prop · GL03150D5 · 1998-01-01 00:00:00 — I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget E2 Presstöd ökas med . Finansiering sker genom att anslaget E3 Stöd till radio- och kassettidningar minskas med motsvarande belopp. Anslaget får användas i enlighet med bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524) samt förordningen om tillfälligt driftsstöd (1997:1205). Det tillfälliga driftsstöd som regeringen föreslog i tilläggsbudgeten och som beslutat om (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU11 Tilläggsbudget 2, rskr. 1997/98:45) är ett bidrag för att lösa de akuta ekonomiska problem som många tidningar med allmänt driftsstöd har. Enligt Presstödsnämndens prognos för täcker inte anslaget beräknade utbetalningar av presstöd. För att täcka kostnaderna för presstödet inklusive det tillfälliga driftsstödet för föreslår regeringen att ytterligare anvisas anslaget E2 Presstöd. Minskningen på anslaget E3 Stöd till radio- och kassettidningar påverkar inte verksamhetens nuvarande omfattning. 5.4.3 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning A2 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A2 minskas med till följd av att den revisionella verksamheten renodlas. (RRV:s) uppgifter innefattar revision, ekonomi- och resultatstyrning, tillhandahållande och utveckling av ekonomi- och personaladministrativa system samt ansvar för och drift av statens betalningssystem. har godkänt regeringens förslag (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU2, rskr. 1997/98:120) att RRV:s verksamhet skall renodlas och koncentreras till de revisionella uppgifterna. Som en följd av detta överförs den del av RRV:s verksamhet som avser statens ekonomistyrningsfunktion till en ny myndighet, (). För att hantera dessa frågor föreslås att överförs från anslaget A2 till det på tilläggsbudget uppförda ramanslaget A21 . flyttas ansvaret för statens betalningssystem från RRV till (). För att hantera det nya ansvaret för betalningsfrågor tillförs RGK:s anslag för förvaltningskostnader genom en minskning med motsvarande belopp av anslaget A2 . Totalt minskas således anslaget A2 med avseende . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A8 : Förvaltningskostnader ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A2 minskas med motsvarande belopp. godkände regeringens förslag (prop. 1997/98:1, utg. omr. 2, bet. 1997/98:FiU2, rskr. 1997/98:120) att verksamhet skall renodlas och koncentreras på de revisionella uppgifterna. Som följd av detta överförs ansvaret för statens betalningssystem till . Syftet med överföringen av betalningsfunktionen är att uppnå en effektivare upplåning, låneförvaltning och likviditetsförvaltning. Överföringen medför att tillgång till information förbättras vilket förväntas leda till lägre finansieringskostnader. För andra myndigheter skapas en högre effektivitet genom möjligheten att vända sig till en och samma myndighet för att diskutera finansiering, likviditetsförvaltning och betalningsförmedling. För att hantera det nya ansvaret för betalningsfrågor föreslås att anslag för förvaltningskostnader tillförs avseende . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A17 Bidrag till av god redovisningssed minskas med motsvarande belopp. har antagit lagen (1998:9) om miljöredovisning. Lagen innebär i korthet att förvaltningsberättelsen liksom tidigare skall innehålla miljöanknuten information i den mån informationen är av betydelse för bedömningen av ett bolags verksamhet, ställning och resultat samt dess utvecklingsmöjligheter och framtidsutsikter. Därutöver infördes ett särskilt upplysningskrav för sådana bolag som är tillstånds- eller anmälningpliktiga enligt miljöskyddslagen. Upplysningskravet omfattar verksamhetens påverkan på den yttre miljön. Den nya lagstiftningen förutsätter att kompletterande normgivning utarbetas. Detta arbete bör falla på . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att får ökade resurser med . Detta finansieras genom att anslaget A17 Bidrag till av god redovisningssed minskas med motsvarande belopp. Detta innebär att staten inte avser att tilldela de medel till stiftelsen som beslutades i statsbudgeten . Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag A21 uppgående till anvisas . Finansiering sker genom att anslaget A2 minskas med motsvarande belopp. har godkänt regeringens förslag (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU2, rskr. 1997/98:120) att statens ekonomistyrningsfunktion renodlas och att en ny myndighet inrättas. () och Statens löne- och pensionsverk (SPV) har tidigare ansvarat för de myndighetsuppgifter som förs över till den nya myndigheten (). En särskild utredare med uppgift att bl.a. ta fram förslag till organisation, verksamhetsmål, regleringsbrev, budget och arbetsformer tillsattes (dir. 1997:122). Utredaren fick vidare i uppgift att ta fram förslag till strategi för effektivisering och prioritering av de ekonomi- och personaladministrativa system- och stödtjänsterna. Ansvaret för statens betalningssystem kommer att föras över till (). I utredarens uppdrag ingick också att föreslå vilka arbetsuppgifter beträffande statens betalningssystem som dels ska föras över till RGK, dels har sådant samband med statens koncernredovisning att de bör ingå i den nya ekonomistyrningsmyndigheten. Utredaren överlämnade delrapporten med förslag i nämnda hänseenden. Utredaren skall fram till arbeta med de förberedelser som krävs för att myndigheten skall kunna verka fr.o.m. denna dag. ESV skall verka för en effektiv och ändamålsenlig ekonomisk styrning på alla nivåer i staten genom att som regeringens stabsmyndighet förse regeringen med underlag om den statliga ekonomin och förse och myndigheterna med verktyg för en effektiv styrning. ESV skall vara ett stöd för såväl regeringen som myndigheterna dels i styrning och uppföljning av statens verksamhet, ekonomi och resultat, dels avseende ekonomi- och personaladministrativa system. De olika leden i ekonomistyrningsprocessen har en inbördes koppling och regeringen ser därför en stor fördel i att hålla samman dessa i en gemensam organisation. För att upprätthålla en hög kompetens i ekonomistyrningen krävs att verksamheten bedrivs i nära kontakt med avnämarna, dvs. regeringen och myndigheterna. Regeringen har för avsikt att knyta ett råd samt ett redovisningsråd till verket. ESV kommer att ansvara för normering, metoder för uppföljning och utvärdering samt tillhandahållande av systemet för statlig redovisning (Riks), kontroll och analys av ekonomisk information, prognoser och avgiftsfrågor samt metodutveckling inom ekonomistyrningsområdet. Statlig produktion av ekonomi- och personaladministrativa system och stödtjänster samordnas och integreras i den nya myndigheten. Dessa verksamheter flyttas från RRV och SPV. Hela den ekonomi- och personaladministrativa system- och stödverksamheten finansieras med avgifter. Den avgiftsfinansierade verksamheten kommer att svara för av den nya myndighetens omslutning. Ansvaret för normering och metodutveckling inom kassahållningsfrågor samt uppgifter som hänger samman med statens koncernredovisningssystem skall ingå i ESV eftersom det finns starka kopplingar till det statliga redovisningssystemet, medan ansvaret för statens betalningssystem flyttas till RGK. För att finansiera anvisas , vilket motsvarar ett årligt anslag på . B3 Bidrag till kapitalet i investerings- banken Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag B3 Bidrag till kapitalet i investeringsbanken uppgående till anvisas . Finansiering sker genom att anslaget B1 Åtgärder för att stärka det finansiella systemet minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten för fanns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Till följd av den försvagade kronkursen i förhållande till ecun visade sig beloppet vara otillräckligt för att täcka kostnaderna för inbetalningarna. För att täcka föregående års underskott föreslår regeringen att anvisas för . kommer guvernörsrådet att besluta om en höjning av bankens kapital, sannolikt med högst . För att täcka kostnaden för denna kapitalhöjning kommer medel att tas från bankens reserver, vilket innebär att ägarna inte behöver göra ytterligare inbetalningar. kommer den inbetalade andelen av bankens kapital sannolikt att sänkas från till . Kapitalhöjningen innebär dock ett ökat garantiåtagande från ägarna. Det svenska garantiåtagandet beräknas öka från 1,9 miljarder ecu till högst 3,1 miljarder ecu. Beslutet om kapitalhöjningen träder i kraft efter godkännandet av bankens guvernörsråd. 5.4.4 Utgiftsområde 3 och uppbörd A1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A1 minskas med netto . Justitiekanslern har i beslut medgivit ett yrkande från en privatperson om ersättning på grund av överträdelse av gemenskapsrätten avseende bl.a. rådets direktiv angående punktskatt på mineraloljor (rådets direktiv /12 EEG av om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor, EGT nr L 76, 23.31.992, s 1 samt rådets direktiv /81 EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor, EGT nr 316, 31.10.1992, s 12). Till Justitiekanslern har inkommit ca 500 liknande ersättningsanspråk från personer företrädesvis bosatta i . Till stöd för sina anspråk har de åberopat bl.a. att de på grund av den svenska lagstiftningen - gått miste om möjligheten att köpa lågbeskattad, rödmärkt olja i . Kraven avser till största delen ersättning för skillnaden mellan faktisk kostnad för svensk olja och presumtiv kostnad om motsvarande mängd rödmärkt finsk olja hade kunnat tankas i . Huvuddelen av dessa ersättningsanspråk har av Justitiekanslern överlämnats till för fortsatt handläggning. Handläggningen av ersättningsanspråken beräknas kunna slutföras . För att ge möjligheten att besluta om och betala ut skadestånd i de angivna fallen bedömer regeringen att anslag behöver ökas med . Även i de fall det är Justitiekanslern som beslutar om skadestånd bör ha hand om utbetalningen av skadestånden. Beräkningen är preliminär och regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med dels en mer preciserad beräkning dels förslag till finansiering. Utgångspunkten är att finansiering skall ske inom utgiftsområdets ram. görs en neddragning av anslag med , som överförs till anslaget A3 för punktskattekontroll. Detta innebär att anslag 1998 minskas med netto . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget A3 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A1 minskas med motsvarande belopp. Mycket tyder på att skatteundandragandena av punktskatter på framför allt alkohol och tobak men även på mineraloljeprodukter har ökat i omfattning. ökade beslag av dessa varor indikerar att så är fallet. En annan indikator på detta är att statens skatteintäkter från dessa varor minskar och att höjningarna av tobaksskatten endast beräknas leda till en marginell ökning av intäkterna. Regeringen har i en proposition (1997/98:100) föreslagit att skall ges förbättrade möjligheter att kontrollera underlaget för punktskatter avseende alkohol, tobak och mineraloljor i den EU-interna trafiken. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Under förutsättning att godkänner regeringens förslag, föreslås att anslag tillförs för för att påbörja den nya kontrollverksamheten. 5.4.5 Utgiftsområde 5 och internationell samverkan A2 Nordiskt samarbete I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A2 Nordiskt samarbete ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A1 minskas med motsvarande belopp. Regeringen anser att behöver särskilt ekonomiskt stöd på till informationsverksamheten vid Arena . Verksamheten beskrivs närmare under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Finansieringen delas mellan utgiftsområde 17 och utgiftsområde 5. Medlen på anslaget A2 Nordiskt samarbete beräknas inte räcka för den del som skall finansieras av utgiftsområde 5. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . D4 Forskning till stöd för nedrustning och inter- nationell säkerhet I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget D4 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet ökas med . Finansiering sker genom att anslaget D1 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området minskas med motsvarande belopp. bidrar i betydande omfattning med expertis till FN:s säkerhetsråds särskilda kommission för eliminering av massförstörelsevapen (). Detta sker genom att personal från ställs till förfogande. Dessa bidrag från svensk sida förväntas komma att öka ytterligare under innevarande år. För att kunna möta ökade kostnader till följd härav föreslår regeringen att tillförs anslaget. 5.4.6 Utgiftsområde 6 Totalförsvar A2 Fredsfrämjande truppinsatser I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A2 Fredsfrämjande truppinsatser ökas med . Finansiering sker till viss del genom att anslaget B2 Funktionen Försörjning med industrivaror och anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst minskas med vardera. deltar med en reducerad bataljon i en mellan de nordiska länderna och gemensam brigad inom ramen för den Nato-ledda multinationella fredsstyrkan () i syfte att genomföra fredsavtalet för . Mandatet för SFOR löper ut . Regeringen bedömer att en fortsatt internationell militär närvaro, med svenskt deltagande i nuvarande omfattning efter är nödvändig för att genomföra fredsavtalet. Regeringen föreslår att anslaget A2 Fredsfrämjande truppinsatser tillförs för att möjliggöra en fortsatt svensk insats inom ramen för SFOR efter , samt för att skapa en handlingsfrihet för svensk medverkan i fredsfrämjande truppinsatser, t.ex. inledande insatser med snabbinsatsstyrkan eller inledande insatser inom ramen för FNs snabbinsatsbrigad SHIRBRIG . Den väntade positiva utveckling i , som föranlett en reducering av anslaget med , har inte till fullo infriats. Därför återförs dessa medel till anslaget. Finansiering av resterande sker till viss del genom en minskning med av anslaget B2 Funktionen Försörjning med industrivaror samt genom en minskning med av anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns det för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: ökas med . Finansiering sker genom att anslaget B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anslaget B9 tillförs på grund av tidigare felbudgetering i budgetpropositionen . 5.4.7 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg B10 Bidrag till äldrebostäder m.m. Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: Ett nytt reservationsanslag B10 Bidrag till äldrebostäder m.m. uppgående till anvisas . Ädelreformen medförde kraftigt ökade behov av goda och funktionella bostäder och lokaler avsedda för äldre. En del av dessa behov har kunnat tillgodoses genom de omfattande ny- och ombyggnationer av äldreboendet som har ägt rum i kommunerna , till en del finansierat med statliga stimulansmedel. På många håll är dock behovet fortsatt stort av nya och ombyggda bostäder för äldre och i många kommuner pågår också en utbyggnad. För att bl.a. säkerställa att nödvändiga nya projekt inte skjuts har regeringen i propositionen Bostadspolitik för hållbar utveckling (prop. 1997/98:119) aviserat att en ram på motsvarande skall avsättas för ett tillfälligt statligt byggstöd för äldrebostäder m.m. i kommunerna . Regeringen behandlar denna fråga i propositionen Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) som regeringen beslutat i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen. Åtgärden medför ökade förutsättningar för kommunerna att uppfylla de nationella mål för äldrepolitiken som bl.a. innebär att äldre skall ha möjlighet att vid behov kunna flytta till en särskild boendeform. Medlen skall kunna användas för ny- och ombyggnad samt förbättringar av dels bostäder i särskilda boendeformer, dels sådana lokaler i anslutning till det särskilda boendet som skall användas som möteslokaler, samlingslokaler etc. för äldre. föreslår regeringen att anvisas under ett nytt reservationsanslag. Medlen föreslås disponeras av i enlighet med förordning som regeringen senare meddelar. Återstående medelsbehov har beaktats i ramarna för utgiftsområde 9 . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget C5 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget D1 Kriminalvården under utgiftsområde 4 Rättsväsendet minskas med motsvarande belopp. I propositionen Vissa reformer av påföljdssystemet (prop. 1997/98:96) framhåller regeringen att det är mycket otillfredsställande att ungdomar placeras i fängelse när de begått allvarliga brott, eftersom fängelse är en olämplig miljö för barn och ungdomar. Därför är det angeläget att det tillskapas en alternativ form av frihetsberövande som gör det möjligt att hålla de yngsta lagöverträdarna utanför fängelserna. Regeringen föreslår således att en ny frihetsberövande påföljd skall införas, sluten ungdomsvård. Ansvaret för verkställigheten av vården bör tillfalla (SiS). Institutionsstyrelsen har ansvaret för planeringen och driften av de särskilda ungdomshem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Mot denna bakgrund måste anses ha goda möjligheter att inom sin organisation kunna ta hand om de unga lagöverträdare som kan komma i fråga för ett frihetsberövande. måste Institutionsstyrelsen göra vissa investeringar, utbilda personal och vidta andra förberedande åtgärder för att kunna starta verksamheten 1999. Medelsbehovet beräknas till för dessa insatser. 5.4.8 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 40 . Regeringens förslag: Anslaget A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning minskas med 4 . Den öppna arbetslösheten beräknas under innevarande budgetår uppgå till , vilket är lägre än den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Totalt beräknas utbetalningarna från anslaget för bidrag till arbetslöshetsersättning uppgå till innevarande budgetår. Det är lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Antalet deltagare i resursarbeten och offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA) har successivt ökat men har ännu inte nått upp till den beräknade omfattningen på 10 000 personer i respektive åtgärd. fanns 3 300 kvinnor och 3 500 män i OTA och 3 100 kvinnor och 700 män i resursarbete. Regeringen bedömer att antalet anvisade till resursarbete kommer att öka, bl.a. mot bakgrund av de regelförändringar som föreslås nedan. Regeringens avsikt är även att i budgetpropositionen återkomma med ett förslag som innebär att resursarbete får beviljas även . Den tillfälliga avgångsersättning som kunde medges har fått en större omfattning än vad som beräknades i budgetpropositionen och totalt hade 18 600 personer beviljats sådan ersättning . Åtgärden generationsväxling som infördes har haft en liten omfattning. Regeringen bedömer dock att antalet successivt kommer att öka bl.a. med anledning av de förändringar av reglerna för åtgärden som redovisas i tilläggsbudget under utgiftsområdet. Sammantaget beräknas utbetalningarna från anslaget till resursarbeten, OTA, den tillfälliga avgångsersättningen samt generationsväxling uppgå till . Utgifterna för resursarbeten bör fr.o.m. inte längre beräknas under utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Utgifterna bör i stället beräknas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Anslaget A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning under utgiftsområdet bör därför minskas med som anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökas med i förhållande till statsbudgeten. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning minskas med . Regeringens förslag: Den som anvisats till resursarbete får ersättas med högst av avtalsenlig lön. Enligt nuvarande regler får en arbetsgivare som tar emot en arbetslös person i resursarbete ersätta denna med högst av den dagpenninggrundande inkomsten. Detta medför vissa problem på arbetsplatserna om några av deltagarna i resursarbete har en mycket låg inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning eller endast erhåller grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen. Det bör vara arbetsgivaren och de lokala arbetstagarorganisationerna som avgör storleken på ersättningen genom de särskilda kollektivavtal som tecknas då arbetsgivare anordnar resursarbeten. Lönen enligt det särskilda kollektivavtalet får dock inte överstiga av den lön som gäller enligt ordinarie kollektivavtal på den aktuella arbetsplatsen. Den ersättning staten betalar till arbetsgivarna bör dock vara oförändrad, dvs. av den dagpenninggrundande inkomsten samt därtill hörande sociala avgifter och särskild löneavgift. Förändringen innebär inte några utgiftsökningar och påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Regeringens förslag: För att förenkla administrationen kring åtgärden ersätts arbetsgivare som anordnar resursarbete med en schablonsmässigt beräknad månadsersättning som regleras vid anvisnings- tidens slut. Enligt nuvarande regler betalar arbetsgivaren lön till den anvisade och rekvirerar sedan i efterskott från länsarbetsnämnden ersättningen för den bidragsberättigade delen. Denna varierar beroende på hur stor del av tiden personen i resursarbete haft vikariat med ordinarie avtalsenlig lön. I resursarbete skall arbetsgivaren och arbetstagarorganisationerna på arbetsplatsen ha kommit överens om att den anvisade skall erbjudas alla lämpliga kortare vikariat som uppstår. Vid vikariat erhåller den anvisade avtalsenlig lön och arbetsgivaren betalar därtill hörande sociala avgifter och särskild löneavgift och utgår ingen ersättning till arbetsgivaren. Det är i vissa fall ett administrativt betungande system för arbetsgivarna att beräkna vad som är lön och ersättning. Detta minskar arbetsgivarnas benägenhet att vilja anordna resursarbeten. Förslaget till förändring innebär inga utgiftsökningar och påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Regeringens förslag: Privata vårdhem och andra verksamheter som upphandlats på entreprenad av en kommun liksom stiftelser och friskolor får fr.o.m. anordna resursarbeten. Detta skall avse långvarigt pågående entreprenader per . Endast arbetsgivare inom offentliga sektorn samt försäkringskassor och kyrkliga arbetsgivare kan ta emot personer i resursarbete. Det finns dock ett intresse även hos andra arbetsgivare att ta emot resursarbetare som utför tjänster inom den offentliga sektorn genom exempelvis kommunalt upphandlad entreprenad där risken för undanträngning inte bedöms lika stor som hos andra privata företag på marknaden. Det finns flera parter som gynnas vid resursarbete; arbetsgivaren och den arbetslöse och - eftersom det gäller den offentliga sektorn - även allmänheten. Genom att de arbetslösa i resursarbetet, som i huvudsak är kvinnor, kan gå in och ta lämpliga vikariat får de också bättre chanser på den reguljära arbetsmarknaden. Arbetslösa i kommuner där vården i stor utsträckning lagts ut på entreprenad har dock små eller inga möjligheter att bli anvisade till resursarbete. Eftersom resursarbete är en åtgärd som utgår från en trepartsöverenskommelse, dvs.