prop · GL0342 · 1998-01-01 00:00:00 — Artikel 136 En Schengenstat skall underrätta övriga Schengenstater om avsikt att inleda förhandlingar med tredje land om gränskontroller (artikel 136.1) samt får inte utan föregående medgivande av de andra Schengenstaterna träffa avtal med tredje land om förenkling eller avskaffande av gränskontroller, med undantag för den rätt som EU:s medlemsstater har att gemensamt träffa sådana avtal (artikel 136.2). För avtal om lokal gränstrafik finns dock undantag och villkor i artikel 3.1 (artikel 136.3). Artikel 137 kan vara föremål för reservationer endast i den mån det anges i artikel 60. Artikel 138 bestämmelser skall vad beträffar och endast tillämpas på staternas respektive europeiska territorium. Artikel 139 Artikel 139 innehåller bestämmelser om att konventionen skall läggas fram för ratificering, godkännande eller antagande (artikel 139.1) samt bestämmelser om ikraftträdande av (artikel 139.2 3). Artikel 140 Artikel 140 reglerar medlemskap och anslutning till (artikel 140.1) samt ratificering m.m. och ikraftträdande av anslutnings- avtal (artikel 140.2). Kommentar samarbete med och , som inte är medlemmar i , grundar sig, som framgått, på samarbetsavtal. Artikel 141 Artikel 141 reglerar förslag (artikel 141.1), beslut (artikel 141.2) och ikraftträdande (artikel 141.3) av ändringar i . Beslut om ändring skall vara enhälligt. Artikel 142 I artikel 142 regleras frågor om anpassningar av till konventioner i Europeiska gemenskaperna avseende förverkligandet av ett område utan inre gränser. 8 Ekonomiska konsekvenser 8.1 Investeringskostnader Polisen har i sitt budgetunderlag inför årets budgetproposition anfört att beräknas kosta sammanlagt fördelat . Den största delen av detta är investeringskostnader för bl.a. uppbyggnad av den nationella delen av SIS. I beloppet innefattas även s.k. Schengenprojekt i vilket har en samordnande funktion vad gäller den svenska polisens förberedelser inför . Även andra kostnader som kostnader för utbildning av personal, investeringar regionalt och lokalt samt anskaffande av annan teknisk utrustning är inräknade i detta belopp. Tullen och förutsätter att varje tullmyndighet måste ha tillgång till SIS. De beräknade kostnaderna för detta beräknas uppgå till mellan tre och . I detta belopp ingår även utbildnings- kostnader. Även för del uppkommer vissa mindre kostnader för anslutning till SIS. Utlandsmyndigheterna och () Investeringskostnaderna för ett Schengenanpassat IT-baserat viserings- system vid utrikesförvaltningen och kan beräknas till totalt . De årliga drifts- och underhållskostnaderna för dessa system beräknas uppgå till totalt . En arbetsgrupp inom , med deltagande av bl.a. , studerar arbetsfördelningen mellan utrikesförvaltningen och i ljuset av . har redovisat en plan för anpassning av flygplatserna till krav. har godkänt inriktningen i planen (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:118). De sam- manlagda investeringskostnaderna uppgår till . Regeringen har budgetproposition anvisat finansiering för denna kostnad genom att 2000 medge en tillfällig nedsättning av kravet på inleveranser av medel till statskassan, dock motsvarande högst två tredjedelar av de totala kostnaderna. 8.2 Personalkostnader Myndigheternas bedömningar samt beräkningar för utrikes- representationen Myndigheterna har i underlaget till anmält att det finns ett stort behov av ökade resurser för att uppfylla Schengen- samarbetets krav. har anfört ett behov av ytterligare cirka 220 årsarbetskrafter för gränskontroll och inre utlänningskontroll vilket mot- svarar ett resurstillskott på på årsbasis. har anfört att medför ett behov av att anställa ytterligare 128 personer. har anfört att de, utöver de 85 personer som skulle behöva tillföras verksamheten för att anpassa den till EU-arbetets krav, har behov av att utöka personalstyrkan med ytterligare 75 personer för att möta krav. I det sistnämnda ingår personal för att återbemanna sjöbevakningsstationen . Den ändrade viseringshanteringen antas medföra en merkostnad netto för nödvändiga personalförstärkningar vid utlandsmyndigheterna på uppskattningsvis . bedömning gör den sammanfattande bedömningen att Schengen- konventionen bara i mindre utsträckning innebär nya arbetsuppgifter för myndigheterna och i den mån detta blir fallet kommer dessa kostnader resursmässigt att kunna rymmas inom nuvarande ramar för verk- samheten. anser dock att det föreligger ett behov av att förstärka polisens gränskontrollverksamhet med 41 årsarbetskrafter för att uppfylla dagens krav på gränskontrollverksamheten och för att möta de krav som ställs på grund av ökade trafikströmmar samt 6 årsarbetskrafter för inre kontrollverksamhet. bör enligt tillföras 85 årsarbetskrafter för att uppfylla de krav som EU-anslutningen ställer och tillföras medel för att återbemanna sjöbevakningsstationen . Vad slutligen gäller tullen ser vissa behov av förstärkningar för att uppfylla de nuvarande kraven på tullen och för att parera en ökning av resande- strömmen och godstrafiken. Den slutliga bedömningen av dessa frågor rörande tullen bör dock enligt anstå tills den av regeringen tillsatta utredningen om EU-medlemskapets effekter på Tull- verkets organisation och dimensionering (Dir. 1997:34, Fi 1997:05) lämnar sitt betänkande. har emellertid inte fört något resonemang om möjligheterna till omprioriteringar inom myndigheterna. 8.3 Regeringens bedömning Regeringens bedömning: Kostnader för skall finansieras inom ramarna för berörda utgiftsområden. Myndigheterna har tillförts vissa resurser budget. Myndigheternas behov av ökade resurser som inte kan hänföras till får mot bakgrund av bl.a. de samverkansmöjligheter som finns, bedömas i det ordinarie budgetarbetet. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att polisen skall tillföras nya resurser för bl.a. teknikutveckling. Regeringen gör bedömningen att dessa nya resurser täcker de kostnader för investeringar som angivits ovan. Även investeringsbehov är tillgodo- sett genom regeringens ställningstagande i budgetpropositionen . Regeringen angav i budgetpropositionen att en samlad bedömning av de ekonomiska konsekvenserna för skulle ges ekonomiska vårproposition. I denna konstaterades att det då inte fanns ett tillräckligt detaljerat underlag för att göra en sådan bedömning, men att ökade utgifter för myndigheterna med an- ledning av 2000 skulle finansieras inom ramarna för berörda utgiftsområden. Detta gäller fortfarande som utgångspunkt. Regeringen delar uppfattning att samtliga tull- kontor bör ha tillgång till SIS. Även bör i lämplig om- fattning vara uppkopplad mot SIS. När det gäller dessa och övriga ovan angivna investeringskostnader för tullen, , utlands- myndigheterna och , är dessa kostnader sådana att de bör finansieras inom ramarna för berörda utgiftsområden. I fråga om personalkostnaderna för gränskontroll och inre kontroll är det regeringens uppfattning att man genom ett utvecklat samarbete mellan myndigheterna kan utnyttja deras samlade resurser som både materiellt, personellt och adminstrativt är stora på ett sådant sätt att detta i huvudsak täcker de Schengenrelaterade behoven. Tullens dimemsionering och resurser är föremål för utredning vars resultat föreligger . Mer slutgiltiga ställnings- taganden bör därför ske i budgetarbetet. Vad gäller har vissa resurser tillförts verksamheten i budgetpropositionen , vilka beräknas tillgodose de behov som har för att kunna utföra sina uppgifter i dessa avseenden. Regeringen har som framgått av kapitel 5 ovan bedömt att insatserna bör intensifieras på vissa områden, främst vad gäller en allmän kvalitetshöjning av gränskontrollen och en viss utökning av den inre kontrollen. En stor del av myndigheternas redovisade behov av resurstillskott för att möta krav har av bedömts inte vara en konsekvens av . Detta kan i stället ses som justeringar av ambitionsnivån vad gäller gränskontrollen och den inre utlänningskontrollen. Mot bakgrund av bl.a. gör regeringen bedömningen att ett visst resurstillskott kan komma att behövas. I enlighet med vad regeringen har anfört disponerar polisen, tullen och tillsammans ansenliga personalresurser och materiella resurser. Myndigheterna har också en avsevärd organisatorisk och administrativ styrka som i samverkan kan bli ännu bättre. Dessa resurser måste ses som en helhet i fråga om att bygga upp en yttre gränskontrollverksamhet som motsvarar de krav som ställs och . Regeringen avser att återkomma med en helhets- bedömning i det ordinarie budgetarbetet. Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över departements- promemorian anslutning till (Ds 1997:38) Följande remissinstanser har inkommit med remissyttranden. ombudsmän (), , , Kammarrätten i , Länsrätten i län, Justitiekanslern, , Riks- åklagaren, , , Datainspektionen, General- tullstyrelsen, i , i län, i , fakulteten, fakulteten, , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, SIDA, , , , , , Sjöfarts- verket, , , Flyktinggruppernas och Asylkom- mittéernas Riksråd (FARR), , , i , , SAS STONK, ST-Polisväsende, , , , Svenska Röda Korset, , Akademikers , , Exportråd, , , Kristna råd, , , /Kust, UHNCR, , mot EU samt EU- . AVTAL MELLAN REGERINGARNA I BENELUXSTATERNA, OCH OM DET GRADVISA AVSKAFFANDET AV KONTROLLER VID DE GEMENSAMMA GRÄNSERNA Regeringarna i , , Franska republiken, Storhertigdömet och , nedan kallade parterna , som är medvetna om att den allt fastare sammanslutningen mellan folken i Europeiska gemenskapernas medlemsstater bör få sitt uttryck i rätten till fritt passerande av de inre gränserna för alla medborgare i medlemsstaterna och i den fria rörligheten för varor och tjänster, som är angelägna om att stärka solidariteten mellan sina folk genom att avskaffa hindren för den fria rörligheten över de gemensamma gränserna mellan Beneluxstaterna, och , som beaktar de framsteg som redan har gjorts inom Europeiska gemenskaperna för att säkerställa den fria rörligheten för personer, varor och tjänster, som strävar efter att avskaffa kontroller vid de gemensamma gränserna av medborgarna i Europeiska gemenskaperna och att där underlätta rörligheten för varor och tjänster, som beaktar att tillämpningen av detta avtal kan kräva lagstiftningsåtgärder som skall föreläggas de nationella parlamenten på grund av signatärstaternas författningar, som beaktar Europeiska rådets förklaring i den 25 om avskaffandet vid de inre gränserna av polis- och tullformaliteter för person- och varutrafik, som beaktar det avtal som ingicks i mellan och , som beaktar de slutsatser som antogs till följd av mötet i /Aisch mellan transportministrarna i Beneluxstaterna och , och som beaktar den promemoria av från regeringarna i Beneluxstaterna som förelagts regeringarna i och , har enats om följande. AVDELNING I ÅTGÄRDER SOM SKALL VIDTAS PÅ KORT SIKT Från och med detta avtals ikraftträdande och till dess att alla kontroller har avskaffats skall formaliteterna vid de gemensamma gränserna mellan Beneluxstaterna, och ske på nedan angivna villkor för medborgare i Europeiska gemenskapernas medlemsstater. Beträffande personers fria rörlighet skall polis- och tullmyndigheter i allmänhet endast visuellt och utan att stoppa dem kontrollera de privatfordon som med låg hastighet passerar den gemensamma gränsen. De kan dock utföra mer långtgående stickprovskontroller. Dessa skall i möjligaste mån utföras på därför avsedda platser så att den övriga trafiken inte hindras vid gränsövergången. För att underlätta den visuella kontrollen kan medborgare i Europeiska gemenskapernas medlemsstater som i motorfordon kommer till en gemensam gräns på fordonets vindruta fästa en grön skiva med i diameter. Denna skiva anger att de uppfyller gränspolisens föreskrifter, endast transporterar varor som är tillåtna inom ramen för tullbefrielse och respekterar valutabestämmelserna. Vid kontroll av yrkesmässiga persontransporter på väg skall parterna eftersträva att förkorta uppehållstiden vid de gemensamma gränserna till ett minimum. Parterna skall söka lösningar som gör det möjligt att före vid de gemensamma gränserna avskaffa den systematiska kontrollen av färdblad och transporttillstånd för yrkesmässig persontrafik på väg. Före skall, i den mån detta låter sig göra, förenade kontroller införas vid de nationella tullkontor som ligger intill varandra, om detta inte redan har skett i praktiken. På ett senare stadium skall det undersökas huruvida det är möjligt att med hänsyn till de lokala betingelserna införa förenade tullstationer vid andra gränskontor. Utan att det påverkar tillämpningen av mer förmånliga arrangemang mellan parterna, skall dessa vidta de åtgärder som är nödvändiga för att underlätta rörligheten för de medborgare i Europeiska gemenskapernas medlemsstater som är bosatta i kommuner vid de gemensamma gränserna, så att dessa kan passera gränserna utanför de godkända gränsövergångarna och på tider då gränskontoren inte är öppna. De berörda personerna kan endast komma i åtnjutande av dessa fördelar under förutsättning att de inte transporterar andra varor än sådana som är tillåtna inom ramen för tullbefrielse och att de respekterar valutabestämmelserna. Parterna skall eftersträva att möjligt tillnärma sin viseringspolitik för att undvika de negativa konsekvenser i fråga om invandring och säkerhet som kan uppstå på grund av de minskade kontrollerna vid de gemensamma gränserna. De skall, om möjligt före , anta de bestämmelser som är nödvändiga för att tillämpa sina förfaranden i fråga om utfärdande av visum och inresetillstånd till sina respektive territorier under beaktande av nödvändigheten att säkerställa att samtliga fem medlemsstaters territorier skyddas mot olaglig invandring och aktiviteter som kan vara till men för säkerheten. Med hänsyn till de minskade kontrollerna vid de gemensamma gränserna och de betydande skillnaderna i Beneluxstaternas, och lagstiftningar, förbinder sig parterna att på sina territorier kraftfullt bekämpa den olagliga narkotikahandeln och att effektivt samordna sina åtgärder på detta område. Parterna skall stärka samarbetet mellan sina tull- och polismyndigheter, bl.a i fråga om kampen mot brottsligheten, särskilt den illegala handeln med narkotika och vapen, mot personers olagliga inresa och vistelse, mot skatte- och tullbedrägerier samt mot smuggling. Parterna skall i detta syfte och i enlighet med sin nationella lagstiftning eftersträva att förbättra informationsutbytet och förstärka detta i fråga om upplysningar som kan vara av intresse för de övriga parterna i kampen mot brottsligheten. Parterna skall inom ramen för sina nationella lagstiftningar stärka det ömsesidiga stödet mot olagliga kapitaltransaktioner. För att säkerställa det samarbete som föreskrivs i artikel 6 9 skall parternas behöriga myndigheter sammanträda regelbundet. I fråga om gränsöverskridande varutransporter på väg skall parterna avstå från att vid de gemensamma gränserna systematiskt göra följande kontroller: Kontroll av körtid och viloperioder (rådets förordning [EEG] nr 543/69 av om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter och AETR [Europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter]). Kontroll av vikten och dimensionerna hos yrkesfordon. Denna bestämmelse är inte till hinder för införandet av automatiska vägningssystem för viktkontroller vid stickprov. Kontroller av fordons tekniska skick. Bestämmelser skall antas för att undvika dubbelkontroller inom parternas territorier. skall vid de gemensamma gränserna kontroll av handlingar som berättigar till transporter som genomförs utan tillstånd eller inte omfattas av kvoter i enlighet med gemenskapsbestämmelser eller bilaterala bestämmelser, ersättas med stickprovskontroller. De fordon som transporterar varor som omfattas av sådana system skall vid gränsövergången ge sig tillkänna med en optisk symbol. Parternas behöriga myndigheter skall gemensamt fastställa tekniska data för denna optiska symbol. Parterna skall eftersträva att före harmonisera de system för godkännande av yrkesmässig vägtransport som gäller för gränstrafik dem emellan i syfte att förenkla, underlätta och göra det möjligt att ersätta färdtillstånd med tillstånd med visuell kontroll vid passerandet av gemensamma gränser. Närmare bestämmelser för att omforma färdtillstånd till tillstånd skall fastställas bilateralt med hänsyn till de olika berörda ländernas behov av vägtransporter. Parterna skall söka lösningar som gör det möjligt att vid de gemensamma gränserna förkorta den väntetid som till följd av gränsformaliteterna uppstår för järnvägstransporter. Parterna skall rekommendera sina respektive järnvägsbolag att anpassa de tekniska förfarandena så att väntetiden vid de gemensamma gränserna förkortas till ett minimum, vidta alla nödvändiga åtgärder för att i fråga om vissa godstransporter per järnväg som järnvägsbolagen själva skall fastställa, kunna tillämpa ett särskilt befordringssätt som gör det möjligt att snabbt passera de gemensamma gränserna utan nämnvärda uppehåll (godståg med förkortad väntetid vid gränserna). Parterna skall genomföra en harmonisering av öppethållandetiderna vid tullkontor för flodtrafik vid de gemensamma gränserna. AVDELNING II ÅTGÄRDER SOM SKALL VIDTAS PÅ LÅNG SIKT I fråga om personers fria rörlighet skall parterna söka att avskaffa kontrollerna vid de gemensamma gränserna och att överföra dessa till sina yttre gränser. I detta syfte skall de till en början, om så är nödvändigt, eftersträva en harmonisering av lagar och andra författningar rörande de förbud och begränsningar som ligger till grund för kontrollerna och vidta kompletterande åtgärder för att skydda säkerheten och hindra olaglig invandring av medborgare från länder som inte är medlemmar i gemenskaperna. Parterna skall inleda samråd om särskilt följande frågor, under beaktande av de resultat som åtgärderna på kort sikt medfört: a) Utarbetandet av system för polisiärt samarbete i fråga om brottsförebyggande och efterspaning. b) Granskning av eventuella svårigheter vid tillämpningen av avtal om internationell rättslig samverkan och utlämning i syfte att finna de lösningar som är bäst anpassade för att förbättra parternas samarbete på dessa områden. c) Sökande efter medel som gör det möjligt att gemensamt bekämpa brottslighet, bl. a. utredning avseende eventuellt införande av rätt för poliser att efterforska, under beaktande av existerande kommunikationsmedel och internationell rättslig samverkan. Parterna skall särskilt söka harmonisera lagstiftningar och bestämmelser om skjutvapen och sprängämnen, den anmälan som resande skall göra på hotell. Parterna skall eftersträva en harmonisering av sin viseringspolitik och av de villkor som gäller för inresa till deras territorier. Om det visar sig vara nödvändigt skall de även, beträffande medborgare i länder som inte är medlemmar i gemenskaperna, förbereda en harmonisering av sina bestämmelser om vissa aspekter av utlänningars rättigheter. Parterna skall inom ramen för Europeiska gemenskaperna ta gemensamma initiativ a) för att uppnå en ökad tullbefrielse för resande, b) för att inom ramen för gemenskapens tullbefrielser avskaffa de hinder som kan föreligga vid införsel från medlemsstaterna i fråga om varor vars innehav inte är förbjudet för de ifrågavarande staternas medborgare. Parterna skall inom ramen för Europeiska gemenskaperna ta initiativ för att få till stånd en harmoniserad uppbörd i avreselandet av mervärdesskatt för turisttransportprestationer inom Europeiska gemenskaperna. Parterna skall sinsemellan och inom ramen för Europeiska gemenskaperna efterstäva att öka tullbefrielsen för motorfordonsbränsle så att den överensstämmer med den normala tankkapaciteten hos bussar och turistbussar (600 l), tillnärma skattesatserna för dieselbränsle och öka tullbefrielsen för den normala tankkapaciteten hos lastbilar. Parterna skall även beträffande varutransporter vid de nationella kontrollkontor som ligger intill varandra eftersträva en minskning av väntetiden antalet anhalter. När det gäller varors rörlighet skall parterna söka tillvägagångssätt för att till de yttre gränserna eller inom landet förlägga de kontroller som görs vid de gemensamma gränserna. I detta syfte skall de sinsemellan och inom ramen för Europeiska gemenskaperna vidta gemensamma initiativ för harmonisering av de bestämmelser som ligger till grund för kontrollen av varor vid de gemensamma gränserna. De skall övervaka att dessa åtgärder inte är till men för det nödvändiga skyddet av människors, djurs eller växters hälsa. Parterna skall utveckla det samarbete som syftar till tullfrihet för varor som passerar gemensamma gränser med hjälp av ett systematiskt och automatiserat utbyte av de nödvändiga upplysningar som framkommer genom enhetsdokumentet. Parterna skall undersöka hur de indirekta skatterna (mervärdesskatt och punktskatter) kan harmoniseras inom ramen för Europeiska gemenskaperna. De skall i detta syfte understödja de initiativ som tas av Europeiska gemenskaperna. Parterna skall pröva om på basis av ömsesidighet de inskränkningar av tullbefrielse kan avskaffas som i enlighet med gemenskapslagstiftningen gäller för gränsinvånare vid de gemensamma gränserna. Varje ingående av bilaterala eller multilaterala överenskommelser som liknar detta avtal med stater som inte är parter i avtalet skall föregås av samråd mellan parterna. Detta avtal skall även gälla för , om inte efter detta avtals ikraftträdande avger en förklaring med motsatt innehåll till regeringarna i Beneluxstaterna och . De åtgärder som föreskrivs i detta avtal och som inte är tillämpliga från och med avtalets ikraftträdande skall börja tillämpas före i fråga om åtgärder enligt avdelning I och, om möjligt, före i fråga om åtgärder enligt avdelning II, om inte andra tidsfrister har fastställts i detta avtal. Detta avtal skall tillämpas med förbehåll för bestämmelserna i artiklarna 5 och 6 samt 8 16 i det avtal som ingicks i mellan och . Detta avtal undertecknas utan förbehåll för ratifikation eller godkännande, eller med förbehåll för ratifikation eller godkännande, följt av ratifikation eller godkännande. Detta avtal skall tillämpas interimistiskt från och med den dag som följer på undertecknandet. Detta avtal träder i kraft efter det att det sista ratifikations- eller godkännandeinstrumentet har deponerats. skall vara depositarie för detta avtal. Den skall överlämna en bestyrkt kopia av avtalet till var och en av de övriga signatärstaternas regeringar. TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal. SOM SKEDDE I SCHENGEN nittonhundraåttiofem på tyska, franska och nederländska, vilka tre texter är lika giltiga. Pour le Gouvernement du de Voor de Regering van het Koninkrijk Belië Pour le Gouvernement de la République française Pour le Gouvernement du Grand-Duché de Voor de Regering van het om tillämpning av av mellan regeringarna i Beneluxstaterna, och om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna AVDELNING I Definitioner Artikel 1 AVDELNING II Om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna och om personers rörlighet Kapitel 1 Passerandet av de inre gränserna Artikel 2 Kapitel 2 Passerandet av de yttre gränserna Artikel 3 8 Kapitel 3 Viseringar Avsnitt 1 Viseringar för kortare vistelse Artikel 9 17 Avsnitt 2 Viseringar för längre vistelse Artikel 18 Kapitel 4 Villkor för utlänningars rörelsefrihet Artikel 19 24 Kapitel 5 Uppehållstillstånd och personer registrerade på spärrlista Artikel 25 Kapitel 6 Följdåtgärder Artikel 26 27 Kapitel 7 Ansvarighet i samband med behandling av asylansökan Artikel 28 38 AVDELNING III Polis och säkerhet Kapitel 1 Polisiärt samarbete Artikel 39 47 Kapitel 2 Inbördes rättshjälp i brottmål Artikel 48 53 Kapitel 3 Principen non bis in idem (icke två gånger för samma sak) Artikel 54 58 Kapitel 4 Utlämning Artikel 59 66 Kapitel 5 Överförande av verkställighet av brottmålsdom Artikel 67 69 Kapitel 6 Narkotika Artikel 70 76 Kapitel 7 Skjutvapen och ammunition Artikel 77 91