prop · GL03151D2 · 1998-01-01 00:00:00 — Avgift betalas endast för försäkrade enligt lagen (1998:000) om in- komstgrundad ålderspension som uppfyller förutsättningarna för tillgodoräknande av pensionsrätt för inkomstpension eller av pensionspoäng. I paragrafen anges att staten skall betala statlig ålderspen- sionsavgift i enlighet med bestämmelserna i lagen. Det är således staten som har betalningsansvaret för avgiften. Vidare slås det fast att avgift betalas endast för försäkrade enligt lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension (LIP) som uppfyller förutsättningarna för tillgodoräknande av pensionsrätt för inkomstpension eller pensionspoäng. Stadgandet innebär att avgift endast skall betalas för sådana personer som det fastställs pensionsgrundade inkomst för och som uppfyller de nämnda förutsättningarna. Eftersom pensionsgrundande inkomst inte skall fastställas för en för- säkrad för år före det då denne fyllt kan avgift aldrig komma ifråga för denna kategori. Avgift skall inte betalas för ersättningar som utgivits till någon under dödsfallsåret. På ersättning till den som är född skall avgift inte heller betalas om ersättningen utgetts då denne har fyllt . Skälet härtill är att inkomster därefter inte grundar rätt till ålders- pension för den som är född . Endast den som är född eller senare omfattas av det nya systemet och har rätt till ålderspension på grundval av de belopp som avses i 5 §. 2 § Avgiften utgör av ersättning i form av 1. sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring samt sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbets- skadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgetts enligt annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning ersättningen trätt i stället för en försäkrads inkomst av anställning enligt 2 kap. 3 § lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension eller in- komst av annat förvärvsarbete enligt 2 kap. 6 § första stycket 1 4 nämnda lag, 2. föräldrapenningförmåner enligt lagen om allmän försäkring, 3. ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, 4. ersättning som en allmän försäkringskassa utgett enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön, 5. livränta enligt 4 kap. lagen om arbetsskadeförsäkring eller motsva- rande livränta som bestäms med tillämpning av den lagen, 6. delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring, 7. vårdbidrag enligt 9 kap. 4 och 4 a §§ lagen om allmän försäkring, i den utsträckning bidraget inte är ersättning för merkostnader, 8. dagpenning från arbetslöshetskassa, 9. statsbidrag till arbetslösa som tillskott till deras försörjning när de startar egen näringsverksamhet, 10. utbildningsbidrag i form av dagpenning under arbetsmarknadsut- bildning och yrkesinriktad rehabilitering samt ersättning vid genera- tionsväxling, 11. utbildningsbidrag för doktorander, 12. korttidsstudiestöd och vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349), 13. vuxenstudiebidrag enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxen- studiestöd för arbetslösa samt särskilt utbildningsbidrag, 14. timersättning vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux), 15. dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning en- ligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt 16. bidrag från och i den ut- sträckning som regeringen så föreskriver. Som framgår av avsnitt 30.1 skall pensionsrätt tillerkännas försäkrade som uppbär socialförsäkringsersättningar av olika slag, ersättningar vid arbetslöshet, vissa former av bidrag i samband med utbildning samt dag- penning till totalförsvarspliktiga på grundval av den utbetalda ersätt- ningen. Pensionsgrundande inkomst beräknas på utbetalda sådana ersätt- ningar. I enlighet med den grundläggande principen i det reformerade systemet att det skall råda överensstämmelse mellan avgift och pensionsrätt skall avgift betalas till ålderspensioneringen för de olika former av förmåner som grundar rätt till ålderspension. I förevarande paragraf anges att avgiften utgör av sådana er- sättningar som räknas upp under punkterna 1 16. Innehållet i punkten 1 motsvarar vad som skall räknas som pensionsgrundande inkomst av an- ställning enligt 2 kap. 5 § 1 respektive inkomst av annat förvärvsarbete enligt 2 kap. 6 § första stycket 5 LIP. De resterande punkterna 2 16 har sin motsvarighet i 2 kap. 5 § första stycket 2 16 LIP. 3 § Avgift beräknas inte på ersättning enligt 2 § om ersättningen tillsam- mans med annan inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvs- arbete understiger av det för året gällande prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. I paragrafen anges att avgift inte ska beräknas om ersättningen tillsam- mans med andra ersättningar understiger av det för året gällande prisbasbeloppet. Gränsen är densamma som gäller för att pensionsgrun- dande inkomst skall fastställas. Samma gräns gäller också för deklara- tionsplikten. 4 § Vid beräkning av avgift på ersättning enligt 2 § skall det bortses från en försäkrads inkomster som överstiger 8,06 förhöjda prisbasbelopp en- ligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring i följande ordning: 1. ersättningar enligt 2 § 1 som utgör inkomst av annat förvärvsarbete, 2. annan inkomst av annat förvärvsarbete, 3. ersättningar enligt 2 § som utgör inkomst av anställning, 4. annan inkomst av anställning. Stadgandet innebär att statlig ålderspensionsavgift aldrig skall betalas för sådana ersättningar som i sig är pensionsgrundande men som ligger över taket som det inte fastställs några förmåner för. Sådana ersättningar ger aldrig någon pensionsrätt eller några poäng och det skall därför följaktligen inte betalas någon statlig ålderspensionsavgift för dem. I paragrafen anges hur beräkning av avgiften på ersättningar enligt 2 § skall göras. Eftersom ersättningar i form av inkomst av annat förvärvsarbete och inkomst av anställning sammanlagt kan överstiga intjänandetaket och statlig ålderspensionsavgift inte ska betalas för ersättningar däröver skall beräkningen av avgiften ske enligt en särskild ordning. Denna ordning innebär att ersättningarna vid beräkningen av avgiften skall anses vara utgivna enligt en i paragrafen angiven kronologisk ordning. Den nu angivna ordningen tillämpas vid beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten. Eftersom avdrag för allmän pensionsavgift görs vid beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten, är avgiftstaket för den allmänna pensionsavgiften angivet i förhöjda prisbasbelopp högre. Taket för uttaget av den allmänna pensionsavgift är på 8,06 förhöjda prisbasbelopp vilket med en allmän pensionsavgift på motsvarar ett intjänandetak på 7,5 förhöjda prisbasbelopp. 5 § Avgiften utgör av sådana pensionsgrundande belopp som fastställs enligt 3 kap. lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension. Pensionsrätt skall i det reformerade systemet i vissa fall beräknas på särskilt framräknade belopp. Sådana belopp tillgodoräknas för förtidspension, plikttjänstgöring och för år då föräldrar haft barn under en viss ålder. Dessa belopp beräknas och fastställs enligt 3 kap. I paragrafen föreskrivs att avgiften utgör av de pensions- grundande belopp som fastställs enligt 3 kap. I nämnda kapitel finns en särskild avräkningsordning vilken dock inte påverkar beräkningen av den statliga ålderspensionsavgiften. Pensionsgrundande belopp fastställs endast om dessa tillsammans med pensionsgrundande inkomst inte över- stiger 7,5 gånger det för intjänandeåret gällande förhöjda prisbasbeloppet. Även för de pensionsgrundande beloppen gäller att avgift betalas endast för sådana belopp som resulterar i pensionsrätt. Detta gäller också om pensionsrätten inte säkert kommer att nedräknas vid bestämmande av den framtida pensionen därför att det s.k. förvärvsvillkoret ännu inte uppfyllts. 6 § Om sådan livränta som avses i 2 § 5 med tillämpning av 6 kap. 1 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring har varit samordnad med förtidspension eller efterlevandepension utgör avgiften av det belopp som på grund av samordningen inte betalas ut. I paragrafen stadgas att om livränta enligt 4 kap. lagen om arbetsskade- försäkring eller motsvarande livränta som bestäms med tillämpning av den lagen, har samordnats med förtidspension eller efterlevandepension så skall avgiften utgöra av den del som på grund av samord- ningen inte har betalats ut. Eftersom det är bruttolivräntan som ligger till grund för beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten och som ger pensionsrätt är det följaktligen också på denna som den statliga ålders- pensionen skall betalas. Detta innebär att det skall betalas 6,i avgift för den del av livräntan som ger pensionsrätt och som mottagaren betalar allmän pensionsavgift för, och i avgift för den del som samordnats med förtidspensionen och som mottagaren inte betalar allmän pensionsavgift för. 7 § Avgift skall betalas preliminärt med belopp som så nära som möjligt beräknas motsvara den slutliga avgiften. Den preliminära avgiften betalas . Regeringen skall bestämma storleken på de belopp som skall betalas. I paragrafen anges att den statliga ålderspensionsavgiften skall betalas preliminärt. Den preliminärt bestämda avgiften skall så nära som möjligt motsvara de avgifter som kommer att fastställas slutligt under det kommande fastställelseåret. Den preliminärt bestämda årliga avgiften skall delas upp på tolv betalningar och kommer således att be- talas med samma tidsintervall som de ålderspensionsavgifter som betalas enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Det är regeringen som skall bestämma storleken på de belopp som skall betalas preliminärt. 8 § Fördelningen av avgiften skall göras enligt följande. Den andel som beräknas motsvara pensionsrätt för premiepension förs till för tillfällig förvaltning enligt 8 kap. 1 § första stycket lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension. Återstoden förs till Allmänna pensionsfonden. Regeringen skall fastställa andelarna efter förslag från . Regeringen skall fastställa storleken på andelarna av de inbetalda av- gifterna. På samma sätt som gäller för ålderspensionsavgifterna enligt 4 kap. 3 § lagen om socialavgifter skall en viss del av den statliga ålders- pensionsavgiften placeras på konto hos för att därifrån sedan överföras till individuella pensionskonton inom premiereservsystemet. Återstoden av avgiften skall föras till Allmänna pensionsfonden. Någon överföring till staten skall dock inte göras. En sådan avsättning är inte aktuell i detta sammanhang eftersom den statliga ålderspensionsavgiften inte skall betalas för ersättningar och belopp över intjänandetaket. 9 § Slutlig avstämning av avgifterna skall göras året efter fastställelseåret. Den skillnad som framkommer mellan beräknade belopp och de belopp som slutligt framräknas för det aktuella året skall regleras i samband med att storleken på de preliminära avgifterna bestäms. Det belopp som skall regleras gentemot beräknas med sådan avkastning som anges i 8 kap. 1 § första stycket lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension och det belopp som skall regleras gentemot Allmänna pensionsfonden med sådan ränta som anges i 19 kap. 3 § skattebetalningslagen (1997:483). Med fastställelseår avses detsamma som enligt 1 kap. 8 § första stycket lagen om inkomstgrundad ålderspension. I paragrafen slås det fast att den slutliga avstämningen av ålderspen- sionsavgifterna skall göras året efter fastställelseåret. Termen fastställelseår är densamma som används i LIP och skall definieras på samma sätt. Året efter intjänandeåret börjar pensionsrätterna fastställas och året efter fastställelseåret skall samtliga pensionsrätter ha fastställts för det ifrågavarande intjänandeåret. Efter denna tidpunkt föreligger således möjlighet att avstämma de preliminärt beräknade och inbetalda avgifterna med de avgifter som skall betalas slutligt. Avstämningen av avgifterna innebär dels att de preliminära avgifterna avstäms mot de slutligt bestämda avgifterna, dels att de medel som preliminärt förts till avstäms mot de fastställda pensionsrätterna för premiepension. De skillnadsbelopp som framkommer skall beräknas med viss avkastning . Belopp som regleras gentemot konto för den tillfälliga förvaltningen beräknas med samma avkastning som anges i 8 kap. 1 § första stycket LIP avseende övriga medel som förvaltas på det kontot och medel som regleras gentemot Allmänna pensionsfonden regleras med den basränta som anges i 19 kap. 3 § skattebetalningslagen (1997:483). Hela uppbördsförfarandet skall regleras i särskild förordning. Beräk- ningen, debiteringen och avstämningen av ålderspensionsavgifterna kommer således inte att följa det uppbördssystem som gäller vid uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. 10 § Avgiften används till finansiering av försäkringen för inkomstgrun- dad ålderspension enligt lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålders- pension. I paragrafen anges att den statliga ålderspensionsavgiften skall användas för finansiering av försäkringen för inkomstgrundad ålderspension enligt LIP. Försäkringen omfattar inkomstgrundad ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension, premiepension och premiepension till efterlevande. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången på ersättningar och pensionsgrundande belopp som beräknas för . skall utöver vad som sägs i 10 § avgiften även finansiera försäkringen för tilläggspension i form av ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och folkpension i form av ålderspension enligt samma lag för personer med rätt till sådan tilläggspension. Lagen träder i kraft och tillämpas på ersättningar och pensionsgrundande belopp som beräknas på inkomster m.m.från och med den 1 januari 1999. Anledning till att lagen träder i kraft är att ett flertal verkställighetsföreskrifter måste träda i kraft före det att lagen skall börja tillämpas. Lagen kommer att vara tillämplig på ersättningar som utbetalas från . Det innebär att ålderspensionsavgift skall betalas för samtliga ersättningar som betalas ut efter detta datum. Lagen blir således, när det gäller pensionsgrundande inkomst, även tillämplig på ersättningar som har beräknats på förhållanden som gällde före . skall avgiften också finansiera försäkringen för tilläggspension i form av ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och folkpension i form av ålderspension enligt samma lag för personer med rätt till sådan tilläggspension. 37.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 1 kap. 3 § Försäkrade enligt denna lag är dels svenska medborgare, dels perso- ner som utan att vara svenska medborgare är bosatta i riket. En försäkrad som lämnar skall fortfarande anses vara bosatt i riket, om ut- landsvistelsen är avsedd att vara längst . Utländsk på svenskt handelsfartyg är försäkrad för tilläggspen- sion även om han eller hon inte är bosatt i riket. Såvitt angår försäkringen för tilläggspension är den som enligt 4 kap. 1 § lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension eller 11 kap. 6 § denna lag, i detta lagrums lydelse före , tillgodoräknats pensionspoäng försäkrad, även om han eller hon inte längre uppfyller förutsättningarna enligt första eller andra stycket. Den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning skall anses bosatt i riket under hela utsänd- ningstiden även om denna är avsedd att vara längre än . Detta gäller även medföljande make samt barn som inte fyllt . Med make lik- ställs den som utan att vara gift med den utsände lever tillsammans med denne, om de har varit gifta eller gemensamt har eller har haft barn. Ändringen i andra stycket är endast av redaktionell art. Ändringen i tredje stycket är en konsekvens av att bestämmelserna i 11 kap. 6 § om tillgodoräknande av pensionspoäng har flyttats från AFL till LIP. I fjärde stycket har regeringens bemyndigande att föreskriva undan- tagande från rätten att fortfarande anses som bosatt i riket vid utsändning som är avsedd att vara än slopats. Möjligheten till undantagande har ingen nämnvärd praktisk betydelse och regeringen har inte heller nu någon sådan föreskrift. 6 § Inom den allmänna försäkringen skall de beräkningar, som anges i denna lag, göras med anknytning till ett prisbasbelopp. Detta belopp skall fastställas av regeringen. Vissa beräkningar skall dock göras enligt vad som anges i tredje stycket. Regeringen skall också fastställa ett förhöjt prisbasbelopp enligt femte stycket. Prisbasbeloppet räknas fram genom att bastalet 36 273 multipliceras med ett jämförelsetal som minskats med talet 1 och därefter multiplice- rats med 0,80, varefter ett tillägg gjorts med talet 1. Jämförelsetalet anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juni året före det som prisbasbeloppet avser och prisläget . Det framräknade prisbasbeloppet avrundas till närmaste hundratal kronor. Det enligt andra stycket fastställda beloppet skall minskas vid beräkning av a) folkpension i form av ålderspension, förtidspension och efterlevan- depension enligt 6 8 kap. samt änkepension, barnpension och barntillägg som uppbärs med stöd av övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i denna lag, b) allmän tilläggspension i form av ålderspension, förtidspension och efterlevandepension enligt 12 14 kap. samt änkepension och barnpension som uppbärs med stöd av övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i denna lag. I fråga om efterlevandepension som utgörs av barnpension skall någon minskning enligt tredje stycket inte göras när det gäller den beloppsgräns som anges i 8 kap. 3 § andra meningen. Det förhöjda prisbasbeloppet räknas fram och avrundas på samma sätt som prisbasbeloppet enligt andra stycket. Därvid skall dock det där angivna bastalet höjas till 36 992 och multipliceras med ett jämförelsetal som inte minskats. Om det i lag eller annan författning eller på annat sätt hänvisas till basbelopp eller förhöjt basbelopp enligt detta lagrum skall därmed avses prisbasbelopp respektive förhöjt prisbasbelopp. I paragrafens första stycke anges att beräkningarna enligt lagen skall göras med anknytning till ett prisbasbelopp. Vissa beräkningar skall dock göras med ledning av ett annat belopp. Prisbasbeloppet skall fastställas av regeringen. Regeringen skall också fastställa ett förhöjt prisbasbelopp. Detta belopp framräknas på samma sätt som prisbasbeloppet men med den skillnaden att förändringen i det allmänna prisläget räknas upp fullt ut och multipliceras med ett annat bastal. Det förhöjda prisbasbeloppet har tillkommit på grund av att basbeloppet för och senare år räknats upp med en lägre procentsats än . Beräkningen av det förhöjda prisbasbeloppet regleras i femte stycket. I LIP anges särskilt när beräkningar skall göras utifrån det förhöjda prisbasbeloppet. I sista stycket har intagits en bestämmelse med innebörden att om det i lag eller annan författning eller på annat sätt hänvisas till basbelopp eller förhöjt basbelopp enligt detta lagrum skall därmed avses prisbasbelopp respektive förhöjt prisbasbelopp. Anledningen härtill är att det i ett flertal författningar, samt även i andra sammanhang, hänvisas till basbelopp eller förhöjt basbelopp enligt detta lagrum. 3 kap. 2 § Sjukpenninggrundande inkomst är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete, antingen såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av an- ställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvs- arbete). Som inkomst av anställning räknas dock inte ersättning från en arbetsgivare som är bosatt utomlands eller en utländsk juridisk person, om arbetet har utförts i arbetsgivarens verksamhet utom riket. I fråga om arbete som utförs utomlands av den som av en statlig arbetsgivare sänts till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning bortses vid beräk- ningen av sjukpenninggrundande inkomst från sådana lönetillägg som betingas av ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden i sysselsättningslandet. Som inkomst av anställning eller inkomst av annat förvärvsarbete räknas inte heller intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i kommunalskattelagen (1928:370) eller sådan ersättning som anges i 1 § första stycket 1 5 och fjärde stycket lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas inte sådan ersättning enligt gruppsjukförsäkring eller trygghetsförsäkring vid arbetsskada som enligt 2 § första stycket lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster utgör underlag för nämnda skatt. Den sjukpenninggrundande inkomsten fastställs av . Inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete skall därvid var för sig avrundas till närmast lägre hundratal kronor. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst bortses från sådan inkomst av anställning och annat förvärvsarbete som överstiger prisbasbeloppet. Det belopp som sålunda skall undantas skall i första hand räknas av från inkomst av annat förvärvsarbete. Ersätt- ning för utfört arbete i annan form än pension räknas som inkomst av an- ställning, såvida ersättningen uppgår till , även om mottagaren inte är anställd hos den som utger ersättningen. I nu angivna fall skall den som utför arbetet anses såsom arbetstagare och den som utger ersättningen såsom arbetsgivare. Kan ersättning för arbete för någon annans räkning inte antas uppgå till , skall ersättningen från denne inte tas med vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten i annat fall än då den utgör in- komst av näringsverksamhet. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst av anställning skall bortses från ersättning som enligt 2 a § skall anses som inkomst av annat förvärvsarbete samt ersättning som idrotts- utövare får från sådan ideell förening som avses i 7 § 5 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet, om ersättningen från föreningen inte kan antas uppgå till minst ett halvt prisbasbelopp. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst av anställning bortses även från ersättning från en stiftelse som har till väsentligt ändamål att tillgodose ekonomiska intressen hos dem som är eller har varit anställda hos en arbetsgivare som lämnat bidrag till stiftelsen (vinstandelsstiftelse) eller från en annan juridisk person med motsvarande ändamål, om ersättningen avser en sådan anställd och inte utgör ersättning för arbete för den juridiska personens räkning. Detta gäller dock endast om de bidrag arbetsgivaren lämnat till den juridiska personen varit avsedda att vara bundna under minst tre kalenderår och att på likartade villkor tillkomma en betydande del av de anställda. Om arbetsgivaren är ett fåmansföretag eller ett fåmansägt handelsbolag skall vid beräkningen inte bortses från ersättning som den juridiska personen lämnar till sådan företagsledare eller delägare i företaget eller denne närstående person som avses i punkt 14 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst av anställning skall alltid bortses från ersättning från en vinstandelsstiftelse som härrör från bidrag som arbetsgivaren lämnat 1991. Beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten skall, där för- hållandena inte är kända för , grundas på de upplys- ningar som kassan kan inhämta av den försäkrade eller dennes arbets- givare eller som kan framgå av den uppskattning, som vid taxering gjorts av den försäkrades inkomst. Semesterlön får inte inräknas i den sjukpen- ninggrundande inkomsten till högre belopp än vad som skulle ha utgivits i lön för utfört arbete . En liknande begränsning skall gälla semesterersättning. Inkomst av arbete för egen räkning får ej beräknas högre än som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. I första stycket har en följdändring gjorts på grund av att punkterna 2 6 i lagen om särskild löneskatt har ändrats till 1 5. I andra stycket har ordet basbelopp ändrats till prisbasbelopp.