården genomförs en ny myndighetsstruktur. Utvecklingen av alternativ till fängelsestraff fortsätter. En översyn av straffsystemet pågår och nya påföljdsregler för bl.a. ungdomar och ändrade regler för villkorlig frigivning kommer att föreslås . Samhället måste bli bättre på att reparera skadorna av brott. , som har i uppdrag att se över samhällets samlade stöd till brottsoffer, kommer kort att lämna över sitt betänkande med förslag till förbättringar. Reglerna om ersättning till dem som lider skada genom brott skall förenklas och förbättras. För att förhindra handel med stulna föremål skall reglerna för godtrosförvärv effektiviseras. Det är av grundläggande betydelse för medborgarnas trygghet att de litar på och känner förtroende för rättssystemet. Det kommande reformarbetet inom såväl lagstiftningen som rättsväsendet måste därför präglas av ett medborgarperspektiv. Att säkerställa en hög kompetens är en viktig uppgift i arbetet med att skapa ett modernt och effektivt rättsväsende. Detta förutsätter en god personalförsörjning. En ny grundutbildning av poliser påbörjas och inom åklagarväsendet kommer nya åklagare att anställas /98. I verksamhetsområdesavsnitten redovisas ytterligare åtgärder som vidtagits eller som planeras för att säkerställa kompetensen och personalförsörjningen. Inom samtliga verksamhetsområden vidtas också åtgärder för att öka jämställdheten. Så kommer jämställdhetsaspekten att betonas i den nya grundutbildningen för poliser. har en grundläggande plan för jämställdhetsarbetet tagits fram inom åklagarväsendet. Riksåklagaren kommer också att genomföra en översyn av jämställdhetsinsatserna inom åklagarväsendet. Inom domstolsväsendet inleds en ny ledarskapsutbildning . I utbildningen ingår ett särskilt avsnitt om jämställdhetsfrågor. Inom kriminalvården genomförs kontinuerligt mentorprojekt för kvinnor. Enligt regeringens uppfattning är det angeläget att arbetet med att öka jämställdheten fortsätter och intensifieras. I det arbetet är det av stor vikt att också uppmärksamma behovet av utbildning och kompetensutveckling för den administrativa personalen I verksamhetsområdesavsnitten redovisas genomförda, pågående och planerade reformer mer utförligt. 2.4.3 Kriminalpolitiska prioriteringar Brottsligheten skall förebyggas och bekämpas genom en human och rationell kriminalpolitik grundad på kunskap om brottsligheten och dess orsaker och med utnyttjande av moderna och effektiva metoder.