prop · GL03159 · 1998-01-01 00:00:00 — Vid bedömningen av om nättariffer är skäliga skall bl.a. kundernas intresse av låga och stabila priser beaktas. Skälighetsbedömningen skall beakta aspekter som att förhindra monopolvinster, möjliggöra nyinvesteringar och ge incitament till effektiviseringar. Att tariffen skall vara saklig innebär att den skall vara objektiv och icke-diskriminerande. Kunder bör indelas i grupper efter kostnadsbild. Nättariffen bör så långt det är praktiskt möjligt spegla de fysiska flödena på nätet för att kunna ge korrekta samhällsekonomiska styrsignaler till aktörerna. Nättariffen bör vidare utformas så att den som orsakar en kostnad också får betala den dvs så att tariffen är kostnadsriktig för varje kundkategori. I den proposition som låg till grund för omregleringen av elmarknaden förut-sattes att de kostnader som är förknippade med systemansvaret m.m. skulle bäras av dem som utnyttjar eller påverkar elsystemet och därmed orsakar kostnaderna, dvs. kunna tas ut via nättariffen (prop. 1993/94:162 s 88 m). Svenska kraftnäts särskilda ställning har, dels ett affärsmässigt ansvar för överföring av kraft på storkraftnätet, dels det övergripande ansvaret för att elektriska anläggningar samverkar driftsäkert så att balans inom hela eller delar av landet kortsiktigt upprätthålls mellan produktion och förbrukning av ström (det s.k. systemansvaret för elektrisk ström). I detta får också anses ligga att genom avtal säkra tillgången till störningsreserv på . Det åligger vidare att främja konkurrensen på elmarknaden. skall också medverka till att det nordiska samarbetet inom nämnda område utvecklas i enlighet med överenskommelsen från det nordiska energi-ministermötet i . är också ansvarig myndighet för elberedskap. Det förhållandet att förutom att vara förvaltare av det statligt ägda storkraftsnätet (dvs. nätägare) även har ett flertal andra uppgifter medför att i ett flertal hänseenden inte kan jämställas med landets övriga nätägare. Därtill kommer att inte bara har att tillgodose sina direkta kunders behov utan har att beakta alla kunder/konsumenter/aktörer på den öppna elmarknaden. Syftet med Svenska kraftnäts nätverksamhet är i motsats till andra nätägares verksamhet inte i första hand att generera vinst utan avsikten med dess nätverksamhet är främst att tillse att det finns en nationell infrastruktur i form av ett väl fungerande stamnät. En sådan infrastruktur är i sin tur en absolut nödvändighet för en väl fungerande elmarknad. Som exempel på en annan verksamhet som driver för att ge möjlighet till en fungerande elmarknad kan nämnas att verket i enlighet med och regeringens intentioner har utvecklat den s.k. balanstjänsten för att kunna erbjuda reglerkrafttjänster till de kunder som behöver köpa dessa tjänster. Ett annat exempel är deltagandet i , den nordiska elbörsen, som också är att betrakta som en del av infrastrukturen på elmarknaden. Denna Svenska kraftnäts mångsidiga roll, som alltså inte är jämförbar med andra nätföretags, måste rimligen återspeglas i ellagen - såväl när det gäller beskrivning av nättarifferna som när det gäller möjligheten att täcka de kostnader som uppstår till följd härav. Enligt Svenska kraftnäts mening bör alla dessa kostnader framgent kunna täckas genom stamnätstariffens effekt- och energiavgifter. Till bilden hör också att Svenska kraftnäts verksamhet och avkastning regleras av regering och riksdag och att Svenska kraftnäts ställning som affärsverk garanterar insyn i och kontroll av verksamheten. Slutsatsen härav är att det i ellagen bör klargöras att den system- ansvariga myndigheten och förvaltaren av storkraftnätet, , har vidare uppgifter än nätägare i allmänhet och att finansiering, insyn och kontroll av verksamheten bör utformas härefter. En sådan lösning skulle också undanröja det statsrättsligt tvek- samma i att ge en regeringen underställd myndighet () möjlighet att överpröva ett av regeringen fastställt avkastningskrav för . Den ovan redovisade bestämmelsen i 4 kap 9 § nya ellagen (som motsvaras av bestämmelsen i 2 § 7 mom. sjätte stycket ellag) anger hur skälighets-bedömningen av nättariffen för en ledning med en spänning om och däröver skall göras. Regleringen rör alltså enbart det av förvaltade storkraftnätet. Bestämmelsen skulle kunna tolkas som att alla kostnader på samtliga ledningar bedöms samlat vid skälighetsbedömningen; dock med undantag för utlands-förbindelserna. Det undantag för utlandsförbindelserna som anges i bestämmelsen skulle vid en sådan tolkning kunna utgöra ett hinder mot den fortsatta utvecklingen av det nordiska samarbetet på detta område. Det framstår nämligen som befogat med ett sådant undantag endast då fråga är om en förbindelse till ett land som inte infört en öppen elmarknad motsvarande den reformerade svenska elmarknaden. Det torde vara mindre lämpligt att direkt i lagtexten ange de utlands- förbindelser vars kostnader kan bedömas samlat med övriga kostnader för storkraftnätet. Ett alternativ kunde vara att regeringen erhöll bemyndigande att i en särskild förordning ange de länder som regeringen anser har en elmarknad motsvarande den svenska. Kostnaderna för utlands-förbindelser till dessa särskilt angivna länder skulle sedan bedömas samlat med övriga ledningar. En annan möjlighet vore att regeringen erhåller ett bemyndigande av att till den systemansvariga myndigheten delegera denna möjlighet att ange kompatibla länder. En möjlig lagteknisk lösning skulle kunna vara att komplettera 4 kap. 9 § ellagen med ett andra stycke med förslagsvis följande lydelse: Utan hinder av vad som sägs i första stycket kan regeringen, eller efter regeringens bemyndigande, den systemansvariga myndigheten, besluta att kostnader för utlandsförbindelser till ett land vars lagstiftning tillåter en ömsesidighet i handeln med el med , skall bedömas samlat med kostnaderna för ledningar i Förteckning över remissinstanser vid remissbehandling av skrivelse om förändringar i ellagstiftningen rörande svenska kraftnäts skrivelse om förändringar i ellagstiftningen rörande har tillställts totalt nio remissinstanser. Efter remiss har yttranden avgetts av följande remissinstanser. , , , , , , , Elleverantörer, . Förslag om ändring i ellagen (1997:857) i arbetspromemorian Genomförandet av elmarknadsdirektivet, m.m. Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen (1997:857) dels att 2 kap. 10 och 18 §§, 3 kap. 3 §, 4 kap. 2, 3, 9 och 11 §§, 8 kap. 4 § samt 13 kap. 5 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 12 kap. 7 13 §§, samt närmast före 12 kap. 7 § en ny rubrik av följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 10 § Nätkoncession får beviljas endast den som från allmän synpunkt är lämplig att utöva nätverksamhet. Nätkoncession för område får beviljas endast den som dessutom är lämplig att bedriva nätverksamhet inom det begärda området. Nätkoncession för en utlandsförbindelse får beviljas endast den som innehar nätkoncession för stamnätet eller största delen därav. Nätkoncession får dock beviljas även andra om ledningen är av mindre betydelse för det samlade överföringsnätet till utlandet. Nätkoncession får beviljas endast den som från allmän synpunkt är lämplig att utöva nätverksamhet. Nätkoncession för område får beviljas endast den som dessutom är lämplig att bedriva nätverksamhet inom det begärda området. Nätkoncession för en utlandsförbindelse får beviljas och innehas av endast den som innehar nätkoncession för stamnätet eller största delen därav eller en juridisk person i vilken denne har ett bestämmande inflytande. Nätkoncession får dock beviljas även andra om ledningen är av mindre betydelse för det samlade överföringsnätet till utlandet. 2 kap. 18 § En nätkoncession får återkallas helt eller delvis, 1. om en ledning eller ett ledningsnät inte längre behövs för en säker elförsörjning, 2. om koncessionshavaren i väsentlig mån inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag, enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen eller enligt villkor i nätkoncessionen. Frågor om återkallelse av nätkoncession prövas av nätmyndigheten. Avser nätkoncessionen en utlandsförbindelse, prövas dock frågan om återkallelse av regeringen. En nätkoncession får återkallas helt eller delvis, 1. om en ledning eller ett ledningsnät inte längre behövs för en säker elförsörjning, 2. om koncessionshavaren i väsentlig mån inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag, enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen eller enligt villkor i nätkoncessionen, eller 3. om koncessionshavaren inte längre uppfyller villkoren enligt 10 § andra stycket för att inneha nätkoncessionen. Frågor om återkallelse av nätkoncession prövas av nätmyndigheten. Avser nätkoncessionen en utlandsförbindelse, prövas dock frågan om återkallelse av regeringen. 3 kap. 3 § Vid redovisning av nätverksamhet som grundas på nätkoncession för område skall varje område redovisas för sig, om inte nätmyndigheten på koncessionshavarens begäran beviljar undantag. Sådant undan- tag skall beviljas, om de berörda områdena ligger geografiskt nära varandra och sammantagna utgör en för nätverksamhet lämplig enhet. Ett beviljat undantag är för sin giltighet beroende av att en enhet- lig nättariff tillämpas för samtliga områden som omfattas av undanta- get. När koncessionstiden för något av de områden som omfattas av undantaget löper ut, skall nätmyndigheten pröva om undantaget skall bestå. Nätkoncession för område skall redovisas skilt från nätkoncession för linje. Regeringen får föreskriva undantag beträffande ledningar som omfattas av nätkoncession för linje och som organisatoriskt och tekniskt ingår i ett nät som omfattas av nätkoncession för område. Vid redovisning av nätverksamhet som grundas på nätkoncession för område skall varje område redovisas för sig, om inte nätmyndigheten på koncessionshavarens begäran beviljar undantag. Sådant undan- tag skall beviljas, om de berörda områdena ligger geografiskt nära varandra och sammantagna utgör en för nätverksamhet lämplig enhet. Ett beviljat undantag är för sin giltighet beroende av att en enhet- lig nättariff tillämpas för samtliga områden som omfattas av undanta- get senast efter nätmyndighetens beslut. När koncessionstiden för något av de områden som omfattas av undantaget löper ut, skall nätmyndigheten pröva om undantaget skall bestå. Nätkoncession för område skall redovisas skilt från nätkoncession för linje. Regeringen får föreskriva undantag beträffande ledningar som omfattas av nätkoncession för linje och som organisatoriskt och tekniskt ingår i ett nät som omfattas av nätkoncession för område. 4 kap. 2 § Nättariffer för överföring av el skall utformas så, att betald avgift för att vara ansluten ger rätt att använda det elektriska nätet inom landet, med undantag för utlandsförbindelserna. Nättariffer för överföring av el skall utformas så, att betald avgift för att vara ansluten ger rätt att använda det elektriska nätet inom landet, med undantag för utlandsförbindelserna. Regeringen får föreskriva att betald avgift för att vara ansluten ger rätt att använda jämväl utlandsförbindelserna till ett eller flera länder. En sådan föreskrift får också avse utlandsförbindel- serna till en del av ett land. Föreskrifter enligt andra stycket får meddelas beträffande ett land eller del av ett land vars elmarknad kan anses utgöra en gemensam marknad med den svenska elmarknaden. 4 kap. 3 § Nättariffer för område, utom engångsavgift för anslutning, får inte utformas med hänsyn till var inom området en anslutning är belägen. Nättariffer för område, utom engångsavgift för anslutning, får inte utformas med hänsyn till var inom området en anslutning är belägen. Om ett eller flera områden slås samman helt eller delvis skall en för det nya området enhetlig nättariff tillämpas senast efter sammanslagningen. 4 kap. 9 § Vid skälighetsbedömningen av nättariffen för en ledning med en spänning om eller däröver (stamledning) skall alla kostnader för nätkoncessions- havarens samtliga ledningar i landet med undantag för utlandsförbindelserna bedömas samlat. Tariffen får dock utformas med hänsyn till var på nätkoncessionshavarens ledningsnät en anslutningspunkt är belägen. Om nätkoncessionshavaren har systemansvaret för el enligt 8 kap. 1 § första stycket skall nätkoncessionshavarens kostnader till följd av detta ansvar anses utgöra en kostnad i nätverksam- heten. Om en sådan föreskrift som nämns i 2 § andra stycket har meddelats skall kostnaderna för de av nätkoncessionshavarens utlandsförbindelser som berörs av föreskriften bedömas samlat med kostnaderna för nätkoncessions- havarens samtliga ledningar i landet. 4 kap. 11 § Den som har nätkoncession skall på begäran utan dröjsmål lämna skriftlig uppgift om sin nättariff. Uppgiften skall innehålla en upplysning om möjligheten att hos nätmyndigheten begära prövning enligt sista stycket. Vid begäran om ny anslutning skall uppgifter enligt första stycket lämnas inom skälig tid. Tvister om nätkoncessions- havarens skyldigheter enligt första och andra styckena prövas av nätmyndigheten. Den som har nätkoncession skall på begäran utan dröjsmål lämna skriftlig uppgift om sin nättariff. Uppgiften skall innehålla en upplysning om möjligheten att hos nätmyndigheten begära prövning enligt sista stycket. Vid begäran om ny anslutning skall uppgifter enligt första stycket lämnas inom skälig tid. Den som har nätkoncession skall på lämpligt sätt offentliggöra sin nättariff till den del den avser avgifter och övriga villkor för överföring av el. Tvister om nätkoncessions- havarens skyldigheter enligt första och andra styckena prövas av nätmyndigheten. 8 kap. 4 § En elanvändare är skyldig att se till att det finns någon som har åtagit sig det ekonomiska ansvaret för att det nationella elsystemet tillförs lika mycket el som tas ut i elanvändarens uttagspunkt (balansansvar). Ett sådant åtagande skall göras genom ett avtal med den myndighet som enligt 1 § skall ha systemansvaret för el. En elanvändare som är ansluten till en ledning eller ett ledningsnät skall hålla innehavaren av nätkoncession underrättad om vem som har åtagit sig balansansvaret i hans uttagspunkt. Första och andra styckena gäller inte de elanvändare som köper sin el från innehavaren av leveranskoncession enligt 5 kap. En elanvändare är skyldig att se till att det finns någon som har åtagit sig det ekonomiska ansvaret för att det nationella elsystemet tillförs lika mycket el som tas ut i elanvändarens uttagspunkt (balansansvar). Ett sådant åtagande skall göras genom ett avtal med den myndighet som enligt 1 § skall ha systemansvaret för el. En elanvändare som är ansluten till en ledning eller ett ledningsnät skall hålla innehavaren av nätkoncession underrättad om vem som har åtagit sig balansansvaret i hans uttagspunkt. Ett övertagande av balansansvaret i en uttagspunkt blir gällande tidigast efter det att innehavaren av nätkoncession har mottagit en underrättelse om detta från elanvändaren. Första och andra styckena gäller inte de elanvändare som köper sin el från innehavaren av leveranskoncession enligt 5 kap. 12 kap. 7 § Om ett företag som bedriver nätverksamhet inte ger in bestyrkta kopior av sådan årsrapport och revisionsberättelse som anges i förordningen (1995:1145) om redovisning av nätverksamhet, skall bolaget betala förseningsavgift till staten enligt 8 §. Beslut om förseningsavgift fattas av nätmyndigheten. 12 kap. 8 § Ett företag som bedriver nätverksamhet skall betala en förseningsavgift om de handlingar som anges i 7 § inte har kommit in till nätmyndigheten från räkenskapsårets utgång. Om företaget har gjort anmälan enligt 9 kap. 5 § fjärde stycket aktiebolagslagen (1975:1385), skall dock företaget betala förseningsavgift om handlingarna inte har kommit in från räkenskapsårets utgång. Avgiften skall uppgå till . Om de handlingar som anges i 7 § inte har kommit in från det att underrättelse avsändes till företaget om ett beslut om förseningsavgift enligt första stycket, skall företaget betala en ny förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till . Om de handlingar som anges i 7 § inte har kommit in från det att underrättelse avsändes till företaget om ett beslut om förseningsavgift enligt andra stycket, skall företaget betala en ny förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till . 12 kap. 9 § Om registrering har skett av ett beslut om att företaget försatts i konkurs eller trätt i likvidation, får beslut om förseningsavgift inte meddelas. 12 kap. 10 § inom föreskriven tid gett in kopior av de handlingar som anges i 7 § men är kopiorna inte bestyrkta eller har handlingarna på annat sätt någon brist som lätt kan avhjälpas, får nätmyndigheten meddela beslut om förseningsavgift endast om företaget har underrättats om bristen och fått tillfälle att avhjälpa den men inte gjort det inom den tid som angetts i underrättelsen. En sådan underrättelse får sändas med posten till den postadress som företaget senast har anmält hos nätmyndigheten. 12 kap. 11 § En förseningsavgift skall efterges, om underlåtenheten att ge in handlingen framstår som ursäktlig med hänsyn till omständigheter som företaget inte har kunnat råda över. Avgiften skall också efterges om det framstår som uppenbart oskäligt att ta ut den. Bestämmelserna om eftergift skall beaktas även om något yrkande om detta inte har framställts, om det föranleds av vad som har förekommit i ärendet. 12 kap. 12 § Om en förseningsavgift inte har betalats efter betalningsuppmaning, skall avgiften lämnas för indrivning. Regeringen får föreskriva att indrivning inte behöver begäras för ringa belopp. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet enligt utsöknings- balken ske. 12 kap. 13 § Ett beslut om förseningsavgift får verkställas även om det inte har vunnit laga kraft. Om ett företag har rätt att få tillbaka betalad förseningsavgift på grund av en domstols beslut, skall ränta betalas på den återbetalade förseningsavgiften från och med månaden efter den då förseningsavgiften betalades in till och med den månad då återbetalning görs. I fråga om räntans storlek tillämpas 19 kap. 14 § skattebetalningslagen (1997:483). 13 kap. 5 § Beslut av nätmyndigheten enligt 2 kap. 18 20 §§, 3 kap. 3 §, 6 8 §§, 11, 12, 14 och 15 §§, 4 kap. 6, 7 och 10 §§ samt 5 kap. 7, 10 och 11 §§, beslut av en tillsynsmyndighet enligt 12 kap. 2 4 §§ samt beslut av den syste- mansvariga myndigheten om ersättning till den som enligt 8 kap. 2 § beordrats öka eller minska produktionen av el får överklagas hos allmän för- valtningsdomstol. Pröv- ningstillstånd krävs vid över- klagande till kammarrätten. Regeringen får meddela föreskrifter om överklagande av andra beslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Beslut av nätmyndigheten enligt 2 kap. 18 20 §§, 3 kap. 3 §, 6 8 §§, 11, 12, 14 och 15 §§, 4 kap. 6, 7 och 10 §§, 5 kap. 7, 10 och 11 §§ samt 12 kap. 8 och 11 §§, beslut av en tillsynsmyndighet enligt 12 kap. 2 4 §§ samt beslut av den systemansvariga myndigheten om ersättning till den som enligt 8 kap. 2 § beordrats öka eller minska produktionen av el får överklagas hos allmän för- valtningsdomstol. Pröv- ningstillstånd krävs vid över- klagande till kammarrätten. Regeringen får meddela föreskrifter om överklagande av andra beslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Denna lag träder i kraft . Om någon annan än den som innehar nätkoncession för stamnätet eller största delen därav har beviljats nätkoncession för en utlandsförbindelse före gäller följande. På en sådan nätkoncession tillämpas 2 kap. 10 § andra stycket i dess äldre lydelse. På en sådan nätkoncession tillämpas 2 kap. 18 § i dess äldre lydelse. Förteckning över deltagare vid remissmötet om arbetspromemorian Genomförandet av elmarknadsdirektivet, m.m. Vid remissmöte om arbetspromemorian Genomförandet av elmarknadsdirektivet, m.m., som genomfördes , deltog företrädare för följande organisationer. Kammarrätten i , Statskontoret, , Affärs- verket , , , , , (), , Elleverantörer, . De myndigheter och organisationer som blivit inbjudna till mötet men som inte deltog var Justitiekanslern, , , , , , och Tjänsteföretagen, , Akademikers (), Landsorgani- sationen i (LO) och Konsumentråd. Statskontoret, , , Ellever- antörerna och har dessutom jämte och inkommit med skrivelser rörande promemorian. LO har enligt tjänsteanteckning i ärendets akt vid telefonsamtal med handläggare vid Närings- och energienhet muntligen framfört synpunkter på förslagen i promemorian. Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen (1997:857) dels att 2 kap. 10 och 18 §§, 3 kap. 3 §, 4 kap. 2, 3, 9 och 11 §§, 8 kap. 4 § samt 13 kap. 5 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 12 kap. 7 13 §§, samt närmast före 12 kap. 7 § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 10 § Nätkoncession får beviljas endast den som från allmän synpunkt är lämplig att utöva nätverksamhet. Nätkoncession för område får beviljas endast den som dessutom är lämplig att bedriva nätverksamhet inom det begärda området. Nätkoncession för en utlandsförbindelse får beviljas endast den som innehar nätkoncession för stamnätet eller största delen därav. Nätkoncession får dock beviljas även andra om ledningen är av mindre betydelse för det samlade överföringsnätet till utlandet. Nätkoncession får beviljas endast den som från allmän synpunkt är lämplig att utöva nätverksamhet. Nätkoncession för område får beviljas endast den som dessutom är lämplig att bedriva nätverksamhet inom det begärda området. Nätkoncession för en utlandsförbindelse får beviljas och innehas av endast den som innehar nätkoncession för stamnätet eller största delen därav eller en juridisk person där denne har ett bestämmande inflytande. Nätkoncession får dock beviljas även andra om ledningen är av mindre betydelse för det samlade överföringsnätet till utlandet. 18 § En nätkoncession får återkallas helt eller delvis, 1. om en ledning eller ett ledningsnät inte längre behövs för en säker elförsörjning, 2. om koncessionshavaren i väsentlig mån inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag, enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen eller enligt villkor i nätkoncessionen. Frågor om återkallelse av nätkoncession prövas av nätmyndigheten. Avser nätkonces- sionen en utlandsförbindelse, prövas dock frågan om återkallelse av regeringen. En nätkoncession skall återkallas helt eller delvis, 1. om en ledning eller ett ledningsnät inte längre behövs för en säker elförsörjning, 2. om koncessionshavaren i väsentlig mån inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag, enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen eller enligt villkor i nätkoncessionen, eller 3. om koncessionshavaren inte längre uppfyller villkoren enligt 10 § andra stycket för att inneha nätkoncessionen. Frågor om återkallelse av nätkoncession prövas av nätmyndigheten. Avser nätkonces- sionen en utlandsförbindelse, prövas dock frågan om återkallelse av regeringen. 3 kap. 3 § Vid redovisning av nätverksamhet som grundas på nätkoncession för område skall varje område redovisas för sig, om inte nätmyndigheten på koncessions- havarens begäran beviljar undantag. Sådant undantag skall beviljas, om de berörda områdena ligger geografiskt nära varandra och sammantagna utgör en för nätverksamhet lämplig enhet. Ett beviljat undantag är för sin giltighet beroende av att en enhet- lig nättariff tillämpas för samtliga områden som omfattas av undanta- get. När koncessionstiden för något av de områden som omfattas av undantaget löper ut, skall nätmyndigheten pröva om undantaget skall bestå. Nätkoncession för område skall redovisas skilt från nätkoncession för linje.