prop · GL03164 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:164 Ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll överlämnade regeringen till en proposition om ställning (prop. 1997/98:40). Propositionen innehöll bl.a. förslag till en ny ledningsstruktur för , en bestämmelse som anger att skall ha ett prisstabilitetsmål för sin verksamhet samt ändringar beträffande ansvaret för valutapolitiken. I den nämnda propositionen föreslås omfattande ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank. Med anledning härav finns det skäl att se över lagen i sin helhet. I denna proposition föreslås att riksbankslagen delas in i kapitel. Därutöver föreslås att ges en utökad föreskriftsrätt, att bestämmelserna om kreditgivning förtydligas, att en bestämmelse om att får tillhandahålla system för avveckling av betalningar införs och att begreppet kreditinstitut ändras till finansinstitut. De föreslagna ändringarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 4 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 8 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 12 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering 13 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:168) om vissa äldre sedlar 16 2.6 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 17 3 Ärendet och dess beredning 18 4 Överväganden 20 4.1 Lagen om riksbank delas in i kapitel 20 4.2 kreditgivning 22 4.3 Föreskriftsrätt för 29 4.4 ersätts av begreppet finansinstitut ! Bokmärket är inte definierat. 5 Ekonomiska konsekvenser 32 6 Författningskommentar 33 6.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 33 6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 35 6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 36 6.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering 37 6.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:168) om vissa äldre sedlar 37 6.6 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 37 Bilaga 1 Lagrådsremissens lagförslag 38 Bilaga 2 Lagrådets yttrande 53 Bilaga 3 Lagen (1988:1385) om riksbank - så som den föreslås se ut 57 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 68 Rättsdatablad 69 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank, 2. lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank, 3. lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank, 4. lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering, 5. lag om ändring i lagen (1996:168) om vissa äldre sedlar, 6. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). 2 Lagtext 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:1385) om riksbank dels att 18 och 19 §§ skall upphöra att gälla , dels att rubrikerna närmast före 1, 4, 5, 23, 31, 41, 47 och 50 §§ skall utgå, dels att i 3, 22 och 51 §§ ordet kreditinstitut i olika böjningsformer skall bytas ut mot finansinstitut i motsvarande form, dels att nuvarande 1 § skall betecknas 1 kap. 1 §, nuvarande 2 § skall betecknas 10 kap. 1 §, nuvarande 3 § skall betecknas 6 kap. 1 §, nuvarande 5 8 §§ skall betecknas 5 kap. 1 4 §§, nuvarande 9 § skall betecknas 6 kap. 2 §, nuvarande 11, 13 16 §§ skall betecknas 7 kap. 2, 4 7 §§, nuvarande 22 § skall betecknas 6 kap. 9 §, nuvarande 22 a § skall betecknas 7 kap. 8 §, nuvarande 23 28 §§ skall betecknas 8 kap. 1 6 §§, nuvarande 30 § skall betecknas 9 kap. 7 §, nuvarande 37 § skall betecknas 9 kap. 3 §, nuvarande 42 a § skall betecknas 4 kap. 3 §, nuvarande 51 54 §§ skall betecknas 11 kap. 1 4 §§, dels att de nya 1 kap. 1 §, 5 kap. 1 §, 7 kap. 7 §, 8 kap. 1 § och 11 kap. 2 och 3 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 6 kap. 5, 7 och 8 §§ av följande lydelse, dels att rubriken till nya 1 kap. skall lyda Verksamhetsmål och ledning , rubriken till nya 2 kap. skall lyda Fullmäktige , rubriken till nya 3 kap. skall lyda Direktionen , rubriken till nya 4 kap. skall lyda Gemensamma bestämmelser för fullmäktige och direktionen , rubriken till nya 5 kap. skall lyda Sedlar och mynt , rubriken till nya 6 kap. skall lyda Penningpolitik och betalningssystem , rubriken till nya 7 kap. skall lyda Valutapolitik , rubriken till nya 8 kap. skall lyda Övriga uppgifter , rubriken till nya 9 kap. skall lyda Administrativa bestämmelser , rubriken till nya 10 kap. skall lyda Budget, vinstdisposition och ansvarsfrihet och rubriken till nya 11 kap. skall lyda Avgifter, vite m.m. . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 1 § riksbank, som enligt 9 kap. 12 § regeringsformen är landets centralbank och en myndighet under , får endast bedriva eller ta del i sådan verksamhet som enligt lag ankommer på . , som enligt 9 kap. 12 § regeringsformen är rikets centralbank och en myndighet under , får endast bedriva eller ta del i sådan verksamhet som enligt lag ankommer på . 5 kap. 1 § Enligt 9 kap. 13 § regeringsformen har ensam rätt att ge ut sedlar och mynt. skall bestämma utformningen av de sedlar och mynt som banken ger ut. Enligt 9 kap. 13 § regeringsformen har ensam rätt att ge ut sedlar och mynt. Fullmäktige skall bestämma utformningen av de sedlar och mynt som banken ger ut. Sedlar och mynt som ges ut av är lagliga betalningsmedel. Penningenheten i kallas krona. Kronan delas i etthundra öre. 6 kap. 5 § får i penningpolitiskt syfte 1. bevilja kredit mot betryggande säkerhet och ta emot inlåning, 2. köpa, sälja och förmedla svenska statspapper, andra lätt omsättningsbara värdepapper, valuta samt rättigheter och skyldigheter som anknyter till sådana tillgångar, 3. ge ut egna skuldebrev. Räntevillkoren för in- och utlåning enligt första stycket 1 skall offentliggöras. 7 § får tillhandahålla system för avveckling av betalningar och på annat sätt medverka i betalningsavveckling. För att främja betalningssystemets funktion får bevilja deltagarna i systemet kredit . Kredit får endast beviljas mot betryggande säkerhet. Staten behöver inte ställa säkerhet. 8 § Om det finns synnerliga skäl får i likviditetsstödjande syfte på särskilda villkor bevilja kredit eller lämna garanti till sådana bankinstitut och svenska företag som står under tillsyn av . 7 kap. 7 § får med eller utan räntegottgörelse ta emot insättningar i valuta eller guld från andra stater, mellanstatliga organ och bankinrättningar. får göra sådana insättningar hos bankinrättningar. får med eller utan räntegottgörelse ta emot insättningar i valuta eller guld från andra stater, mellanstatliga organ samt svenska och utländska banker. får göra sådana insättningar hos svenska och utländska banker. får även ingå avtal om skyldigheter och rättigheter som anknyter till de insättningar som anges i första stycket. 8 kap. 1 § skall ta emot betalningar till och göra utbetalningar för staten. får ta emot inlåning från staten. får inte bevilja kredit till eller förvärva skuldförbindelse direkt från staten, annat offentligt organ eller institution inom Europeiska unionen. får dock inom ramen för övriga bestämmelser i denna lag bevilja kredit till och förvärva skuldförbindelse från kreditinstitut som ägs av staten eller annat offentligt organ. får dock enligt 6 kap. 7 § andra stycket bevilja kredit till staten . får också inom ramen för övriga bestämmelser i denna lag bevilja kredit till och förvärva skuldförbindelse från finansinstitut som ägs av staten eller annat offentligt organ. 11 kap. 2 § Den särskilda avgiften enligt 51 § skall svara mot en ränta på underskottet för som uppgår till två gånger den utlåningsränta som tillämpar vid beviljande av kredit till bankinstitut enligt 18 § första stycket. Den särskilda avgiften enligt 1 § skall svara mot en ränta på underskottet för som uppgår till två gånger den utlåningsränta som tillämpar vid beviljande av kredit enligt 6 kap. 5 §. Om det finns särskilda skäl, får avgiften sättas ned helt eller delvis. 3 § Den som inte fullgör sin skyldighet enligt 22 § att lämna uppgifter eller visa upp handlingar eller lämnar oriktig uppgift när skyldigheten fullgörs skall dömas till böter, om gärningen inte är belagd med straff i . Om ett vite har förelagts med stöd av 22 § fjärde stycket, får dock inte dömas till straff för gärning som omfattas av föreläggandet. Den som inte fullgör sin skyldighet enligt 6 kap. 9 § att lämna uppgifter eller visa upp handlingar eller som lämnar oriktig uppgift när skyldigheten fullgörs skall dömas till böter, om gärningen inte är belagd med straff i . Om ett vite har förelagts med stöd av 6 kap. 9 § fjärde stycket, får dock inte dömas till straff för gärning som omfattas av föreläggandet. I ringa fall skall inte dömas till ansvar. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:1385) om riksbank i dess lydelse enligt lagen (1998:000) om ändring i nämnda lag dels att 38 och 41 §§ skall upphöra att gälla1 dels att rubriken närmast före 9 § skall utgå, dels att nuvarande 4 § skall betecknas 1 kap. 2 §, nuvarande 10 § skall betecknas 7 kap. 1 §, nuvarande 20 § skall betecknas 6 kap. 6 §, nuvarande 29 § skall betecknas 4 kap. 1 §, nuvarande 31 och 32 §§ skall betecknas 1 kap. 3 och 4 §§, nuvarande 33 § skall betecknas 2 kap. 1 §, nuvarande 33 a § skall betecknas 3 kap. 1 §, nuvarande 33 b § skall betecknas 2 kap. 2 §, nuvarande 34 och 35 §§ skall betecknas 9 kap. 1 och 2 §§, nuvarande 39 § skall betecknas 4 kap. 5 §, nuvarande 39 a § skall betecknas 4 kap. 4 §, nuvarande 40 § skall betecknas 9 kap. 6 §, nuvarande 41 a § skall betecknas 3 kap. 2 §, nuvarande 42 § skall betecknas 6 kap. 3 §, nuvarande 43 § skall betecknas 2 kap. 3 §, nuvarande 44 § skall betecknas 3 kap. 3 §, nuvarande 45 § skall betecknas 4 kap. 6 §, nuvarande 46 § skall betecknas 4 kap. 2 §, nuvarande 47 49 §§ skall betecknas 10 kap. 2 4 §§, nuvarande 50 § skall betecknas 6 kap. 4 §, nuvarande 56 § skall betecknas 11 kap. 5 §, dels att de nya 1 kap. 2 §, 6 kap. 6 §, 9 kap. 2 §, 10 kap. 3 § och 11 kap. 5 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 1 kap. 5 §, 2 kap. 4 § och 9 kap. 4 och 5 §§, av följande lydelse. Lydelse enligt prop. 1997/98:40 Föreslagen lydelse 1 kap 2 § har enligt 9 kap. 12 § regeringsformen ansvaret för penningpolitiken. har enligt 9 kap. 12 § regeringsformen ansvaret för penningpolitiken. får inom detta ansvarsområde utfärda föreskrifter. Målet för verksamhet skall vara att upprätthålla ett fast penningvärde. skall också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. 5 § Ärenden som inte skall avgöras av fullmäktige avgörs av direktionen. Direktionen kan besluta att ärenden får avgöras av riksbankschefen eller någon annan tjänsteman i . 2 kap. 4 § Fullmäktige får för räkning lämna remissyttranden inom sitt verksamhetsområde. 6 kap. 6 § I penningpolitiskt syfte får genom beslut i enskilda fall uppställa kassakrav gentemot kreditinstitut. Med kassakrav avses att viss andel, högst femton procent, av kreditinstitutets placeringar eller förbindelser, beräknade på det sätt i det enskilda fallet bestämmer, skall motsvaras av medel som med eller utan räntegottgörelse skall innestå på räkning för institutet i . I den utsträckning i det enskilda fallet bestämmer likställs med sådana medel kreditinstitutets inneliggande kassa. För ett utländskt kreditinstitut som har rätt att driva verksamhet från filial här i landet beräknas kassakravet på filialens placeringar eller förbindelser. får i penningpolitiskt syfte uppställa kassakrav gentemot finansinstitut. Med kassakrav avses att viss andel, högst femton procent, av finansinstitutets placeringar eller förbindelser, beräknade på det sätt bestämmer, skall motsvaras av medel som med eller utan räntegottgörelse skall innestå på räkning för institutet i . I den utsträckning bestämmer likställs med sådana medel finansinstitutets inneliggande kassa. För ett utländskt finansinstitut som har rätt att driva verksamhet från filial här i landet beräknas kassakravet på filialens placeringar eller förbindelser. 9 kap. 2 § Vid huvudkontoret skall det finnas en revisionsenhet samt de övriga enheter som beslutar. Verksamheten vid revisionsenheten leds av fullmäktige, om inte annat följer av lagen (1988:46) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. Fördelningen av ärenden mellan enheterna skall framgå av den arbetsordning som avses i 38 §. Fördelningen av ärenden mellan enheterna skall framgå av den arbetsordning som avses i 4 §. Revisionsenheten vid utför också revision av , ombudsmän och revisorer enligt revisionsplaner som fastställs av respektive myndighet. 4 § Fullmäktige beslutar om arbetsordning i . beslutar i övrigt i enskilda fall i frågor som rör anställda och uppdragstagare hos banken, om inte annat följer av lag eller beslut av eller av . 5 § Ledamöter i fullmäktige samt sådana anställda och uppdragstagare hos som bestämmer skall skriftligen anmäla sitt innehav av finansiella instrument som anges i 1 kap. 1 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument till . Detsamma gäller ändringar i innehavet. Anmälningsskyldigheten enligt denna paragraf gäller dock inte för ordföranden och vice ordför- anden i fullmäktige samt ledamö- ter i direktionen. 10 kap. 3 § är bokföringsskyldig och det åligger banken att fullgöra denna skyldighet på ett sätt som ger erforderlig information för en bedömning av bankens verksamhet. före skall direktionen till , revisorer och fullmäktige avge redovisning för det föregående räkenskapsåret. Fullmäktige skall till och revisorer lämna förslag till disposition av vinst. Redovisningen skall omfatta resultaträkning, balansräkning, förvaltningsberättelse och en redogörelse för valuta- och penningpolitiken samt för hur har främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende. före skall direktionen till , revisorer och fullmäktige avge redovisning för det föregående räkenskapsåret. Fullmäktige skall till och revisorer lämna förslag till disposition av vinst. Redovisningen skall omfatta resultaträkning, balansräkning, förvaltningsberättelse och en redogörelse för penning- och valutapolitiken samt för hur har främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende. 11 kap. 5 § beslut enligt denna lag får överklagas endast i den utsträckning och i den ordning som sägs i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter. Hur talan förs mot fullmäktiges beslut om skiljande av en ledamot av direktionen från hans anställning regleras i 33 b §. beslut enligt denna lag får överklagas endast i den utsträckning och i den ordning som sägs i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter. Hur talan förs mot fullmäktiges beslut om skiljande av en ledamot av direktionen från hans anställning regleras i 2 kap. 2 §. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:1385) om riksbank i dess lydelse enligt lagen (1998:000) om ändring i nämnda lag1 att nuvarande 12 § skall betecknas 7 kap. 3 §. 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering Härigenom föreskrivs att 1 kap. 4 §, 2 kap. 2 och 3 §§ samt 3 kap. 2, 8, 10, 11 och 14 §§ lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 4 § enligt denna lag avses de institut som anges i 3 § lagen (1988:1385) om riksbank. enligt denna lag avses de institut som anges i 6 kap. 1 § lagen (1988:1385) om riksbank. 2 kap. 2 §1 Om regeringen har förordnat om valutareglering, får regeringen förordna att för ett tillstånd till valutatransaktion får 1. ta ut en avgift som skall tillfalla , eller 2. bestämma att ett visst belopp skall vara insatt på konto i . Om regeringen har förordnat om valutareglering, får regeringen förordna att den som innehar utländska betalningsmedel, tillgodohavanden på konton i utländskt myntslag eller utländska fondpapper skall erbjuda att mot betalning i svenska kronor lösa in tillgångarna. får, helt eller delvis, överlåta nämnda befogenhet till ett kreditinstitut. Om regeringen har förordnat om valutareglering, får regeringen förordna att den som innehar utländska betalningsmedel, tillgodohavanden på konton i utländskt myntslag eller utländska fondpapper skall erbjuda att mot betalning i svenska kronor lösa in tillgångarna. får, helt eller delvis, överlåta nämnda befogenhet till ett finansinstitut. 3 §2 får bemyndiga ett kreditinstitut att meddela tillstånd enligt detta kapitel. Anser sig kreditinstitutet inte kunna bifalla en ansökan, skall denna överlämnas till . får bemyndiga ett finansinstitut att meddela tillstånd enligt detta kapitel. Anser sig institutet inte kunna bifalla en ansökan, skall denna överlämnas till . 3 kap. 2 § Ett förordnande om kreditreglering kan gälla ett eller flera slag av kreditinstitut. Ett förordnande om kreditreglering kan gälla ett eller flera slag av finansinstitut. Regeringen kan på begäran av förordna att även annan som yrkesmässigt och i betydande omfattning bedriver kreditgivning, samt, när det gäller emissionskontroll, annan som offentligen utbjuder obligationer och andra fordringsrätter som är avsedda för allmän omsättning, skall kunna omfattas av kreditregleringen. För den som omfattas av ett förordnande enligt andra stycket gäller i tillämpliga delar vad som sägs om kreditinstitut. För den som omfattas av ett förordnande enligt andra stycket gäller i tillämpliga delar vad som sägs om finansinstitut. 8 § Med placeringskrav avses att vissa av ett kreditinstituts placeringar vid en viss beräkningstidpunkt skall utgöra en viss andel av institutets totala placeringar eller att förändringen av sådana placeringar skall utgöra en viss procent av förändringen av de totala placeringarna. Med placeringskrav avses att vissa av ett finansinstituts placeringar vid en viss beräkningstidpunkt skall utgöra en viss andel av institutets totala placeringar eller att förändringen av sådana placeringar skall utgöra en viss procent av förändringen av de totala placeringarna. 10 § Ett kreditinstitut som åsidosätter en föreskrift som har meddelats med stöd av ett förordnande om kreditreglering skall betala en särskild avgift till staten. Ett finansinstitut som åsidosätter en föreskrift som har meddelats med stöd av ett förordnande om kreditreglering skall betala en särskild avgift till staten. Fråga om särskild avgift prövas av . 11 § Den särskilda avgiften skall bestämmas som räntan på ett belopp som fastställer (underlagsbeloppet). Räntesatsen skall motsvara två gånger den räntesats som gäller enligt 52 § första och andra styckena lagen (1988:1385) om riksbank. Avgiften skall motsvara ränta enligt den angivna räntesatsen för tiden från den föregående beräkningstidpunkten eller, om en tidigare beräkning inte har skett, från det att föreskriften började tillämpas eller för beräkningsperioden. Den särskilda avgiften skall bestämmas som räntan på ett belopp som fastställer (underlagsbeloppet). Räntesatsen skall motsvara två gånger den räntesats som gäller enligt 11 kap. 2 § första stycket lagen (1988:1385) om riksbank. Avgiften skall motsvara ränta enligt den angivna räntesatsen för tiden från den föregående beräkningstidpunkten eller, om en tidigare beräkning inte har skett, från det att föreskriften började tillämpas eller för beräkningsperioden. För utlåningsreglering och placeringskrav skall beräkningstidpunkten eller beräkningsperioden enligt första stycket vara den som avses i 5 § respektive 9 §. För emissionskontroll och räntereglering bestämmer beräkningstidpunkt eller beräkningsperiod särskilt. 14 § får förelägga ett kreditinstitut att lämna de uppgifter som anser nödvändiga för att bedöma om kreditreglering behövs eller för att tillämpa ett meddelat förordnande. får förelägga ett fi- nansinstitut att lämna de uppgifter som anser nödvändiga för att bedöma om kreditreglering behövs eller för att tillämpa ett meddelat förordnande. Denna lag träder i kraft . 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:168) om vissa äldre sedlar Härigenom föreskrivs att lagen (1996:168) om vissa äldre sedlar skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Av riksbank utgivna sedlar enligt nedan angivna författningar skall upphöra att vara lagligt betalningsmedel . Sedlar på enligt kungörelsen (1966:2) om nya sedlar på , 2. sedlar på enligt kungörelsen (1965:68) om nya sedlar på femtio och , 3. sedlar på med anledning av enligt kungörelsen (1968:128) om nya sedlar på , 4. sedlar på enligt kungörelsen (1965:68) om nya sedlar på femtio och , 5. sedlar på enligt kungörelsen (1965:510) om nya sedlar på etthundra kronor, 6. sedlar på enligt kungörelse (RBFS 1985:2) om utgivande av sedlar på femhundra kronor, 7. sedlar på enligt förordningen (1976:758) om nya sedlar på . Om inlösen av sedlar som upphört att vara lagligt betalningsmedel finns bestämmelser i 8 § lagen (1988:1385) om riksbank. Om inlösen av sedlar som upphört att vara lagligt betalningsmedel finns bestämmelser i 5 kap. 4 § lagen (1988:1385) om riksbank. Denna lag träder i kraft . 2.6 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 23 § sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 23 §2 Sekretess gäller för sådan uppgift hos myndighet om innehav av finansiella instrument som har lämnats till myndigheten till följd av särskilt beslut enligt 11 § insiderlagen (1990:1342) eller till följd av 38 § andra stycket lagen (1988:1385) om riksbank eller 44 § lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör lider skada eller men. Sekretess gäller för sådan uppgift hos myndighet om innehav av finansiella instrument som har lämnats till myndigheten till följd av särskilt beslut enligt 11 § insiderlagen (1990:1342) eller till följd av 9 kap. 5 § lagen (1988:1385) om riksbank eller 44 § lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör lider skada eller men. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning överlämnade regeringen propositionen om ställning till (prop. 1997/98:40). I propositionen behandlades lagstiftningsfrågor som bl.a. följer av åtaganden enligt EG-fördraget i fråga om den andra etappen av den ekonomiska och monetära unionen (EMU). Regeringen föreslog bl.a. att skall ha ett prisstabilitetsmål för sin verksamhet samt att en ny ledningsstruktur för banken skall införas. Vidare föreslogs vissa ändringar beträffande ansvaret för valutapolitiken. Propositionen innehöll förslag till grundlagsändringar. Propositionen behandlades av i betänkandet 1997/98:KU15. gav därvid finansutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen. yttrande (1997/98:FiU1y) finns bifogat till betänkandet. antog grundlagsändringarna som vilande. Ett andra och slutligt beslut rörande grundlagsändringarna samt beslut angående övriga lagförslag avses att fattas efter riksdagsvalet . Inom utarbetades en promemoria med förslag till vissa ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank (dnr Fi 98/743). Ändringarna var framför allt redaktionella och innebar att riksbankslagen delades in i kapitel. Vidare föreslogs vissa materiella förändringar rörande föreskriftsrätt och dess kreditgivning. Därutöver föreslogs att begreppet kreditinstitut ändrades till monetära finansinstitut.