prop · GL031D1 · 1998-01-01 00:00:00 — representerar i sin tur av statsbudgetens utgifter, vilket innebär att utgifterna för regeringen och - utom - samt utredningsväsendet tar i anspråk av de av statens utgifter som bekostas från statsbudgeten. Denna relation utgjorde under de två tidigare budgetår som anslaget har funnits /95 och /96, räknat på statsbudgetens utfall under dessa budgetår. skedde en stor förändring när det gäller struktur. Från att tidigare ha omfattat femton, i förhållande till varandra självständiga myndigheter, utgör numera en enda myndighet. Myndigheten omfattar Statsrådsberedningen, departementen och . Chef för myndigheten är statsministern, som är chef för . Bland statsråden har statsministern - enligt regeringsformens bestämmelser om regeringsarbetet - utsett chefer för de olika departementen. Departementscheferna har i den nya organisationen i stort sett de beslutsbefogenheter som de, inom respektive departements verksamhetsområde, haft tidigare. fullgör förvaltnings- och arbetsgivaruppgifter som rör myndigheten , men också sådana som rör utrikesrepresentationen och kommittéerna. Chef för är innehavaren av en nyinrättad befattning som förvaltningschef i Statsrådsberedningen. Förvaltningschefen har ansvaret för administrativa frågor som rör flera departement. Den omständigheten att uppgift är dels att bereda regeringsärendena, dels att i övrigt biträda regeringen och de olika statsråden i deras verksamhet, gör att det har ansetts motiverat att regeringen beslutar om verksamheten inom i något högre grad än vad som är fallet gentemot statens myndigheter i allmänhet. Sålunda är det regeringen som beslutar om fördelningen av anslagsmedel mellan departementen. Det ankommer alltså på regeringen att fördela det anslag som anvisar för bekostandet av verksamhet. Det är vidare regeringen som anställer chefstjänstemännen och enhetscheferna m.fl. i departementen m.m. Regeringen beslutar också i andra övergripande frågor som rör och som är av särskild vikt. Regeringen har beslutat om inriktningen av det fortsatta förändrings- och förnyelsearbetet inom . Detta arbete, som utgör en fortsättning på det arbete som ledde till bildandet av myndigheten , skall säkerställa att är ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. Ett medel att uppnå detta skall vara att utveckla en intern styrningsprocess för som är utformad utifrån de särskilda förutsättningar som gäller . Styrningsprocessen skall innefatta en gemensam verksamhetsplanering och uppföljning inom . Vidare skall kompetensförsörjningen i ses över. Arbetet skall bedrivas under förvaltningschefens ledning. medlemskap i har i hög grad påverkat arbetet i . Arbetsmängden har inte bara ökat betydligt, utan verksamheten har också fått en annan karaktär än när besluten fattades av nationella organ. EU-medlemskapet påverkar många delar av verksamhet. övervägs vilka organisatoriska förändringar som krävs på kort sikt för att förbättra EU-samordningen. Som ett led i det nämnda förändrings- och förnyelsearbetet inom kommer vidare att inledas ett arbete som syftar till att, mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits, närmare analysera EU-medlemskapets konsekvenser för dimensioneringen av . kommer att utöva ordförandeskapet i . Som en följd av detta deltar också i den s.k. ledningstrojkan, dvs. konstellationen av närmast föregående, utövande och nästföljande ordförandeland, under det franska ordförandeskapet och det belgiska ordförandeskapet . innebär detta en rad nya och resurskrävande arbetsuppgifter, som förutsätter god organisation och framförhållning vad gäller organisationsanpassning, personalplanering, kompetensutveckling, mötesplanering m.m. Arbetet med att förbereda de svenska insatserna har redan inletts i och kommer att intensifieras . Förberedelsearbetet kommer enligt regeringens bedömning att kräva väsentligt ökade resurser . Ett utvecklat och effektivt regeringskansli måste kunna ta till vara de möjligheter som den moderna informationstekniken erbjuder. En grundprincip för hanteringen av IT-frågorna i är att generella tillämpningar och en gemensam teknisk infrastruktur finns utvecklade och att de finansieras och förvaltas sammanhållet för hela . En ny organisation för sådana frågor har genomförts /97. En effektivare teknik och en höjd ambitions- och servicenivå kräver vidare att ytterligare investeringar av betydande omfattning görs i anläggningstillgångar för förvaltningsändamål. Den utvecklade informationstekniken skall också tas i anspråk för effektivare kommunikation med och för att förbättra informationsverksamhet gentemot myndigheter, allmänhet och medier. En slagkraftigare organisation för den utåtriktade informationen och för kontakter med allmänheten - Information - har likaså genomförts /97. Som redan nämnts utgör kostnaderna för utredningsväsendet en betydande del av detta anslag. Under innevarande år har utredningarna till en del kunnat bekostas med anslagssparande. Några sådana möjligheter väntas däremot inte finnas . Den stora omfattningen av utredningsverksamheten, som beräknas fortsätta även , har således stor betydelse för medelsbehovet på anslaget. I den senaste kommittéberättelsen (skr. 1996/97:103), som överlämnades till , finns en redovisning av kostnaderna till och med /96 för pågående och avslutade kommittéer och för utvecklingen av kostnaderna för kommittéväsendet totalt sett . I anslaget m.m. har under budgetåren 1994/95 - 1997 inte ingått medel för verksamhet. Denna har i stället budgeterats tillsammans med utrikesrepresentationen. Så är fallet även i regeringens budgetförslag för där kostnaderna för fortfarande återfinns under utgiftsområde 5 och internationell samverkan. kommer således även under nästa budgetår att till viss del finansieras med medel från anslaget (utgiftsområde 5). Det förändrings- och förnyelsearbete inom som kommer att ske i enlighet med regeringens ovan nämnda beslut får visa vilka budgetmässiga och administrativa förutsättningar som finns för att anslagsberäkna hela under samma anslag på statsbudgeten. Som framgått av det föregående kommer mycket stora krav att ställas på under nästa budgetår. Regeringen föreslår dock inte någon anslagshöjning till 1998 förutsatt att medel kan omfördelas mellan anslagen och m.m. Under anslaget beräknas nämligen ett anslagssparande finnas vid utgången av 1997. Regeringen förordar att av detta anslagssparande får föras över som anslagssparande till anslaget m.m. för att bekosta verksamhet i de delar av som budgeteras under detta anslag. En sådan användning av anslagssparande under anslaget kräver medgivande. Anslaget bör sammanfattningsvis föras upp i statsbudgeten för nästa budgetår med 1 . När det gäller kostnader på lite avser regeringen att års ekonomiska vårproposition närmare analysera resursbehovet under de båda anslag - m.m. och - som för närvande finansieras från. Analysen skall göras mot bakgrund av dels de nya förutsättningar som påverkar kostnadsbilden och som angetts i det föregående, dels angelägenheten av att finna en rimlig nivå på anslagen för att effektivt skall kunna fullgöra det biträde med ledningen och styrningen av statsförvaltningen som regeringen kan kräva av sitt kansli. I detta sammanhang får även vägas in de allmänna förvaltningspolitiska överväganden som skall göras mot bakgrund av det betänkande (SOU 1997:57) som Förvaltningspolitiska kommissionen (Fi 1995:13) har lämnat . Övriga frågor I sitt granskningsbetänkande (bet. 1996/97:KU30 avsnitt 3.1) uppmärksammade och påtalade bl.a. att regeringen bemyndigat departement (efter ) att disponera anslag på statsbudgeten även om dessa inte har samband med departementsadministrationen och arbetet med beredning av regeringsärenden. Utskottet betonade att anslagsmedel som disponeras av bör avse den interna verksamheten, berednings- och uppföljningsarbete eller informationsinsatser. Andra anslagsdispositioner bör beslutas av regeringen, om beslutet kräver ett ställningstagande från regeringen som politiskt organ, eller av någon myndighet under regeringen. Regeringen har i regleringsbreven för i ett ganska stort antal fall, under de flesta utgiftsområden, delegerat dispositionen av anslag eller delar av anslag till . I vissa fall är sambandet med verksamheten inom litet. Mot bakgrund av vad har anfört kommer regeringen att vid beredningen av regleringsbreven för nästa budgetår i varje särskilt fall noggrant pröva skälen för att anslagsmedel ställs till disposition. Före /90 fanns på de flesta huvudtitlar i statsbudgeten uppförda särskilda reservationsanslag till Extra utgifter. Från dessa anslag - vilkas storlek under /89 varierade mellan och - kunde betalas kostnader för olika ändamål som inte täcktes av andra anslag på statsbudgeten och som inte varit kända när statsbudgetförslaget beräknades, men som ändå av regeringen befanns vara angelägna att täcka. Härigenom skapades en önskvärd flexibilitet när det gällde mindre statliga engagemang, i regel av engångsnatur. budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil.1) anförde föredragande statsrådet att några särskilda reservationsanslag till Extra utgifter inte borde föras upp i statsbudgeten för /90. Medel motsvarande vad som tidigare budgeterats under Extra utgiftsanslagen beräknades i stället under anslagen till departementen. Förfarandet föranledde inget uttalande från finansutskottets sida och lade regeringens anmälan till handlingarna (bet. 1988/89:FiU20, rskr. 1988/89:101). godtog alltså en viss vidgning av användningsområdet för departementsanslagen. Anslagen till de olika departementen sammanfördes /95 till det gemensamma anslaget m.m. Regeringen anser, mot den här tecknade bakgrunden, att regeringen bör ha möjlighet att även från anslaget m.m. ta i anspråk medel för sådana begränsade ändamål som ursprungligen tillgodosågs från Extra utgiftsanslagen. Det kan således gälla ändamål som inte i sig avser kostnader för , men som hänger samman med den verksamhet som bedrivs inom den sektor av samhällslivet som ett departements verksamhetsområde omfattar. Någon uppräkning av anslaget begärs inte för detta. Därav 1996 Utgift 1 373 1 000 1998 Förslag 1 011 1999 Beräkna t 1 011 2000 Beräkna t 1 011 Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria till- delningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den s. k. frilistan. Regeringens överväganden Mot bakgrund av den gjorda upphandlingen av tryck- och distributionstjänsten för SFS föreslår regeringen att ett oförändrat anslag på anvisas för ändamålet. Det nuvarande avtalet gäller till utgången av . Efter detta kommer en ny upphandling att göras. beräknas dock anslaget uppgå till samma nivå som för . C 3 Allmänna val Därav 1996 Utgift 3 956 48 000 1998 Förslag 205 000 1999 Beräkna t 120 000 2000 Beräkna t 5 000 Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget betalas statens kostnader för valsedlar, valkuvert och andra valtillbehör samt ersättningar till vissa myndigheter m.m. för biträde i samband med allmänna val. Anslagsbelastningen är beroende på vilka val som hålls . skall kyrkoval hållas. Regeringens överväganden Regeringen föreslår att anslaget skall uppgå till . Beloppet avser kostnader allmänna val till , kommunfullmäktige och landsting. beräknas anslaget uppgå till 120 000 000 respektive . C 4 Stöd till politiska partier Därav 1996 Utgift 113 210 140 708 1998 Förslag 145 200 1999 Beräkna t 145 200 2000 Beräkna t 145 200 Beloppen anges i tusental kronor Enligt lagen (1972:625, omtryckt 1987:876, ändrad senast 1996:1533) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet som i princip är avsett endast för partier som är företrädda i , lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. gällande belopp fastställdes till sin nuvarande nivå (prop. 1996/97:1 utg.omr. 1, bet. 1996/97:KU1, rskr. 1996/97:85). Regeringens överväganden I statsbudgeten för höjdes anslaget med till . Regeringen har ekonomiska vårproposition (1996/97:150) beräknat ramen för utgiftsområdet så att denna anslagsnivå ligger kvar . Regeringen föreslår därför att anslaget skall vara . 6.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar Justitiekanslern, och . Anslaget till finansierar plenummöten, i , utvecklingsarbetet inom bl.a. språk- och informationsområdet samt nordisk och internationell verksamhet. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 61,2 41,2 47,0 47,1 48,6 49,7 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall samt större förändringar 1995/96 och 1997 Antalet ej avgjorda ärenden hos Justitiekanslern har ökat trots att antalet avgjorda ärenden har ökat. Ärendebalansens åldersstruktur har dock förbättrats genom att antalet ärenden äldre än har minskat. Datainspektionens egeninitierade inspektioner har ökat. Antalet inkomna tillståndsansökningar har minskat till följd av att generella föreskifter numera får utfärdas för personregister. Genom har informationen om samiska förhållanden ökat och möjligheter till nordisk samordning skapats. Mål inom verksamhetssområdet Justitiekanslern skall värna rättssäkerheten och förbättra effektiviteten på den offentliga förvaltningens område, se till att den enskilde kommer till sin rätt utan att det allmänna intresset sätts åt sidan på skaderegleringens område samt bidra till en riktig rättstillämpning och lagföring på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. Automatisk databehandling av personuppgifter skall inte medföra otillbörligt intrång i enskildas personliga integritet. God sed skall iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Verka för en levande samisk kultur. Prioriteringar ges ökade ekonomiska resurser för bl.a. partistöd och kommande val. 6.2 Anslagsavsnitt D 1 Justitiekanslern 1 Anslags - sparand e 438 Därav 1996 Utgift 7 688 9 000 1998 Förslag 9 199 1999 Beräkna t 9 531 2000 Beräkna t 9 875 Beloppen anges i tusental kronor Justitiekanslern () skall utöva tillsyn över den offentliga verksamheten. Han skall vidare bevaka statens rätt och vara regeringens juridiske rådgivare och högste ombudsman. Till JK:s arbetsuppgifter hör även att besluta i skaderegleringsfrågor och att utföra vissa processförande uppgifter. JK skall dessutom fullgöra åklagaruppgifter på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. JK har slutligen tillsyn över advokatväsendet och vissa uppgifter i fråga om personregister och övervakningskameror. I det sammanhanget finns det skäl att nämna att flera av de lagstiftningsärenden som bereds inom kan komma att påverka JK:s arbetsuppgifter. En viktig arbetsuppgift under innevarande budgetår har varit handläggningen av ett flertal ärenden angående vålds- och barnpornografi samt även s.k. rasistisk musik. Vidare har JK på regeringens uppdrag kartlagt behovet av att stärka kontrollen över medelsförvaltningen m.m. inom den offentliga förvaltningen (se rapporten skydd mot oegentligheter i offentlig förvaltning). Regeringens överväganden Resultatbedömning JK:s mål är att värna rättssäkerheten och förbättra effektiviteten på den offentliga förvaltningens område, att se till att den enskilde kommer till sin rätt utan att det allmänna intresset sätts åt sidan på skaderegleringens område samt att bidra till en riktig rättstillämpning och lagföring på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. Av resultatredovisningen framgår att antalet inkomna ärenden har ökat och att antalet avgjorda ärenden har ökat . Vidare framgår att ärendebalansen har ökat . En orsak till den kraftiga ökningen av ärendebalansen är att personalsituationen har varit besvärlig . Emellertid har ärendebalansens åldersstruktur förbättrats på så sätt att antalet balanserade ärenden äldre än har minskat från till . Den besvärliga personalsituationen har medfört att JK inte har genomfört några inspektioner under /96. Mot bakgrund av den personalsituation som har gällt för myndigheten får JK:s resultat anses gott. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende JK för /96. Slutsatser Regeringens bedömning är att verksamhetens nuvarande omfattning är väl avvägd och regeringen anser därför att JK för bör anvisas ett anslagsbelopp som uppgår till . beräknas anslagsbeloppet till 9 531 000 respektive . 1 Anslags - sparand e 2 507 Därav 1996 Utgift 21 954 24 500 1998 Förslag 24 493 1999 Beräkna t 25 262 2000 Beräkna t 25 715 1 Beloppen anges i tusental kronor Datainspektionen prövar frågor om tillstånd och utövar tillsyn enligt datalagen (1973:289), kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen (1974: 182) samt utfärdar licens enligt datalagen. Datainspektionen utövar dessutom tillsyn enligt lagen (1987:1231) om automatisk databehandling vid taxeringsrevision, m.m. Regeringens överväganden Resultatbedömning Datainspektionens mål är följande. - Automatisk databehandling av personuppgifter skall inte medföra otillbörligt intrång i enskildas personliga integritet. Målet skall nås utan att användningen av teknik onödigt hindras eller försvåras. - God sed skall iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Målen för Datainspektionens verksamhet avser effekter som är svåra att mäta. Regeringen anser därför att det får godtas att Datainspektionen i årsredovisningen redovisar endast vilka åtgärder som har vidtagits för att uppnå de övergripande målen. Det är emellertid angeläget att inspektionen fortsätter sina ansträngningar för att finna mätbara indikatorer på måluppfyllelsen. Antalet egeninitierade inspektioner har ökat under /96. Jämfört med /94 har antalet inspektioner närmast fördubblats. Antalet inkomna tillståndsansökningar har minskat jämfört med /95. En väsentlig förklaring till denna minskning är att Datainspektionen utfärdar generella föreskrifter för personregister som är vanliga inom ett område. Register som förs enligt sådana föreskrifter är inte tillståndspliktiga, vilket har medfört att en mängd enklare tillståndsärenden har fallit bort. En konsekvens av detta är att den genomsnittliga styckkostnaden för tillståndsärenden har ökat kraftigt. Förändringar inom området Regeringen har föreslagit att skall godkänna konventionen om upprättandet av en Europeisk polisbyrå (Europolkonventionen). Den europeiska polisbyrån, Europol, är en organisation som har till främsta uppgift att vara ett kriminalunderrättelseorgan för medlemsstaterna i EU. Europolkonventionen innehåller ett antal regler som tar sikte på enskildas integritetsskydd och skydd för känsliga personuppgifter. I propositionen (prop.1996/97:164) anges att Europol kommer att medföra vissa ökade arbetsuppgifter för Datainspektionens del i dess roll som nationell tillsynsmyndighet och som representant i det gemensamma tillsyns-organet, vilket medför att kostnaderna för denna del av inspektionens verksamhet kommer att öka. Beträffande finansieringsfrågan uttalar regeringen att den senare, när större klarhet vunnits om de kostnader som Europolsamarbetet medför, kommer att ta ställning till om och i vilken utsträckning inspektionens resursbehov påverkas. Konventionen beräknas träda i kraft och strävan är att Europols verksamhet skall inledas i mitten av 1998. Redan nu medför emellertid Europolarbetet kostnader för resor m.m. Datainspektionens verksamhet berörs också av vissa ändringar i kreditupplysningslagen (1973: 1173) (se prop. 1996/97:65, bet. 1996/97:FiU 23 och 27, rskr. 1996/97:274). Ändringarna innebär, såvitt nu är ifråga, att Datainspektionen skall ha hand om tillståndsgivningen och vara tillsynsmyndighet på hela kreditupplysningsområdet. Mot den bakgrunden har det införts en bestämmelse om avgiftsskyldighet i kreditupplysningslagen. Bestämmelsen har utformats så att regeringen får föreskriva om skyldighet för den som bedriver kreditupplysningsverksamhet att betala avgift för tillsynsverksamheten. Avgiften skall påföras av Datainspektionen. Lagändringarna har trätt i kraft . Frågan om det finns behov av att införa avgiftsskyldighet för den som bedriver kreditupplysningsverksamhet kommer att övervägas i samband med nedan nämnda överväganden om hur Datainspektionens verksamhet skall finaniseras . Av stor betydelse för Datainspektionens verksamhet är betänkande Integritet Offentlighet Informationsteknik (SOU 1997:39), som överlämnades . I betänkandet lämnas förslag till bl.a. en helt ny persondatalag som till största delen bygger på och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. förslag i denna del innebär att Datainspektionen får delvis andra uppgifter, nämligen att lämna information och rådgivning, att utöva tillsyn och att utarbeta föreskrifter. Förslaget innebär att antalet anmälningar och förhandskontroller av personuppgifter skall begränsas till ett minimum och att Datainspektionens resurser i stället skall används för att ge råd, sprida kunskap och utöva tillsyn. Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft . Regeringen avser att överlämna en proposition till . anser att de föreslagna uppgifterna får anses mera krävande och kvalificerade än de uppgifter som Datainspektionen utför . När det gäller kostnaderna för Datainspektionens verksamhet gör kommittén den bedömningen att inspektionens förändrade uppgifter kommer att ställa krav på något ökade resurser i form av bl.a. en högre kompetensnivå för att klara av den intensifierade tillsynsverksamheten, den ökade föreskriftsgivningen, de utvidgade informationsbehoven och den förstärkta rådgivningsverksamheten. Frågan om hur Datainspektionens verksamhet skall finaniseras kommer att övervägas i samband med den fortsatta beredningen av betänkande. Budget för avgiftsfinansierad verksamhet Det ekonomiska målet för Datainspektionen är att verksamhetens kostnader skall täckas genom avgifter. Inkomsterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter. Avgiftsinkomsterna beräknas understiga kostnaderna åren 1997 (1,) och 1998. Till följd av att avgiftsinkomsterna tidigare överstigit kostnaderna kommer dock det ekonomiska målet inte att äventyras. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende Datainspektionen för /96. Slutsatser Regeringens bedömning är att verksamhetens nuvarande omfattning är väl avvägd och att Datainspektionen därför för bör anvisas ett anslagsbelopp som uppgår till . beräknas anslagsbeloppet till 25 262 000 respektive . 1 Anslags - sparand e 972 Därav 1996 Utgift 11 556 13 500 1998 Förslag 13 365 1999 Beräkna t 13 739 2000 Beräkna t 14 123 Beloppen anges i tusental kronor. Ytterligare föreslås anvisas på tilläggsbudget är en statlig förvaltningsmyndighet och ett samiskt folkvalt organ. inledde sin verksamhet . De övergripande målen är enligt sametingslagen (1992:1433) att verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. Det hölls val till folkvalda del . För detta ändamål anvisade på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96. En del av utgifterna för valet uppkom dock , vilket förklarar det ingående anslagssparandet. Prognosen för tyder på ett överskridande av anslaget. Regeringen föreslår att på tilläggsbudget anvisar ytterligare för innevarande budgetår. Regeringens överväganden Resultatbedömning årsredovisning, effektbedömningar och redovisning av styckkostnader har blivit mer överskådliga jämfört med föregående år. En mer genomarbetad bedömning av effekter och kvalitet saknas dock, vilket gör det svårt att bedöma resultat i förhållande till de mål regeringen angivit i regleringsbrevet för /96.