prop · GL03121 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:121 Riktlinjer för AB:s verksamhet Regeringen överlämnar denna proposition till . (Närings- och ) Propositionens huvudsakliga innehåll beslutade i samband med bildandet av 1993 om vissa riktlinjer för bolaget. I propositionen föreslås nya riktlinjer genom vilka bolaget ges möjlighet att arbeta inom ett vidare geografiskt område, i första hand och . Vidare föreslås att bolaget skall arbeta inom hela telekommunikationsområdet i vid mening och erbjuda produkter i hela vidareförädlingskedjan med undantag av produktion av programinnehåll på medieområdet. Verksamhet utanför denna huvudinriktning skall bedrivas som komplettering och med beaktande av de affärsrisker det innebär och med de lönsamhetskrav som därför bör ställas. Verksamhet utanför huvudinriktningen bör bidra till att stärka lönsamhet. Avkastning och finansiell ställning skall ligga i nivå med övriga konkurrensutsatta operatörer i . I övrigt skall ha i huvudsak samma förutsättningar för sin verksamhet som dessa. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Ärendet och dess beredning 3 3 överväganden 3 4 Den europeiska telemarknaden 4 5 Telias verksamhet och organisation 6 6 Förvaltningen av och Telias huvudinriktning 9 Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemorians förslag 13 Bilaga 2 Sammanfattning av förslag avseende i promemorian 14 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 15 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om riktlinjer för Telias AB:s framtida verksamhet (avsnitt 6). 2 Ärendet och dess beredning beslöt om ändrade telepolitiska mål (prop. 1996/97:61, bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201). Ändringarna i telelagen baserades på förslag i en departementspromemoria, Moderna telekommunikationer åt alla (Ds 1996:38). I promemorian behandlades frågan om Telias framtida verksamhetsinriktning. Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig hos (dnr K96/2437/1). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. I promemorian lämnades förslag till nya riktlinjer för bolaget och att skulle få kapitaltillskott. En sammanfattning av promemorians förslag i fråga om Telias framtida inriktning m.m. finns i bilaga 2. Regeringen tar i denna proposition upp frågan om ändrade riktlinjer för bolaget. Med hänsyn till de förändringar som skett på telekommunikationsmarknaden sedan promemorian lämnades har regeringen inte funnit skäl att behandla promemorians förslag i detalj utan i stället valt att allmänt utgå ifrån den analys som redovisas i promemorian. 3 överväganden Efter beslut av ombildades till ett av staten helägt aktiebolag, (). Huvudmotivet var att aktiebolagsformen ansågs utgöra en lämplig associationsform för konkurrensutsatt verksamhet. I samband med bolagiseringen fastlade huvudinriktningen för som angavs vara att erbjuda telekommunikationstjänster på den svenska telemarknaden. Annan verksamhet än kärnverksamheten kan bedrivas under förutsättning att denna kompletterar huvudinriktningen och bidrar till att stärka koncernens lönsamhet. En annan förutsättning är att detta sker under ett rimligt risktagande. Det primära målet för verksamheten i fastlades till att ge tillfredsställande avkastning på eget kapital och utdelning till ägaren. beslöt om ändrade telepolitiska mål. Det övergripande målet är att enskilda och myndigheter i landets olika delar skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer. Detta mål som är grundläggande för sysselsättning, social rättvisa och regional utveckling skall uppnås på en konkurrensutsatt marknad där olika operatörer behandlas konkurrensneutralt. För att uppnå en konkurrensneutralitet och lika behandling av operatörerna skall målen uppnås genom lagstiftning. För Telias del fick detta konsekvensen att det avtal som tidigare funnits mellan staten och ersattes med villkor i tillståndet att driva telefoni i fråga om s. k. samhällsomfattande tjänster. Ytterligare lagstiftning som påverkar kan komma som ett resultat av de pågående statliga utredningarna om mediakoncentration och konvergens inom mediaområdet. Statligt företagsägande har behandlats av statsmakterna vid ett flertal tillfällen. Regeringen har i olika sammanhang pekat på att staten bör spela en mer aktiv ägarroll för att främja utvecklingen av företag med statligt ägande. I bl.a. budgetproposition (prop. 1994/95:100) och propositionen Aktiv förvaltning av statens företagsägande (prop. 1995/96:141) anförs att statens ägande skall vara professionellt och baserat på en samordnad syn från ägarens sida. Det är ägarens uppgift och ansvar att medverka till företagens utveckling. Det kan bl.a. ske genom tillförsel av kompetens och kapital, men vid behov även medverkan till verksamhetsanpassning, omstrukturering och i vissa fall ägarförändring, för att utveckla enskilda företag. Det är även en viktig uppgift för staten som ägare att tillse att företagens verksamhet bedrivs på ett sätt som motsvarar högt ställda krav på etik och moral. Statens aktier i förvaltas inom av Närings- och . beslöt med anledning av den nämnda propositionen Aktiv förvaltning av statens företagsägande att ett särskilt anslag, benämnt Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m. m. kan disponeras för att täcka kostnader i samband med förvaltningen av företag med statligt ägande. Under har anslaget beteckningen A 7. inom utgiftsområde 24 Näringsliv, verksamhetsområde A. Näringspolitik. Anslaget kan även användas för kostnader som kan uppkomma i samband med förvaltningen av statens aktieinnehav i för erforderliga utredningar, analyser m.m. i samband med omstruktureringsåtgärder. Utvecklingen inom telebranschen präglas av snabba förändringar. Skälen till detta är flera. Den tekniska utvecklingen är mycket snabb och nya produkter och tjänster tillkommer i snabb takt. Marknaden driver fram nya produkter när de nationella monopolen slopas och marknaden blir fri. Under de år som gått sedan bolagiserades har förutsättningarna för teleoperatörer förändrats radikalt främst på grund av liberaliseringsbeslut i EU och WTO. Den inriktning som då bestämdes var begränsad. föreslås en vidgad syn på bolagets arbetsfält. Utvecklingen går mot en telekommunikationsmarknad utan nationsgränser och med vidare arbetsfält för operatörerna. Operatörer som enbart arbetar med telefoni i respektive land kommer att utvecklas till företag som arbetar på en internationell marknad för mer kvalificerade tjänster. Mot bakgrund av de nya förutsättningar som gäller på marknaden föreslår regeringen en omprövning av tidigare beslut i fråga om inriktningen av Telias verksamhet. 4 Den europeiska telemarknaden arbetar på en kraftigt expanderande marknad som präglas av en snabbt ökande konkurrens. liberaliseras marknaderna i snabb takt och från har huvuddelen av telemarknader öppnats för konkurrens. Detta har sin grund i de beslut som fattats inom EU. Konkurrensen på den svenska telemarknaden har utvecklats påtagligt inom i första hand internationell trafik och fjärrsamtal. I fråga om lokalsamtal kan man räkna med att ny teknik och alternativa accessmöjligheter medför att konkurrenstrycket även på denna marknad ökar. Detta beror i första hand på att allt fler operatörer kommer att skaffa sig direkt anknytning till i vart fall större kunder bl.a. genom mobila nät. I har vi en starkare konkurrens än i flertalet övriga länder i eftersom bara och har en telemarknad som varit liberaliserad under . Detta medför att Telias marknadsandel och marginaler successivt sjunker inom traditionell telefoni. I flertalet länder i råder nu full konkurrens. I många länder har en delprivatisering skett. Ett antal helt privatägda operatörer har etablerats. Nästa steg i utvecklingen blir sannolikt att bolagen bildar allianser antingen genom direkt ägande i varandra eller genom gemensamt ägande av företag. Nationsgränserna spelar allt mindre roll som avgränsning av den marknad operatörerna väljer att arbeta på. Inom kan en struktur ha bildats med ett fåtal allianser av stora operatörer i med verksamhet i ett antal länder. som arbetar mot särskilda kundgrupper t.ex. den finansiella marknaden kommer att växa sig starka särskilt på data transmissionsområdet. Ett antal stora aktörer håller på att bildas. Dessa har verksamhet i flera länder antingen direkt eller genom allianser av olika slag. På den svenska marknaden finns bl.a. (Tele2, ) som är börsnoterat och har intressen i TV-produktion, TV-distribution, mobiltelefon och fast telefoni. är största ägare i företaget.Global One, som också finns på den svenska marknaden, ägs gemensamt av , och amerikanska . Dessa bolag har vart och ett en försäljning på sin hemmamarknad som är fem à sju gånger större än Telias. ägs gemensamt av TeleDanmark, norska samt brittiska BT. TeleDanmark har fått en amerikansk huvudägare. har tillsammans med två andra europeiska operatörer bildat alliansen (se s. 7). Ett inslag i allianserna är att operatörerna har gemensamma aktiviteter på vissa områden och konkurrerar på andra. Slutsatsen av strukturutvecklingen är att det inom varje land kommer att finnas ett flertal operatörer. Nationsgränserna kommer att förlora i betydelse eftersom telebolagen ser det som nödvändigt att verka i flera länder och erbjuda sina kunder regionala och globala tjänster. Datatrafiken och internettrafiken kommer att växa betydligt snabbare än taltelefonin som i och för sig kommer att växa. kommer att möta konkurrens från många operatörer, varav flera är betydligt större. Detta kommer att ställa stora krav på bolaget för att utvecklingskraften skall kunna behållas. Förutom de allianser mellan de traditionella teleoperatörerna som har nämnts börjar det även bildas allianser mellan teleoperatörer och mediaföretag samt teleoperatörer och dataföretag. Denna fortsatta branschglidning, som beror på den allt snabbare utvecklingen av tekniken och som leder till en sammansmältning av telefoni, data och media, pågår såväl i som utomlands. En analys av marknadsutvecklingen visar sålunda att har valt att genomföra den hårdaste konkurrensutsättningen i . har på sin hemmamarknad att möta ett stort antal operatörer som söker inbrytningar i de mest lönsamma marknadssegmenten medan bolaget självt haft små möjligheter att ta upp konkurrensen på de andra aktörernas hemmamarknader eftersom dessa marknader inte varit öppna. har i denna verklighet mött konkurrensen och genomfört betydande anpassnings- och utvecklingsinsatser med stora investeringar och en betydande effektivisering av verksamheten bl.a. genom personalminskningar. Denna utveckling kommer att fortsätta. Detta innebär stora påfrestningar på organisationen men har också lett till att uppvisar en god effektivitet jämfört med de operatörer i andra länder som först nu utsätts för konkurrens. avser nu att intensifiera sin verksamhet i andra länder inom och . 5 Telias verksamhet och organisation har angivit att den bärande idén för verksamheten är att utveckla livs kvalitet, miljö och konkurrenskraft för människor och organisationer genom att förena dem via lättanvända tele- och IT-baserade informationstjänster. var rörelseintäkterna , en ökning jämfört med året innan. Resultatet efter finansnetto var inräknat realisationsvinster bl.a. avseende försäljningen av del av innehavet i . Telias finansiella ställning har förbättrats väsentligt sedan bolaget bildades men är fortfarande något svagare än det som redovisas för liknande operatörer i andra länder med en soliditet på och en räntabilitet på eget kapital efter skatt på . Bolagets resultat präglas av en mycket stark volymökning i kombination med sjunkande marginaler på den traditionella telefoniverksamheten. Telias strategi för framtiden är att söka möta den tekniska och marknadsmässiga utvecklingen samt internationaliseringen genom tillväxt in på nya geografiska marknader och in på nya produktområden.. Den traditionella telefoniverksamheten i förväntas stagnera i omsättning på grund av minskande marknadsandelar och sjunkande priser. Volymerna antas dock fortsätta att öka. För att kompensera detta vidgar sin verksamhet både geografiskt och vad avser tjänsteutbudet. För att möta konkurrensen på hemmamarknaden har för avsikt att satsa på nya tjänster med hjälp av ny teknik. Via det ordinarie telefonnätet och via kabel-TVnätet avser vidga tillgången till s.k. bredbandanslutning vilket bl.a. innebär tillgång till multimediatjänster. Bredbandsanknytning innebär tillgång till större överföringshastigheter för digitala signaler. arbetar med en snabb utbyggnad av nätkapacitet och utveckling av tjänster och paket av tjänster inom området för högkvalitativ dataöverföring. På massmarknaden är det alltså dels fråga om att erbjuda tillgång till anslutning, dels att som mäklare paketera och erbjuda tjänster i Telias bredbandsnät. För företag och offentlig sektor, utbildning m.m. erbjuds mer kvalificerade tjänster, t.ex. sammankoppling av lokala nät till företagsnät och ännu högre överföringskapacitet. Utbyggnaden börjar i ett antal tätorter och vidgas därefter i takt med efterfrågan. Ingen svensk operatör har ambitioner att sprida tekniken över hela landet på det sätt har. Telias investeringar under var 11,8 miljarder konor, varav ca i . Knappt hälften avser investeringar i nätet i . är därmed en av största investerare. lade ner på tillämpad forskning och utveckling . Dessa nivåer avses ligga kvar . vidareförädlar sina tjänster främst inom områdena internet, bredbandstjänster, regional mobilitet samt TV- och PC- baserade tjänster. I fråga om innehåll samarbetar med informationsgivare och informationsproducenter inom prioriterade områden. På så sätt erbjuder dels avancerade interaktiva multimediatjänster, dels utvecklade tjänster med informationsinnehåll i första hand inom områdena information, utbildning, elektronisk handel och underhållning. De tele- och IT-baserade tjänsterna skall utvecklas i samarbete med aktörer som har behov av att föra ut information till olika målgrupper. I likhet med de övriga europeiska telebolagen expanderar internationellt. Telias strategi är att i huvudsak koncentrera sig till närområdena. Telias satsning på nya geografiska marknader kommer därmed i första hand att ske i de Nordiska länderna och i (, och ). agerar utifrån perspektivet att är en relativt homogen marknad och kommer att erbjuda hela sitt sortiment till prioriterade målgrupper. uppträder under eget namn och varumärke och etablerar dotterbolag. I sker etableringen av operatörsverksamhet i huvudsak tillsammans med lokala partners. Därvid skapas också en teknikplattform för att förbättra telekommunikationerna mellan och . För globala tjänster har tillsammans med och holländska PTT etablerat alliansen . Telias andel är . Telias investeringar i har varit omfattande. Bolagets uppgift är att säkra delägarna tillgång till effektiva internationella kommunikationstjänster på de egna hemmamarknaderna. Produktionen och utvecklingen av tjänsterna sker genom som till ägs av och till av AT&T. Bolaget tillhandahåller ett utbud av paneuropeiska och globala kommunikationstjänster för tele och data, inklusive internet, till stora företag. Genom främst samarbetet inom ramen för erbjuder bolaget de globala tjänsterna. är en allians bestående av den japanska operatören , , och . Det australiska Telestra kommer också att ingå. Det av helägda bolaget bygger och driver ett telekommunikationsnät som täcker . Företaget säljer trafikkapacitet till AT&T - och till delägarna i alliansen men även till utomstående operatörer. Overseas, som äger till , har till uppgift att investera i telekommunikationsrelaterade projekt i tillväxtregioner utanför . Övriga ägare är , och Orkla. Satsningarna utanför görs inom fastställda ramar och med krav på hög lönsamhet. En förutsättning för investeringarna är att man har möjlighet att inom kunna sälja sin del i resp. engagemang. har man satsat i , , , , och . bedriver sin verksamhet i åtta affärsområden: Publik telekommunikation har till uppgift att vidareutveckla och leverera Telias traditionella tjänster för fast telefoni samt fasta förbindelser till konsumentmarknaden, dvs. hushåll och små företag. Företagskommunikation utvecklar och levererar teletjänster och datakommunikation till medelstora och stora företag samt till myndigheter, kommuner och landsting. utvecklar och tillhandahåller nätkapacitet för fasta teletjänster samt för kabel-TV tjänster. Det nämnda omfattande investeringsprogrammet faller i huvudsak inom detta affärsområde där man genomför en omfattande teknikförnyelse av nätet med inriktning på ett nät som kan bära alla typer av tjänster. Mobil kommunikation utvecklar och levererar mobila teletjänster till hushåll, företag och myndigheter. Till affärsområdet hör Overseas och samt Swedtel, koncernens internationella konsultföretag. Under affärsområdet sorterar även dotterbolaget vars uppgift är att upparbeta den brittiska marknaden liksom verksamheterna i och . utvecklar nya telekombaserade informationstjänster såsom informationssökning, elektronisk handel, marknadsföring, utbildning, fritid och underhållning. Affärsområdets roll är att som informationsmäklare strukturera och paketera information till tjänster som görs tillgängliga via telefon, PC, TV och tryckta media. Inom affärsområdet finns bl.a. bolagen (f.d. Svensk ), InfoMedia Respons (tryckta kataloger och telefonistbaserade informations- och servicetjänster), InfoMedia Reklam som ansvarar för koncernens reklamförsäljning samt InfoMedia Interactive, som utvecklar interaktiva tjänster för PC-användare där internet är den huvudsakliga distributionsformen. Den finansiella verksamheten har samlats i affärsområdet . Finans utvecklar finansieringslösningar för koncernens kunder. Telaris förvaltar och utvecklar koncernens fastigheter med undantag för teknikfastigheter. har beslutat att sälja de fastigheter som inte är nödvändiga för rörelsen. Detta kommer att leda till en förstärkning av bolagets soliditet. Till affärsområdet hör även division Treasury, koncernens internbank och centrala enhet för kapitalanskaffning samt Försäkring/Reinsurance, koncernens interna försäkringsbolag. Affärsområdet och Service ansvarar för försäljning och service av kundplacerad utrustning. Till affärsområdet hör dotterbolagen . En närmare redovisning av Telias resultat m.m. har lämnats till i regeringens skrivelse 1997/98:20 med redogörelse för företag med statligt ägande. 6 Förvaltningen av och Telias huvudinriktning Regeringens bedömning: bör ha i huvudsak samma möjligheter att utvecklas som övriga aktörer på marknaden. Staten skall utöva ett professionellt och affärsmässigt ägande av . En målsättning bör vara att avkastningen skall ligga på i stort sett samma nivå som gäller för övriga konkurrensutsatta teleoperatörer i . Regeringens förslag: Huvudinriktningen för skall i fortsättningen vara att i och inom erbjuda telekommunikationer i vid bemärkelse. I huvudinriktningen ingår den internationella verksamhet som är nödvändig för att tillhandahålla dessa tjänster. skall erbjuda telekombaserade informationstjänster där Telias roll är att paketera information till tjänster som görs tillgängliga via Telias olika nät. Annan verksamhet t.ex. internationella telekommunikationsinvesteringar som inte ingår i huvudinriktningen bedrivs under förutsättning att det bidrar till att stärka lönsamhet och sker med en avkastning som står i överensstämmelse med det risktagande verksamheten innebär. Verksamheten skall komplettera huvudinriktningen. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Remissinstanserna: Ett stort antal remissinstanser framför synpunkter avseende de i promemorian föreslagna avgränsningarna av de verksamheter som kan anses komplettera Telias kärnverksamhet. Vissa remissinstanser, t.ex. Tidningsutgivarna och TV4, anser att de avgränsningar som föreslås inte är tillräckligt långtgående. Andra, bl.a. KTH, och , förordar en begränsning i mindre omfattning än vad som föreslås i promemorian. SIF anser att man inte genom ett riksdagsbeslut kan begränsa Telias affärsinriktning som det föreslås i promemorian. De kommersiella konkurrensförutsättningarna måste avgöra hur långt fram i värdekedjan som skall gå. Remissinstanserna har i mycket liten utsträckning berört statens roll som ägare i . Skälen för regeringens bedömning och förslag: har beslutat att de telepolitiska målen skall uppnås genom lagstiftning och dess tillämpning i form av tillståndsgivning och tillsyn. Genom införandet av konkurrens har marknaden vitaliserats och tillförts nya produkter och tjänster till fördel för konsumenterna. Genom en generell utformning av regleringen med samma villkor för alla operatörer och utan särregler för gör staten en tydlig åtskillnad mellan sina roller som reglerare av telemarknaden och ägare till den största aktören. Närings- och förvaltar nu statens ägande i i anslutning till ägandet i andra konkurrensutsatta företag. Trovärdigheten såväl på den svenska marknaden som internationellt blir god när inte längre uppfattas som ett verktyg för den svenska telepolitiken. uppfyller på detta sätt också de krav som EU ställt upp i sitt ONP- ramdirektiv (Direktivet om upprätthållande av den inre marknaden för teletjänster genom att tillhandahålla öppna nät, 90/387/EEG), där det tydligt sägs att medlemsländerna måste särskilja sitt ägande från sin regleringsroll. Det krav staten kommer att ställa på avkastning bör därför också ligga i linje med vad som gäller för de konkurrenter har i och utomlands. Regeringen kommer i förvaltningen av bolaget att se till att sådana avkastningskrav ställs. Telias utveckling har stora indirekta effekter på svensk ekonomi. Den del av industrin som tillverkar tele- och IT-utrustning har fått och får starka utvecklingsincitament genom Telias goda utveckling. har en god infrastruktur inom telekommunikationer. har spelat en stor roll för den utvecklingen. Kvalificerade arbetsplatser kan etableras över hela landet om kan fortsätta att expandera. För att även skall kunna vara ett konkurrenskraftigt företag som kan utveckla sin verksamhet och bidra till att göra den svenska telemarknaden till en dynamisk och framgångsrik marknad med möjlighet till nya arbetstillfällen måste få verksamhetsförutsättningar som i huvudsak överensstämmer med konkurrenternas när det gäller verksamhetens inriktning. Vissa begränsningar som avser det geografiska verksamhetsområdet och i fråga om verksamhet på mediaområdet görs dock. Risken är stor att bolaget kommer att stagnera i sin utveckling om inte verksamhetsförutsättningarna nu läggs fast och justeras till den mera marknadsinriktade och affärsmässiga inriktning som krävs. har haft en god utveckling eftersom marknaden vuxit mycket kraftigt. På grund av de sjunkande priserna har marginalerna sammantaget gått ner men detta har kompenserat med ökade volymer i och med kraftiga rationaliseringar. kommer emellertid konkurrensen, som växer sig allt starkare, att leda till ytterligare sjunkande priser. Om inte kan öka sina intäkter genom vidgad geografisk marknad och med nya produkter får det negativa konsekvenser för bolaget. Med hänsyn till den tekniska utvecklingen och förändringarna på marknaderna är det enligt regeringens mening inte möjligt att avgränsa Telias verksamhet till endast telefoni. Telekommunikationer i vid mening bör vara bolagets arbetsområde. Då bör hela vidareutvecklingskedjan ingå dock med vissa begränsningar på informationsområdet som redovisas . Med den vidare utvecklingsskedjan avses programvaruutveckling, nya tjänster m.m. som ingår i det som ett väl utvecklat telekommunikationsföretag har skäl att erbjuda. Bolaget måste ha möjligheter att inom denna ram välja den inriktning som ger bäst utveckling. Staten som ägare har krav på bolaget på god avkastning och syftet är att ge sådana utvecklingsmöjligheter att bolagets position förstärks.