prop · GL0386 · 1998-01-01 00:00:00 — Med tillämpning av de principer som i övrigt gäller för utgivnings- och distributionsstödet, skulle dessa medier uteslutas från stöd eftersom arkersättningsprincipen inte går att tillämpa. Det är dock angeläget att svensk kvalitetsutgivning på cd-rom, kassettböcker och genom digital publiceringsteknik kan utvecklas. En särskild stödordning inom ramen för utgivnings- och distributionsstödet bör därför inrättas för stöd till nya medier. Stöd skall kunna utgå för viss del av utgivningskostnader, försöksverksamhet eller projekt och fördelas i enlighet med Statens kulturråds allmänna riktlinjer för bidragsgivning. Även litterära evenemang där författare och bokläsare möts är av stor betydelse för boken och läsandet. Poesi- och berättarfestivaler är manifestationer för litteraturen. Arrangemang och projekt av denna typ som har till syfte att främja boken och läsandet bör därför också kunna få statligt stöd inom ramen för samma stödordning. Det bör ankomma på regeringen att utforma närmare föreskrifter om villkoren för stödet. Regeringen har för avsikt att i budgetpropositionen för föreslå en ökning av nuvarande stöd till utgivning av litteratur med för att det även skall rymma det utvidgade stödet till utgivning och distribution av litteratur. 7 Stöd för läsfrämjande insatser Regeringens förslag: Ett nytt statligt stöd införs för läsfrämjande insatser. Regeringens bedömning: Det nya stödet för läsfrämjande insatser bör anvisas . förslag: Överensstämmer till viss del med regering- ens förslag. Utredningen föreslår läsfrämjande åtgärder för barn och att särskilda medel fördelas länsvis så att barnbibliotekskonsu- lenterna får ansvaret för att ge kunskap och information om böcker och läsning. Dessutom lämnar utredningen förslag om att bör få särskilda medel för att producera en barnbokskatalog och en kata- log över utgivningsstödda titlar. Läsfrämjande insatser föreslås också för bibliotek och bokhandel. Remissinstanserna: Utredningens förslag om läsfrämjande verksam- het för barn har mottagits positivt av remissinstanserna. Många anser dock att fler aktörer än länsbiblioteken bör inbegripas i arbetet och att utredningens förslag till medelstilldelning inte motsvaras av det stora behov som finns. Vidare anser flera att målgruppen bör vara barn och unga och att det saknas motiv för den föreslagna åldersgränsen . En övervägande del av remissinstanserna ställer sig bakom förslaget om stöd till en barnbokskatalog och framhåller att olika aktörer i det läs- främjande arbetet behöver en sakkunnig och attraktiv information om barn, böcker och läsning för utdelning. Remissopinionen är överlag positiv till förslaget om särskilda insatser för marknadsföring av utgivningsstödda titlar. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Nedan behandlar re- geringen frågor om särskilda läsfrämjande insatser för barn och ung- domar, stöd till en barnbokskatalog och stöd till marknadsföringsinsatser för utgivningsstödda titlar. Läsfrämjande insatser för barn och ungdomar Det är viktigt att barn och unga läser böcker och att böckerna finns i deras närhet. Läslusten måste väckas när barnen är små och hållas vid liv under de unga åren. Föräldrar, lärare i förskola och skola, bibliotekarier och andra har en viktig roll när det gäller att fånga de ungas intresse för litteraturen. Mot bakgrund av att utlåningen vid landets bibliotek och försäljningen av barn- och ungdomslitteratur kraftigt minskat införde regeringen ett nytt stöd för inköp av litteratur för barn och unga till folk- och skolbibliotek. I statsbudgeten anvisades 25 miljo- ner kronor för bokinköpen. Stödet innebär att varje kommun erbjuds en möjlighet att söka bidrag för inköp av valfri litteratur för barn och unga. infördes engångsvis ett stöd till läsfrämjande verksamhet för barn och unga med . Via fanns därmed även möjligheter för folkbildningsförbund, för- äldraföreningar, konstnärliga centrumbildningar, kulturföreningar m.fl. att få statligt stöd för aktiviteter vars mål var att förmedla litteraturen och språket till barn och unga. Intresset för de nya statliga stöden har varit mycket stort. Sammanlagt inkom till 353 ansökningar om totalt nära för olika läsfrämjande aktiviteter riktade till barn och unga. Eftersom inköpsstödet till biblioteken var villkorat med läsfrämjande insatser har det initierat ett flertal samarbetsprojekt mellan folk- och skolbibliotek, barnhälsovård och barnomsorg. Genom det särskilda stödet till läsfrämjande insatser har en rad projekt och verksamheter kunnat bedrivas runt om i landet såsom skrivarverkstä- der, litteraturläger, författarbesök, metod- och utvecklingsprojekt om högläsning och berättarteknik m.m. har funnit att bokläsningen bland de unga har minskat, trots en stor kvalitetsutgivning av barn- och ungdomslitteratur. Detta gäller både i lästid och andelen läsare. Regeringen anser att utvecklingen är oroande och menar att staten nu bör ta ett utökat ansvar för läsfräm- jande verksamhet. Det stora antalet ansökningar om stöd för läsfrämjande insatser för barn och unga som inkom till visar att det finns ett mycket stort intresse och engagemang bland olika aktörer och yrkesgrupper i samhället för att stödja barn och ungdomars läsning. Den tillämpade stödformen främjar egna initiativ och utveckling av nya samarbetsformer, som är en viktig del i det läsfrämjande arbetet. Mot den bakgrunden bör ett stöd för läsfrämjande verksamhet liknande det som prövades införas permanent. Särskilda medel bör därför finnas tillgängliga för att disponera för bidrag till läsfrämjande. Olika aktörer i samhället, som förskolor, skolor, bibliotek, bokhandlar, men även folkrörelser, föräldraföreningar, folkbildningsför- bund, ungdomsorganisationer, invandrarorganisationer m.fl. ideella före- ningar skall därmed också i fortsättningen kunna ansöka om bidrag till verksamheter som syftar till att främja läsning bland barn och unga. Det bör ankomma på regeringen att utforma närmare föreskrifter för stödet. En barnbokskatalog En samlad information om det utbud av litteratur som finns för barn och unga saknas på marknaden. fanns ett branschsamarbete omkring en katalog och utgick också ett statligt stöd för att sprida katalogen. Barnbokskatalogen, som innehöll ca 400 titlar, hade en upplaga på en miljon exemplar och spreds, förutom till bokhandeln, även till landets samtliga hushåll med barn mellan samt till skolor, bibliotek och andra institutioner. Sedan det statliga stödet upp- hörde spreds katalogen i betydligt mindre upplaga via länens barnbiblio- tekskonsulenter. Någon gemensam barnbokskatalog finns . Regeringen bedömer att en barnbokskatalog i enlighet med utredning- ens förslag utgör ett viktigt led i arbetet med att sprida kännedom om de barn- och ungdomsböcker som ges ut. Regeringen anser därför att sär- skilda statliga medel bör anvisas för produktion och distribution av en bokkatalog som vänder sig till både föräldrar och dem som arbetar med barn och unga. Den sakkunskap som finns hos bör ut- nyttjas för produktion och urval. Sakkunskap finns även hos och andra, vilka bör kunna utnyttjas för att ge katalo- gen ett så professionellt innehåll och en så tilltalande utformning som möjligt. Katalogen bör även finnas på Internet och länkas till exempelvis skoldatanätet och Kulturnät . Syftet med barnbokskatalogen är att den skall vara en handledning och locka till läsning. Den bör få största möjliga spridning till bibliotek, bokhandlar, förskolor och skolor, lärar- och biblioteksutbildningar, studieförbund m.fl. Det bör ankomma på re- geringen att utforma närmare föreskrifter för stödet. Marknadsföring av utgivningsstödda titlar Kunskapen om vilka titlar som erhållit utgivningsstöd är begränsad. får ca 700 titlar statligt utgivningsstöd med sammanlagt . Det är rimligt att denna litteratur blir känd bland dem som arbetar med böcker. Regeringen bedömer att informationen om kvalitetslitteratur avsevärt bör förbättras och att bör få särskilda medel för att pro- ducera en katalog på Internet, kompletterad med viss tryckt information, över de titlar som har fått utgivningsstöd. Marknadsföringsinsatserna blir ett viktigt komplement till det nya distributionssystemet som innebär att spridningen av den utgivningsstödda litteraturen kommer att öka väsent- ligt. Eftersom beslut om utgivningsstöd tas löpande bör upp- dateringar på nätet kunna göras med jämna mellanrum så att informatio- nen hålls aktuell. Katalogen bör vara attraktiv och stimulerande och in- nehålla kortfattade uppgifter om författare, översättare m.m. Därmed kan en bred presentation göras av denna kvalitetslitteratur till bokhandel, bibliotek och press. Det bör ankomma på regeringen att utforma närmare föreskrifter för stödet. I budgetpropositionen för har regeringen för avsikt att föreslå att anvisas för läsfrämjande insatser. 8 Stöd till bokhandeln förslag: Det nuvarande statliga stödet till bokhandeln utvidgas . Stödet skall även omfatta ett nytt IT-stöd till mindre bokhandlar. Regeringens bedömning: Stödet till bokhandeln bör ökas med . förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flera remissinstanser framhåller bokhandelns betydelse och betonar vikten av ett brett sortiment, bokhandelns kompe- tens och kundservice. Vidare menar flera instanser att en förutsättning för bokhandelns överlevnad är att ny teknik tas i anspråk. tidigare övervägande: Stöd till bokhandeln har behand- lats av vid ett flertal tillfällen. Riktlinjer för det nuvarande stö- det till bokhandeln beslutades /93 (prop. 1992/93:100 bil. 12, bet. 1992/93:KrU26, rskr. 1992/93:319). Skälen för regeringens förslag och bedömning: Bokhandeln spelar en central roll för bokdistributionen. Ett väl spritt bokhandelsbestånd är nödvändigt för att allmänheten skall kunna upptäcka litteraturen och få tillgång till ett brett utbud av litteratur. Bokens fysiska närvaro stimulerar till läsning. Staten ger stöd till bokhandeln i form av kreditstöd, sortimentsstöd och katalogdatorstöd. Syftet med statens stöd är att be- hålla och förstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät och öka tillgänglig- heten av litteraturen. visar att kreditstödet har haft stor betydelse för en- skilda bokhandlars utvecklingsmöjligheter och bidragit till nyetablering av bokhandel på orter som länge saknat sådan. Sortimentsstödet bidrar till att den mindre bokhandeln kan hålla ett bredare sortiment. Katalog- datorstödet har dessutom inneburit att bokhandlar kunnat ge en förbättrad kundservice, som annars enbart skulle varit förbehållen de större bok- handlarna. De olika stödformerna i samverkan bidrar till en positiv ut- veckling av bokhandeln. Mot denna bakgrund är det av största vikt att ett statligt stöd till bokhandeln finns kvar även i fortsättningen. Bokhandeln är utsatt för hård konkurrens och ökade krav ställs på den tekniska utrustningen. Nya informationssystem och en rationell dist- ribution i bokbranschen möjliggör en avsevärd förbättring av kundser- vicen. undersökningar av detaljhandeln visar att fram- för allt mindre bokhandlar, dvs. servicebokhandlar med låg omsättning, har en skör ekonomisk ställning. oro är stor för den senaste tidens negativa kostnadsutveckling för många bokhandlar. kan detta komma att urholka titelbredden och även försvåra för den mindre bokhandeln att köpa in nyhetssortiment. Regeringen föreslår därför, i likhet med bokutredningen, att det statliga stödet till bokhandeln i form av kreditstöd och sortimentsstöd förstärks. En viktig förutsättning för den mindre bokhandelns överlevnad är att den utnyttjar den nya tekniken och de funktioner som informationstekni- ken ger möjligheter till. Vissa bokhandlar har dock inte möjlighet att inom ramen för sin verksamhet klara utökade ekonomiska åtaganden. Regeringen bedömer därför att nuvarande katalogdatorstöd bör byggas ut och förändras till ett mer omfattande IT-stöd. Det nya stödet innebär att den mindre bokhandeln får möjlighet att söka bidrag till kostnader för investering i dator, abonnemang och programvaror. Det bör ankomma på regeringen att utforma närmare föreskrifter om villkoren för det nya IT- stödet. Det bör vidare ankomma på (), som förvaltar statsbidragen, att följa utvecklingen på IT-om- rådet och göra bedömningar av teknik och utrustning som bidrar till bok- handelns kompetensutveckling inom ramen för det nya IT-stödet. I budgetpropositionen för har regeringen för avsikt att föreslå en ökning av det nuvarande anslaget för stöd till bokhandeln med . Vid beräkningen har hänsyn tagits till att en förstärkning av administrationsbidraget till BFI bör göras mot bakgrund av ökade arbetsuppgifter. 9 Stöd till kulturtidskrifter Regeringens förslag: Det nuvarande statliga stödet till kulturtid- skrifter utvidgas för att även omfatta ett nytt stöd till kommunala bibliotek för provprenumerationer på kulturtidskrifter och ett nytt stöd till en kulturtidskriftskatalog på Internet. Regeringens bedömning: Det nuvarande stödet till kulturtidskrifter bör ökas med . förslag: Utredningens förslag överensstämmer till viss del med regeringens förslag. Utredningen föreslår att en omfördel- ning av stödet för kulturtidskrifter görs, så att av stödet går till produktionsstöd och till utvecklingsbidrag och stöd till tidskriftsverkstäder. Vidare föreslås en försöksverksamhet som innebär att bibliotek kan få tidskriftspaket med provnummer som underlag för att fatta beslut om prenumerationer samt att medel avsätts för en kulturtid- skriftskatalog. Utgivningen av kulturtidskrifter på kassett föreslås dess- utom överföras från till annan myndighet, exempelvis eller Talboks- och . Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna är positiva till en om- fördelning av kulturtidskriftsstödet. för kul- turtidskrifter och Föreningen betonar dock vikten av att produktionsstödet inte minskas, eftersom ett flertal kultur- tidskrifter med ekonomiska problem då kommer att tvingas lägga ned. Beträffande kulturtidskriftskatalogen framhåller många remissinstanser betydelsen av att den får vidast möjliga spridning och verkligen når ut till kulturtidskrifternas potentiella läsekrets, antingen direkt eller via olika institutioner. Flera ifrågasätter utredningens kostnadsberäkning för en katalog, vilken man menar är för hög. Majoriteten av remissinstanserna avstyrker utredningens förslag om tidskriftspaket med provnummer. Samtliga länsbibliotek och biblioteks- organisationer, liksom kulturtidskrifter är tvek- samma eller direkt negativa till den modell som presenteras i utred- ningen. Flera av biblioteken menar att de har goda möjlighe- ter att få provnummer av tidskrifter och anser att förslaget inte är till- räckligt kraftfullt. När det gäller utgivningen av kulturtidskrifter på kassett har varken eller något att invända mot att den överförs till annan myndighet. stads- och länsbibliotek föreslår att utgivningen överförs till Talboks- och (TPB), men självt motsätter sig att utgivningen av kulturtidskrifter på kassett över huvud taget förs över till någon annan myndighet. Även avstyrker förslaget. De båda sistnämnda re- missinstanserna är emot förslaget dels av handikappolitiska skäl, dels för att de inte vill begränsa nyttjanderätten av kassettidskrifter. tidigare överväganden: En form av statligt tidskriftsstöd infördes (prop. 10, 1966:SU47, rskr. genomfördes försök med särskilda åtgärder när det gäller marknadsföring och distribution samt utbildning och rådgivning avseende ekonomi, juridik, administration, teknik, m.m. (prop. 1986/87:100 bil. 10, bet. 1986/87:KrU17, rskr. 1986/87:209). Kulturtid- skriftsstödet lämnas /94 som produktionsstöd och utvecklingsstöd (prop. 1992/93:100 bil. 12, bet. 1992/93:KrU 26, rskr. 1992/93:319). Skälen för regeringens förslag och bedömning: Syftet med statens stöd till kulturtidskrifter är att garantera en kulturellt värdefull mångfald i tidskriftsutbudet. har betydelse för den allmänna debatten i politiska, sociala och kulturella frågor och därmed den demo- kratiska opinionsbildningen i . Kulturtidskriftsstödet lämnas i form av produktionsstöd och utvecklingsstöd. Även tidskriftsverkstäder får del av utvecklingsstödet. Tidskriftsstödet är ett förlustbidrag och vill- kor för stöd är att tidskriften finns spridd i hela landet. Utvecklingsstöd inklusive stöd till tidskriftsverkstäder utgör av ansla- get. Syftet med utvecklingsbidraget är att i samarbete med tidskrifternas redaktioner upprätta en plan för hur tidskriften skall kunna bli självbärande. Stödet till verkstäderna är viktigt för de mindre tidskrifter som inte själva har råd eller möjlighet att skaffa teknisk utrustning eller kompetens. Många kulturtidskrifter lever under svåra ekonomiska villkor och det statliga stödet är en förutsättning för att de skall överleva på marknaden. Regeringen bedömer att kombinationen av produktions- och utvecklings- stöd för kulturtidskrifterna har varit framgångsrik när det gäller att värna om ett stort utbud av kulturellt värdefulla tidskrifter i . Mot den bakgrunden anser regeringen att ett statligt kulturtidskriftsstöd även i fortsättningen skall utgå. Då den snabba data- och elektronikutvecklingen har fått stora konse- kvenser för de tryckta tidskrifterna är både det riktade utvecklingsbidra- get till enskilda tidskrifter och stödet till tidskriftsverkstäderna av stor betydelse. Genom att öka utvecklingsinsatserna kan de enskilda tidskrif- ternas behov av produktionsstöd minskas. Utredningen föreslår därför att andelen stöd till tidskriftsverkstäderna och utvecklingsbidraget bör ökas från . Produktionskostnaderna för redaktionellt arbete och honorar är dock, vid sidan om distributionen, för många tidskrifter det främsta problemet. Regeringen befarar därför att den minskning av produktionsstödet som utredningen föreslår med stor sannolikhet skulle innebära att många vär- defulla tidskrifter tvingas lägga ned sin produktion. Den föreslagna minskningen bör därför inte genomföras. Regeringen har dock för avsikt att ge utökade möjligheter att omfördela medlen mellan produktionsstöd och utvecklingsstöd med utgångspunkten att en kultu- rellt värdefull mångfald i kulturtidskriftsutbudet bibehålls. Med hänvisning till sitt ansvar för s.k. utsatta grupper ger Statens kul- turråd ut ett 20-tal kulturtidskrifter på kassett. De tidskrifter som har kommit i fråga är de som erhållit kulturtidskriftsstöd till sin tryckta utgåva och som kunnat uppvisa minst fem kassettprenumeranter. För människor med lässvårigheter är kassettutgivningen av största vikt. Regeringen anser i likhet med flera remissinstanser att särlösningar för funktionshindrade bör undvikas. bör därför, inom ramen för kulturtidskriftsstödet, även i fortsättningen ge bidrag för viss utgivning av kassettversioner av tidskrifter som erhåller stöd. Det bör ankomma på regeringen att utforma närmare föreskrifter för utgivningen. Prenumerationsstöd till biblioteken Många kulturtidskrifter har vidkänts ett stort prenumera- tionsbortfall. Bibliotekens prenumerationer är för många tidskrifter livs- avgörande och indirekt främjar biblioteken även kulturtidskrifternas möjlighet till marknadsföring. Att kulturtidskrifterna finns på biblioteken innebär att de kommer i kontakt med presumtiva prenumeranter. Trots att biblioteken prenumererar på allt färre tidskrifter, utnyttjas dessa allt mer i bibliotekens upplysnings- och informationsarbete. Allt fler söker upp biblioteken för att läsa eller låna tidskrifter och ungdomar använder dem flitigt för olika skolarbeten. På biblioteken finns således en stor efterfrå- gan på och användning av olika tidskrifter. föreslår en försöksverksamhet med tidskriftspaket till biblioteken. Merparten av remissinstanserna är negativa till utredningens förslag, men ger ett starkt stöd för en alternativ modell. I denna skulle de kommunala biblioteken erbjudas att gratis prenumerera på ett antal kulturtidskrifter de tidigare inte prenumererat på. För att påföljande år få samma möjlighet skulle de måsta uppvisa att deras totala antal kul- turtidskriftsprenumerationer ökat. Regeringen anser i likhet med flera remissinstanser att kulturtidskrif- terna skulle få ökade möjligheter att marknadsföra sig och nå ut till bib- lioteken genom ett system med provprenumerationer, som bib- lioteken ges bättre underlag för beslut om nya kulturtidskriftsprenumera- tioner. Regeringen föreslår därför att ett statligt prenumerationsstöd in- rättas. Stödet innebär att kommunala bibliotek erbjuds att gratis prenumerera på fem av de kulturtidskrifter som erhållit statligt tid- skriftsstöd och som biblioteken tidigare inte prenumererat på. Det bör ankomma på regeringen att utforma närmare föreskrifter om villkoren för prenumerationsstödet. Utgivning av en kulturtidskriftskatalog ger ut en årlig katalog över kulturtidskrifter i . Både kulturtidskrifter som erhåller statligt stöd och ett antal icke statsstödda tidskrifter som är att betrakta som kulturtid- skrifter presenteras i katalogen. Genom att sprida viktig information om tidskrifterna och deras innehåll utgör katalogen ryggraden i alla mark- nadsföringsåtgärder för kulturtidskrifter. Den spelar också en viktig roll vid bibliotekens tidskriftsinköp. Katalogen innehåller ca 240 tidskrifter och bygger på frivilligt deltagande även för de tidskrifter som får kultur- tidskriftsstöd. Kulturtidskriftskatalogen finns numera både i tryckt form och på Inter- net. Bland remissinstanserna finns de som framhåller Internet-versionens fördelar framför en tryckt katalog. Regeringen anser i likhet med dessa remissinstanser att det finns uppenbara fördelar med digitala presentatio- ner av kulturtidskrifterna. De kan lätt hållas aktuella och fungera som söksystem för olika artiklar. Vidare kan en Internetutgåva innehålla mer material än en tryckt katalog. En Internetkatalog kan bli en fast punkt för tidskriftsinformation och en viktig länk till liknande databaser och för- säljningsställen både nationellt och internationellt. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att tilldelas särskilda medel för att producera en kulturtidskriftskatalog på Internet. I detta arbete skall ingå att svara för underhåll och utveckling av katalo- gen, liksom för marknadsföring och information. De tidskrifter som er- håller statliga bidrag bör obligatoriskt ingå i katalogen. Det bör ankomma på regeringen att utforma närmare föreskrifter för stödet. För att genomföra de ovan föreslagna förstärkningarna av kulturtid- skriftsstödet har regeringen för avsikt att i budgetpropositionen för föreslå en ökning av stödet till kulturtidskrifter med 900 000 kro- nor. Regeringen bedömer att inom ramen för anslaget bör få avgöra den närmare fördelningen av anslagsmedel till de olika än- damålen. 10 Förbättrad statistik på litteratur- och tidskriftsområdet Regeringens bedömning: bör ges ett utvidgat uppdrag att följa utvecklingen på litteratur- och kulturtid- skriftsområdet genom att utveckla, framställa och presentera statistik. Bidraget till bör ökas med för det utvidgade uppdraget. förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Ett starkt stöd för utredningens förslag återfinns hos remissinstanserna. Skälen för regeringens bedömning: Statistiska uppgifter om förhål- landen för boken och kulturtidskriften är bristfälliga som utvecklingen inom bok- och tidskriftsmarknaden sker i allt snabbare takt. är statistikansvarig myndighet på kulturområdet. Sta- tistiska Centralbyrån (SCB) tar för räkning fram statistik för folk- och skolbiblioteken. Den statistik som avser folkbiblioteken är en s.k. totalundersökning, dvs. samtliga bibliotek ingår. När det gäller stati- stik som samlas in från skolbiblioteken rör det sig däremot om en urvals- undersökning där omkring 250 skolbibliotek ingår. tar fram en branschstatistik över föreningens medlemsförlag. Statistiken är en förlagsstatistik och redovisar medlems- förlagens försäljning fördelad på bl.a. olika försäljningskanaler och olika litteraturkategorier. Föreningen gör också en uppskattning av den totala försäljningen från de förlag som inte är medlemmar i ningen.