prop · GL031D16 · 1998-01-01 00:00:00 — Av det totala antalet helårsverken utfördes vid universiteten och vid högskolorna. De konstnärliga högskolorna svarade för och vårdhögskolorna för . 5.1.3 Kvalitet och förnyelse har frågor kring den högre utbildningens och forskningens kvalitet alltmera kommit i förgrunden. Detta är en allmän trend i västvärlden. Orsakerna till detta står främst att finna i den successiva insikten om den högre utbildningens centrala betydelse för ekonomisk, social och kulturell utveckling men också i de kostnader verksamheten medför. Högskolan måste därför kunna visa att de investerade medlen ger goda resultat. Den förda debatten, såväl internationellt som i , visar att kvalitet är ett mångdimensionellt begrepp som endast blir meningsfullt när det relateras till speciella företeelser såsom undervisning, examination, programuppbyggnad, ledningsstrukturer och beslutsfattande. Generella definitioner av kvalitet har visat sig vara oanvändbara när det gäller det dagliga kvalitetsarbetet och kvalitetssäkringsarbetet. I den allmänna debatten påstås ofta att högskoleutbildningen i håller en allmänt låg kvalitet och att kvaliteten skulle ha försämrats. Dessa svepande påståenden saknar all empirisk grund. Den svenska högskolan har varit föremål för internationella utvärderingar och jämförelser. senast har gjort en jämförelse av den högre utbildningen i ett antal länder, däribland (se avsnitt 5.1.1). Jämförelsen visar att den svenska högskolan och dess utbildning håller en god kvalitet internationellt sett. Det är regeringens uppfattning, grundad dels på rapporter och dels på internationella jämförelser, att den svenska högskoleutbildningen och den svenska högskolan håller en allmänt hög kvalitet. Detta konstaterande utesluter självfallet inte att förbättringar kan göras i olika avseenden. I det följande lämnas exempel på angelägna förbättringsåtgärder. I anslutning till kvalitetsdiskussionen har samtliga högskolor påbörjat ett intensivt arbete med att utveckla och säkra kvaliteten i utbildning och forskning. Detta har hos studenter, lärare och högskoleledningar resulterat i fördjupad insikt om vikten av ett ständigt pågående kvalitetsarbete. Ansvaret för kvalitetsarbetet Statsmakternas uppgift är att understödja och kontrollera att kvaliteten inom olika områden av utbildning och forskning upprätthålls. utvärderingar och tillsynsansvar är ett led i detta. Högskolans ledning har ett övergripande ansvar för att utbildning och forskning håller en hög kvalitet. Högskolan har en lång tradition av kvalitetskontroll. Kvalitetskontroll genom granskning av kollegor (peer review) blev praxis vid de första universiteten. Än utgör granskningen av kollegor den viktigaste kvalitetsgarantin för forskningen. När det gäller den grundläggande utbildningen har den interna kvalitetskontrollen inte utvecklats lika väl. Av årsredovisningarna framgår att universitet och högskolor under /96 genomfört ett antal utvärderingar av större eller mindre omfattning, allt ifrån kursvärderingar till utvärderingar av enstaka utbildningar eller samtliga program. Flera lärosäten har inrättat särskilda ledningsgrupper för kvalitetsarbetet. Andra högskolor har anställt högskolepedagoger i syfte att stödja och utveckla undervisningen eller för att genomföra pedagogisk fortbildning av lärarna. Den grundläggande utbildningen byggs ut i en omfattning som aldrig . kommer antalet permanenta platser i högskolan att öka ytterligare. Denna utbyggnad måste ske med bibehållen kvalitet. Det är enligt regeringens uppfattning väsentligt att kvalitetsarbetet intensifieras när det gäller den grundläggande utbildningen. Högskolornas ledningar måste på ett aktivt och kreativt sätt arbeta för att förbättra kvaliteten på undervisning och examination. Det pedagogiska reformarbetet måste ges högsta prioritet. All personal måste göras delaktig i arbetet med att förbättra utbildningens kvalitet. Både studenter och samhället ställer krav på kvalitet i utbildningen. Varje enskild högskola har ansvar för att säkra och utveckla kvaliteten i sin verksamhet. Studenternas roll i kvalitetsarbetet Studenterna har en central roll i högskolans kvalitets- arbete. Av rapporter och högskolornas årsredovisningar framkommer att studenternas medverkan i kvalitetsarbetet inte alltid är självklar. Studenterna måste engageras i större omfattning i högskolans kvalitetsarbete och studenterna själva måste ta ett aktivt ansvar såväl på kursnivå som på mer övergripande nivåer. Högskolans ledning har också skyldighet att bereda möjlighet för studenterna att aktivt medverka i detta. roll i kvalitetsarbetet har det yttersta ansvaret för granskningen av högskolornas kvalitetsarbete. Verkets rapporter om granskningen av kvalitetsarbetet vid enskilda lärosäten är en viktig del i det fortsatta kvalitetsarbetet. genomför verket en översyn av examinationen vid högskolan och en nationell utvärdering av läkarutbildningen. Därutöver har verket anordnat en konferens om kvalitets- och förbättringsarbete vid universitet och högskolor. Under /96 har kvalitetsarbetet vid fem lärosäten bedömts. Därutöver har genomfört granskning och bedömning av kvalitetsarbetet vid , , /, , , /, , , , , Kungl. i och i . Bedömningarna visar att kvalitetsarbetet har olika inriktning och utformning vid de utvärderade lärosätena, men också att man har kommit olika långt. Många högskolor har utarbetat omfattande planer för kvalitetsarbetet, men högskolornas ledningar bör engagera sig ytterligare i detta. Genomgången av samtliga universitets och högskolors årsredovisningar visar dock på en generell intensifiering av arbetet med och diskussionerna kring kvalitetsutveckling under budgetåret. Några av lärosätena redogör i sina årsredovisningar också för påbörjade eller planerade åtgärder som en följd av bedömningar. nationella utvärderingar utgör en viktig del i kvalitetsarbetet på program- och ämnesnivå. Under /96 har verket gjort översyner av grundskollärarutbildningen, vårdutbildningar i högskolan samt språkvetenskaplig forskarutbildning. har dessutom bidragit till finansieringen av den nationella utvärderingen av grundutbildningen inom etnologiämnet. har en central roll när det gäller pedagogisk försöksverksamhet och utvecklingen av nya pedagogiska former. Rådet stöder pedagogiska utvecklingsprojekt inom högskolan. Utvärdering av program och kurser Ett led i kvalitetssäkringen av utbildningarna inom högskolan är den av regeringen fastställda examens- ordningen (Högskoleförordningen 1993:100, bil. 3) som reglerar kraven för generella examina och yrkesexamina. Utvärderingar av utbildningar bör därför utgå från dessa krav. Regeringen har för avsikt att genomföra en översyn av examensordningen . För att säkra utbildningens kvalitet måste högskoleledningarna tillse att kursutvärderingar, utvärderingar av sammanhållna program och utbildningar genomförs och att resultaten från dessa utvärderingar tas till vara i det fortsatta arbetet med utbildningen. I utvärderingsarbetet bör även synpunkter från studenter som examinerats från högskolan och som är verksamma i yrkeslivet tas till vara. Det är vidare viktigt att en dialog förs med arbetsgivare och det övriga samhället om utbildningens relevans och kvalitet. Lärarnas pedagogiska kompetens En avgörande faktor för utbildningens kvalitet är att lärarna är kunniga, engagerade och besitter pedagogisk kompetens. Regeringen har i propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141) föreslagit att alla lärare med lägst doktorsexamen skall medverka i såväl utbildning som forskning. Vidare föreslår regeringen att den pedagogiska meriteringen skall tillmätas större betydelse vid anställning av samtliga lärare i högskolan. Med fler forskande universitetslärare kommer utbildningens kvalitet och forskningsanknytning att öka. För att bereda fler lärare möjlighet att forska föreslår regeringen i denna proposition (avsnitt 5.4) att medel anslås till lärarnas kompetensutveckling. Högskolorna måste därutöver ta ett ansvar för att utbilda sina lärare i pedagogiska frågor och i jämställdhetsfrågor. Regeringen har redan i budgetpropositionen för framhållit detta och givit i uppdrag att följa upp hur detta sker. Uppdraget skall redovisas . Undervisnings- och examinationsformer Pedagogiskt utvecklingsarbete är ett reguljärt inslag i de flesta högskolors verksamhet. stödjer en del av denna verksamhet. Verket genomför ett rikstäckande projekt om utvärdering av examinationen i högskolan. Högskolorna måste aktivt arbeta med att utveckla och förändra undervisnings- och examinationsformer. Mer uppmärksamhet bör inriktas på att utveckla examinationen som ett instrument för kvalitetsutveckling. Detta förhållande betonas även i över högskoleutbildningen i . I rapporten framhålls det angelägna i att examinationsformerna utformas så att de premierar de intellektuella kvaliteter och den kompetens som så ofta framhålls som universitetsutbildningens speciella förtjänst. Därigenom kommer fokus mer att förflyttas mot lärandet i stället för undervisningen. Informationsteknologins möjligheter måste bättre tas till vara. Både nationella projekt och internationella utvärderingar visar att arbetet med att utnyttja informationsteknologin i undervisning och examination går mycket långsamt. En bidragande orsak till detta är att lärarna ofta har en bristfällig utbildning om informationsteknologin i undervisningen. Forskning och forskarutbildning Utvärdering och kvalitetssäkring av forskning är intimt förknippade med det europeiska universitetsväsendets framväxt. Forskarutbildningens kvalitet har kunnat avläsas främst i doktorsavhandlingarnas kvalitet. Undervisnings- och handledningsfrågor har inte ansetts som lika viktiga. Det är väsentligt att hela forskarutbildningen håller en hög kvalitet. Regeringen lämnar i denna proposition (avsnitt 5.5) förslag om en effektivare forskarutbildning. I förslaget behandlas flera åtgärder för att förbättra forskarutbildningen bl. a. vad avser handledning. Den viktigaste kvalitetskontrollen av forskning och forskarutbildning är emellertid den vetenskapliga granskningen av avhandlingar och forskningsrapporter som utförs av kollegor. Forskningsråden har ett särskilt ansvar för att i ett internationellt perspektiv upprätthålla kvaliteten på den svenska forskningen. Enligt regeringens uppfattning är det därför viktigt att samtliga forskningsråd genomför utvärderingar av den forskning som finansieras av forskningsråden men även av den forskning som finansieras via högskolornas fakultetsanslag och anslag för forskning vid mindre och medelstora högskolor. De ämnesutvärderingar som forskningsråden har genomfört är ett viktigt inslag i kvalitetssäkringen av forskningen. har en debatt förts kring forskningsetiska frågeställningar men även frågorna om fusk och vetenskaplig oredlighet. Regeringen har därför tillkallat en kommitté (dir. 1997:68) med uppgift att analysera etiska frågor som uppstår i forskningsprocessen. Kommittén skall även beakta problematiken rörande fusk och vetenskaplig oredlighet. och förändring För att följa upp den offentliga debatten om kvaliteten på den svenska högskoleutbildningen har regeringen givit i uppdrag att genomföra en utvärdering av hur utbildningskvaliteten inom några stora nybörjarämnen vid universitet och högskolor har utvecklats . Enligt uppdraget skulle utvärderingen omfatta vardera ur decennierna 1970, 1980 och 1990 och avse ämnena engelska, matematik, kemi och statskunskap. I uppdraget ingick att belysa de förändringar som skett beträffande studenternas förkunskaper, ämnesinnehållet i de första 20 poängen, examinationsformerna, kravnivån vid skriftlig examination, tentamensresultatet för de första 20 poängen, kravnivån på examensarbeten om 41-60 poäng samt andelen studenter som fortsätter till en högre nivå i ämnet. Lärare vid universitet och högskolor har anlitats för att genomföra kvalitetsbedömningen. sammanfattade utredningens resultat i rapporten och förändring (rapportserie : 8 R). Verket har studerat kvalitetsutvecklingen vid fem lärosäten. I rapporten redovisas resultatet av ett tvärsnitt i efterhand bedömda uppsatser på 60-poängsnivå inom ämnena engelska och statskunskap. Uppsatser på denna nivå kan anses utgöra en god effektvariabel eftersom de ger en bild av i vilken utsträckning studenterna förmått tillägna sig det metodologiska kunnande och analytiska förhållningssätt som kännetecknar vetenskaplig verksamhet, som de stundom reflekterar utvecklingsmönster i svenskt arbetsliv. Inom ämnena matematik och kemi förekommer inte uppsatser på 60-poängsnivå i samma utsträckning. För dessa ämnen bygger rapporten istället på institutionernas egna beskrivningar av hur utbildningskvaliteten har utvecklats . Undersökningen visar på en tendens till kvalitetsökning inom ämnena engelska och statskunskap, i synnerhet , medan det beträffande ämnena matematik och kemi är svårare att uttala sig om hur kvaliteten har utvecklats. understryker att rapporten inte gör några anspråk på att utgöra en fullständig utvärdering av universitets- och högskoleutbildningens kvalitetsutveckling och att generella antaganden på dess grund inte kan göras. De av regeringen ställda frågorna om studenternas förkunskaper, ämnesinnehållet i de första 20 poängen och examinationsformerna har endast delvis belysts i rapporten. Rapporten har remitterats till högskolorna. Initiativet till utvärderingen välkomnas av högskolorna. Majoriteten av remissinstanserna framhåller att det är angeläget att utvärderingar av utbildningskvalitetens förändring över tiden kontinuerligt företas i större skala. Kvalitetsbegreppet är mångtydigt och används på olika sätt i skilda sammanhang. Det är därför svårt att göra generella bedömningar och uttalanden om kvalitetsförändring för enskilda ämnen och än mer för hela högskolan. Enligt regeringens uppfattning är det emellertid möjligt att följa upp och belysa förändringar inom begränsade områden såsom undervisningsformer, examination m. m. Regeringen avser att även i fortsättningen uppmärksamt följa dessa frågor och initiera undersökningar. 5.1.4 Studenter högskolestudenter har ökat kraftigt och expansionen fortsätter. En stor andel av högskolans studenter är således nybörjare. Högskolorna har ett stort ansvar för att hjälpa dessa nya studenter med att finna sig väl tillrätta i högskolemiljön och att ge dem goda förutsättningar för att lyckas i sina studier. Utbyggnaden av den högre utbildningen har resulterat i att nya grupper av studenter har kommit till högskolan. Högskolans utökade roll i det livslånga lärandet förstärker denna utveckling och den tidigare ganska homogena studentgruppen blir allt mer heterogen. Allt fler studenter kommer från studieovana hem, är äldre eller har invandrarbakgrund. Detta är positivt för såväl högskolan som för samhället som helhet. Men utvecklingen går alltför långsamt. Trots att en rad olika insatser har gjorts för att motverka den sociala snedrekryteringen till högskolan har fortfarande den sociala bakgrunden stor betydelse för benägenheten att läsa på högskolan. I en nyligen framlagd doktorsavhandling vid konstateras att av tidigare identifierade studiebegåvade ungdomar inte har gått vidare till högskolan. Det är därför angeläget att högskolan överväger vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stimulera fler studiebegåvade personer att - oavsett bakgrund - söka till högskolan. I budgetpropositionen för föreslog regeringen en satsning på SUNET och uppkoppling av folkbiblioteken till Internet. Regeringen föreslår (avsnitt 5.2.7) att den ökade tillgängligheten till Internet runt om i landet bör utnyttjas för att på Internet lägga upp en preparandkurs om högskolestudier. Regeringen avser att ge i uppdrag att ta fram en studievägledning om högskolestudier. Internets stora spridning över landet och lättillgänglighet via inte minst skolor och folkbibliotek bör användas för att öka överblickbarheten och kunskapen om högre utbildning. Kursen kan vidare fungera som en förberedelse för dem som planerar att studera någon datorbaserad distansutbildning. Bra boende och en god studiesocial miljö är viktiga grundförutsättningar för framgångsrika studier. Det är kommunernas ansvar att se till att det finns tillgång till bra bostäder för dem som flyttar till studieorten. Med anledning av den snabba utbyggnaden av de mindre och medelstora högskolorna anvisade medel för ett tillfälligt investeringsbidrag för byggande av studentbostäder (prop. 1996/97:1 finansplan m.m. avsnitt 6.10 A2, bet. 1996/97:FiU11, rskr. 1996/97:51). Investeringsstöd om totalt högst skall kunna utgå 1999. Bidrag kan lämnas för upp till 15 000 studentbostäder. Studentkårernas huvudsakliga uppgift är att bevaka utbildningen och ha hand om den studiesociala verksamheten. Studentkårerna skapar förutsättningar för studenternas medinflytande i universitetens och högskolornas beslutande organ och ger studenterna erfarenhet och träning i demokratiskt arbete. Flertalet studenter befinner sig vid ett lärosäte. För att skapa förutsättningar för studenternas inflytande är det centralt att kontinuiteten i såväl utbildningsbevakning som studiesocialt arbete säkras. Detta möjliggörs bl.a. genom det s.k. kårobligatoriet (prop. 1994/95:96, bet. 1994/95:UbU5, rskr. 1994/95:135). Kårobligatoriet förtydligar att studenterna har ett gemensamt ansvar för betydelsefulla uppgifter vid universitet och högskolor. Studentkårerna bör arbeta för att ta tillvara det engagemang som det stora antalet nya studenter visar för sin utbildning. Studentkårerna bör intensifiera sitt arbete med att få en större andel studenter att aktivt engagera sig för kvaliteten i utbildningen och den studiesociala miljön. Studenterna har enligt 3 kap. 11 § högskoleförordningen rätt att vara representerade med minst två ledamöter i alla beslutsorgan vid högskolan som behandlar utbildningsfrågor. Studentkårerna bör se till att denna möjlighet till inflytande utnyttjas. Det är vidare av betydelse för kvaliteten i utbildningen att varje enskild student tar ett aktivt ansvar för utbildningens innehåll och genomförande. Alla studenter bör delta i det kontinuerliga förnyelsearbetet på institutionsnivå. Ett ansvar vilar även på lärare och prefekter att utveckla former för att ta till vara studenternas erfrenheter och önskemål och att aktivt involvera studenterna i utvecklingen av högskolans verksamhet. En särskild form av studentinflytande representeras av verksamheten vid t.ex. och utvecklingsstudier (CEMUS) vid , där studenterna själva tar initiativ till undervisningens innehåll och praktiska genomförande, medan lärarna ansvarar för examinationen. Denna form bör kunna utvecklas även vid andra lärosäten för att det skall vara möjligt att vinna ytterligare erfarenhet av olika grader av studentinflytande. Ansvaret för studenthälsovården ligger på universiteten och högskolorna och det tidigare statsbidraget för studenthälsovården ingår i universitetens och högskolornas anslag för grundutbildning. Det är viktigt att universiteten och högskolorna avsätter tillräckligt med resurser för att kunna bedriva studenthälsovård av hög kvalitet i tillräcklig omfattning. För framgång i studierna och för den egna personlighetsutvecklingen är även miljön utanför högskolan av mycket stor betydelse. Ett kulturellt och socialt rikt föreningsliv på studieorten bidrar till att berika och komplettera de perspektiv som studierna ger. Utrikespolitiska föreningar, politiska föreningar, miljöföreningar, film-, teater- och litteraturklubbar m.m. på högskoleorter har kommit att betyda mycket för att vårt lands politiska och kulturella liv. Det är därför angeläget att det enskilda lärosätet och dess studentorganisationer på olika sätt försöker stimulera och genomföra kulturella aktiviteter i syfte att skapa och vidmakthålla ett sådant föreningsliv. Vid alla lärosäten finns utländska studenter som bedriver sina studier under på olika nivåer. Dessa studenter representerar erfarenheter och kunskaper om sina hemländers sociala, kulturella och politiska förhållanden som kan vara av mycket stort värde för inhemska studenter. Om deras studietid i vårt land av dem upplevs som utvecklande och positiv kan detta även betyda mycket för spridandet av de grundläggande värden som utmärker vår demokrati. Det borde således finnas ett starkt ömsesidigt intresse för att utländska studenter skall få möta generositet och goda möjligheter till inblick i det svenska samhället. Ansvaret för det bör inte bara åvila dem som i särskild ordning utsetts för detta, utan delas av alla studenter och lärare. Insatser inom detta område är av stor betydelse för att internationalisera den svenska högskolan. kommer FN:s deklaration om mänsk- liga rättigheter att särskilt uppmärksammas eftersom det då är den antogs. Där finns bestämmelser om åsikts-, yttrande- och informationsfrihet vilka är förutsättningen för all verklig kunskap och kunskapsförmedling. Uppmärksammandet av denna FN-deklaration bör också kunna ses som ett led i internationaliseringen av högskolan. Studenters personskadeskydd Som ett led i statens riskhantering har en arbetsgrupp bestående av representanter från universitet och högskolor samt Kammarkollegiet kartlagt studenters personskadeskydd. Enligt arbetsgruppen har högskolestudenter ett lågt skydd vad gäller personskador i förhållande till andra grupper i samhället. Universitet och högskolor har endast möjlighet att försäkra studenter vid deltagande i undervisningsmoment med särskild risk för arbetsskada. Majoriteten av studenterna omfattas inte av denna arbetsskadeförsäkring och den enskilda högskolan får inte teckna kollektiva olycksfallsförsäkringar för studenter. Studenter har möjlighet att själva teckna olycksfallsförsäkringar men långt ifrån alla studenter gör detta. Kammarkollegiet menar i en skrivelse till regeringen att det är mycket otillfredsställande att en enskild student som drabbas av ett olycksfall i samband med studierna skall hamna i en situation som förutom personskador också kan leda till förlängning av studietiden eller definitivt studieavbrott med bestående ekonomiska följder. Kammarkollegiet hemställer därför att regeringen överväger frågan om förbättrat personskadeskydd för studenter. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att se över arbetsskadeförsäkringen (dir. 1997:91). Mot bakgrund av Kammarkollegiets skrivelse ingår i utredarens uppdrag att se över arbetsskadeskyddet för studenter. Uppdraget skall vara avslutat . 5.2 Grundläggande högskoleutbildning 5.2.1 Fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen Regeringens förslag: Högskolan skall fortsätta att expandera. Utöver den redan beslutade utbyggnaden med 15 000 permanenta platser (helårsstudenter) vardera och 1999 skall den högre utbildningen byggas ut i hela landet med ytterligare 30 000 nya permanenta platser (helårsstudenter) fram . Den nya utbyggnaden sker och med vardera 15 000 permanenta platser (helårsstudenter). Därutöver skall en tidigareläggning göras av merparten av de nya permanenta platserna . Utbyggnadens tyngdpunkt skall ligga inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna. Skälen för regeringens förslag: har, vid en internationell jämförelse, en välutbildad befolkning. Andelen av befolkningen med en eftergymnasial utbildning är förhållandevis hög, vilket är ett resultat av utbyggnaden av den högre utbildningen under 1960- talet. Den åldersgrupp som i genomsnitt varit bäst utbildad är den som föddes . Utbyggnaden av den högre utbildningen väntas leda till att av personer födda kommer en minst lika stor eller större andel av dem att skaffa sig en högskoleutbildning. kommer också andelen högskoleutbildade att vara jämnare fördelad mellan olika åldersgrupper. En fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen är avgörande för att vi skall kunna behålla vår välfärd och konkurrenskraft - hela befolkningens utbildningsnivå måste höjas. En allmän slutsats i samtliga utredningar som gjorts visar på behovet av ökad kunskap och utbildning på den svenska arbetsmarknaden.