prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett fortsatt globalt överutbud på basindustriprodukter för att prisutvecklingen inom denna produktgrupp blir återhållsam. Sannolikt dämpas också den internationella prisutvecklingen av effekterna den pågående handelsliberaliseringen. Den mycket gynnsamma produktivitetsutvecklingen i svensk industri i kombination med ett relativt lågt initialt kapacitetsutnyttjande bedöms medföra att exportföretagen höjer sina priser i begränsad omfattning mätt i svensk valuta. Därmed utnyttjar exportindustrin det gynnsamma konkurrensläget till att vinna marknadsandelar . antas kronan konkurrensvägt försvagas med . Detta bedöms resultera i en sänkning av relativpriset med lika mycket. Som en följd av de kvardröjande effekterna av de kraftiga relativprishöjningarna begränsas dock svensk exportindustris andelsvinster på marknaden till . Exportframgångarna inom övriga regioner antas dock bli fortsatt stora framför allt , varvid den totala andelsvinsten på världsmarknaden beräknas uppgår till . Svensk exportindustri gynnas av en fördelaktig produktinriktning med en snabbt expanderande teleproduktindustri där efterfrågetillväxten är mycket hög. Den starka andelsutvecklingen inom övriga regioner (dvs. främst de ) påverkas i stor omfattning av expansionen inom denna sektor. Efter att ha utvecklats svagt , steg varuimporten med i volym . Importandelen i efterfrågan steg mer än den trendmässiga utveckling. En förklaring till detta kan vara att det är speciellt importintensiva delar av den privata konsumtionen som ökar snabbast, t.ex. inköp av bilar och elektronikvaror. Utvecklingen ska dock också ses i ljuset av att importandelarna minskade 1996. En del av den kraftiga ökningen i importen kan därför ses som ett återställande till en mer normal nivå. TABELL 4.1 EXPORT OCH IMPORT AV VAROR 1996 1997 1998 Varuexport 5,7 0 1,4 Fartyg 2,7 0,1 0,3 0,5 Petroleumprodukter 12,0 5,3 3,6 1,0 Övriga råvaror 60,9 11,9 5,6 4,0 Summa varuexport 567,3 6,2 0,7 1,6 Varuimport 6,0 1,2 1,2 Fartyg 4,2 0,3 1,0 0,7 Råolja 20,2 12,2 4,6 0,6 Petroleumprodukter 13,6 4,8 6,6 0,0 Övriga råvaror 50,5 12,4 3,4 1,0 Summa varuimport 445,2 5,8 1,7 0,8 Anm.: Varuexporten är i tabellen redovisad enligt utrikeshandelsstatistiken. Källor: , och . Mot bakgrund av att ökningstakten för efterfrågan väntas tillta bedöms importtillväxten även för uppgå till . Stigande privat konsumtion och export bidrar till denna ökning. beräknas varuimporten volymmässigt stiga med . Detta innebär en fortsatt växande importandel, vilket ligger i linje med utvecklingen under . Nettoexporten, dvs. export minus import, har bidragit till tillväxten i betydande omfattning. I genomsnitt har det årliga bidraget uppgått till ca 1 ½ procentenheter. Orsaken är det gynnsamma konkurrensläget och den relativt svaga inhemska efterfrågan. Innevarande år beräknas bidraget vara fortsatt högt uppgående till , för att minska till . 4.2 Bytesbalansen har underskotten i bytesbalansen vänts till ett växande överskott. uppgick överskottet i bytesbalansen till av BNP. har emellertid bytesbalansen uppvisat ett stagnerande överskott, mätt på årsbasis. beräknas dock överskottet åter stiga tack vare en gynnsam utveckling för varuexporten samt stigande världsmarknadspriser på skogsvaror, vilket innebär att handelsbalansöverskottet växer kraftigt. Tjänstenettot däremot försämras ytterligare. Kronförsvagningen har gjort det dyrare att semestra utomlands som den allmänna uppgången i hushållens efterfrågan beräknas leda till ett ökat utlandsresande. De övriga posterna i tjänstebalansen förändras endast marginellt frånsett sjöfartsnettot som förbättras ytterligare. förutses en förbättring av kapitalavkastningsnettot. Räntenettot väntas förbättras jämfört med eftersom räntekostnaden på bruttoskulden väntas sjunka medan ränteintäkterna på tillgångarna väntas vara oförändrade eller stiga något. Detta innebär att räntenettot förbättras trots att den räntebärande skulden antas komma att stiga på grund av att den privata sektorn nettoköper aktier i en utsträckning som överstiger den positiva bytesbalansen. Nettoutdelningen på portföljaktier förväntas vara fortsatt negativ. Detta förklaras dels av att det utländska ägandet av svenska aktier är större än det svenska ägandet av utländska aktier, dels av att direktavkastningen är högre på svenska aktier än utländska. försämras nettoutdelningen av en ökad direktavkastning från de svenska företagen. finns dock en trend mot ökade svenska placeringar i utländska aktier. Detta väntas innebära en gradvis förbättring av nettoavkastningen . Nettobidraget till EU belastade bytesbalansen med . Nettobelastningen förväntas bli högre i takt med att den svenska rabatten på medlemsskapsavgiften reduceras. väntas nettobidragets effekt på bytesbalansen bli medan den beräknas bli 1998. TABELL 4.2 BYTESBALANSEN MILJARDER KRONOR 1998 Varuexport 564,4 562,7 619,6 677,1 Varuimport 458,8 441,5 486,3 525,6 Korrigeringspost 0,4 3,7 Handelsbalans 106,0 117,5 133,3 151,5 Sjöfartsnetto 10,1 11,0 12,4 13,3 Övriga transporter 0,8 1,3 0,5 0,2 Resevaluta 14,1 17,2 21,0 24,5 Övriga tjänster 1,3 2,9 1,1 1,1 Tjänstebalans 3,4 4,6 8,1 10,3 Löner 1,2 1,7 1,7 1,7 Avkastning på kapital 45,0 54,0 50,2 48,4 därav räntenetto 64,3 64,2 61,7 61,0 direktinvesteringa r 22,0 17,1 20,0 20,5 portföljaktier 2,7 6,9 8,5 7,9 Övriga transfereringar 21,0 17,4 19,2 21,0 Bytesbalansen 35,3 39,7 54,1 70,1 Andel av BNP 2,1 2,4 3,1 3,8 Anm.: Bytesbalansen är enligt definition. Källor: , och . 5 Näringslivets produktion med en årlig produktionstillväxt på dämpades tillväxttakten i näringslivet till . Avmattningen i industrikonjunkturen och spred sig till de industrirelaterade tjänstesektorerna, som expansionen i de hemmamarknadsinriktade delarna av näringslivet var måttlig. TABELL 5.1 NÄRINGSLIVETS PRODUKTION PROCENTUELL VOLYMFÖRÄNDRING 1995 1996 1997 1998 Jordbruk, fiske och skogsbruk 7,7 3,7 2,0 1,7 Industri 9,8 2,1 6,0 5,5 El, gas, värme och vattenverk 1,9 0,2 3,0 1,0 Byggnadsindustri 2,4 2,1 1,5 4,5 Näringslivets tjänster 3,7 1,8 3,0 2,8 Summa näringsliv 5,0 1,7 3,5 3,6 Källor: , och . Produktionen i den cykliska basindustrin steg kraftigt . Den exportledda uppgången inom basindustrin bedöms sprida sig till allt fler delar av näringslivet . En gradvis förstärkning av det europeiska konjunkturläget innebär att produktionsuppgången i övriga exportindustrin blir stark . Svensk industri gynnas av den goda investeringskonjunkturen i och den fortsatt kraftiga efterfrågeökningen på teleprodukter. Tudelningen mellan en expanderande exportsektor och en dämpad hemmamarknadsektor började avta mot slutet av . Den utvecklingen förstärks successivt genom att uppgången i den privata konsumtionen beräknas stimulera de konsumtionsinriktade delarna av tjänstesektorn. Den starkaste tillväxten inom tjänstesektorn väntas dock komma i företag som huvudsakligen producerar tjänster för industrin såsom uppdragsverksamhet, dataverksamhet samt åkerier. bedöms exportens bidrag till tillväxten minska medan den inhemska investeringskonjunkturen vänder uppåt. Detta tillsammans med en fortsatt stark efterfrågeökning från hushållen medför att en större del av den förutsedda produktionstillväxten i stället kommer inom den hemmamarknadsorienterade delen av industrin samt i de konsumtionsorienterade delarna av tjänstesektorn. En stark återhämtning förutses också inom byggnadsindustrin . Ett ökat bostadsbyggande och ett högre resursutnyttjande inom näringlivet väntas leda till ett kraftigt uppsving för sektorn. Sammantaget beräknas produktionen i näringslivet öka med Dr 1997 och Dr 1998. 5.1 Industrin Industrikonjunkturen var dämpad under större delen av . Produktionen hölls tillbaka av ett markant lageromslag och en internationell konjunkturavmattning. skedde dock en återhämtning av industriproduktionen med en markerad uppgång för skogsindustrin. Uppgången var dock begränsad till främst elektroindustrin där produktionen av teleprodukter steg kraftigt. Industrikonjunkturen har gradvis stärkts . Förbättringen syns särskilt på orderingången som har ökat jämfört med . Styrkan i återhämtningen understryks också av att uppgången kommer på bred bas inom flertalet viktiga industrisektorer. förutses en gradvis stigande efterfrågan på investeringsvaror i tack vare ett `kat resursutnyttjande och låga räntor. Detta gynnar den svenska verkstadsindustrin som i hög grad @r specialiserad på investeringsvaror. De kraftiga produktivitetsökningarna inom branschen antas också leda till att företagen tar marknadsandelar. Den fortsatt starka efterfrågeökningen för teleprodukter bidrar till att verkstadsindustrin växer betydligt snabbare @n . Inom basindustrin har produktionen under ett drygt års tid begränsats av för stora lager och en svag marknadstillväxt. Lageranpassningsprocessen förefaller nu vara över som tillväxten på den för basindustrin viktiga västeuropeiska marknaden väntas tillta. Basindustrin har byggt ut kapaciteten i hög takt. Därigenom är sektorn väl förberedd på en konjunkturuppgång, vilket bör innebära att produktionen kan växa kraftigt både och utan att några flaskhalsar uppstår. Tudelningen mellan en stark exportsektor och en svag hemmamarknadsindustri förutses avta . Denna bild bekräftas också av barometer som visserligen visar på en fortsatt kraftigt stigande orderingång på exportmarknaden men även på att orderflödet på hemmamarknaden har vänt uppåt. väntas produktionen stiga snabbare i hemmamarknadsindustrin i samband med att den inhemska investeringskonjunkturen åter vänder uppåt. Däremot avtar ökningstakten något i exportindustrin till följd av att kronan gradvis stärks. Sammantaget beräknas industriproduktionen stiga i Dr och . Industrins faktiska kapacitetsutnyttjande sjönk något och uppgick därmed till . Detta var lägre @n utnyttjandegraden vid förra konjunkturtoppen Dr 1994. Inga uppgifter föreligger ännu från men enligt barometer steg kapacitetsutnyttjandet. De investeringsplaner som föreligger innebär att kapitalstocken beräknas växa med . Mot bakgrund av den snabba produktionsökningen bedöms dock utnyttjandegraden gradvis öka . Någon generell resursbrist torde dock inte behöva uppstå. Produktivitetsökningarna antas förbli mycket höga som tillgången på kvalificerad arbetskraft bedöms vara relativt god. TABELL 5.2 NYCKELTAL FÖR INDUSTRIN PROCENTUELL FÖRÄNDRING 1995 1996 1997 1998 Industriproduktion 9,8 2,1 6,0 5,5 Lönekostnad 5,6 7,8 5,1 4,0 Produktivitet 5,1 2,2 7,3 3,9 Enhetsarbetskostnad, (ULC) 0,5 5,5 2,0 0,1 14 länders ULC 0,3 0,7 0,1 0,9 14 länders ULC, 8,5 4,5 0,9 Relativ ULC, 15,3 6,3 0,8 Vinstmarginal, förändring 1,3 2,2 0,2 0,0 Bruttoöverskottsandel1 40,1 34,3 34,7 35,1 1Bruttoöverskottsandel avser andelen av förädlingsvärdet till faktorpris. Anm: Konkurrentländernas ULC (Unit Labour Cost, dvs .arbetskostnad per producerad enhet) är viktade med konkurrensvikter, som tar hänsyn till konkurrensen med både export och hemmaproduktion på exportmarknaden. Konkurrensen gentemot länderna utanför området är inte inkluderad. Källor: , och . Svensk industris konkurrensläge beräknas bli fortsatt gynnsamt fram . Förra årets höga lönekostnadsökningar i kombination med apprecieringen av kronan innebar visserligen att industrins relativa enhetsarbetskostnad steg med jämfört med 14 viktigaste konkurrentländer, men eftersom utgångsnivån var exceptionellt låg och det relativa kostnadsläget bedöms åter förbättras framöver, framstår konkurrensläget som fortsatt fördelaktigt. Produktiviteten beräknas öka med enbart och med , vilket innebär att den utvecklas betydligt mer fördelaktigt i än i omvärlden. De snabba produktivitetsökningarna kan förklaras av ett flertal olika faktorer. Den tilltagande internationaliseringen till följd av bl. a. EU inträdet har medfört ett större konkurrenstryck som befrämjar kontinuerliga rationaliseringar. Den högre produktiviteten beror också på att en betydande del av expansionen såväl som sker i de högproduktiva delarna av industrin såsom basindustrin och elektroindustrin. Löneökningarna förutses fortsätta att vara högre än i omvärlden men effekten på kostnadsläget motverkas av den starka produktivitetsutvecklingen. Dessutom har kronförsvagningen ytterligare förbättrat industrins relativa kostnadsläge. Industrins relativa enhetsarbetskostnad beräknas sammantaget minska med jämfört med de viktigaste konkurrentländerna och bedöms vara fördelaktig ur ett internationellt perspektiv. lönsamhet, mätt som driftsöverskottet brutto som andel av förädlingsvärdet, sjönk från extremt höga år . Lågkonjunkturen gav upphov till en stark priskonkurrens såväl i som utomlands som kronans appreciering medförde prispress på svenska exportvaror. Prisutvecklingen har () varit mycket återhållsam med tanke på att kronan har fallit i värde. I takt med att konjunkturen stärks antas dock prisökningarna tillta, om än i långsammare takt jämfört med tidigare konjunkturuppgångar. Insatsvarukostnaden `kar visserligen med , till följd av krondeprecieringen som höjer importpriserna, och arbetskraftskostnaden stiger med i Dr, men ökningen av de rörliga kostnaderna begränsas ändå till till följd av den mycket fördelaktiga produktivitetsutvecklingen. Prisprognosen förutsätter ett fortsatt återhållsamt prisbeteende såväl hos exportföretagen som hos hemmamarknadsföretagen. Detta stöds av junibarometer där det framgår att företagen planerar för mycket måttliga prisökningar. Produktpriserna beräknas sammanvägt öka med . Lönsamheten beräknas således i stort bli oförändrad. väntas den starkare konjunkturen i omvärlden leda till en något högre internationell prisökningstakt. Till följd av ett globalt utbudsöverskott inom de flesta branscher antas dock prisökningarna bli förhållandevis begränsade. Det gäller också den cykliska basindustrin, även om vinstmarginalerna där Dter förutses stiga. Kapacitetsutbyggnaden i svensk exportindustri samt en fortsatt gynnsam produktivitetsutveckling bedöms leda till att exportföretagen höjer priserna i samma utsträckning som konkurrenterna. Detta innebär oförändrade vinstmarginaler . En växande inhemsk efterfrågan beräknas innebära att de mer pressade hemmamarknadsföretagen förbättrar sin vinstsituation något. För industrin som helhet beräknas därmed vinstandelen stiga till 1998 vilket @r en lönsamhet på god europeisk nivå. 5.2 Byggnadsverksamheten Byggsektorns produktion vände upp efter att ha fallit med . Omfattande statliga stimulansåtgärder riktade mot bostadssektorn men också kapacitetsutbyggnaden inom exportindustrin ledde till en produktionsökning på . TABELL 5.3 BYGGNADSVERKSAMHET MILJARDER KRONOR LÖPANDE PRISER ÅRLIG PROCENTUELL FÖRÄNDRING 1996 1995 1996 1997 1998 Byggnadsinvesteri ngar 114, 9 3,6 2,8 5,6 7,0 Näringslivet 58,9 13,1 3,7 1,9 5,8 Myndigheter 25,7 1,5 10,5 4,2 4,4 Bostäder 30,3 28,8 14,7 21,2 12, 8 Reparationer och underhåll 0,8 Totalt 195,9 2,7 2,1 1,5 4,5 Källor: , och . Byggvolymen beräknas falla tillbaka något för att sedan stiga i betydande omfattning 1998. Svängningarna i bygginvesteringarna beror till stor del på variationer i bostadsbyggandet. De temporära investeringsbidragen till ny och ombyggnation verkar ha inneburit en tidigareläggning av bostadsproduktion /97 till början av . Det mesta talar emellertid för att nedgången endast är temporär och att bostadsproduktionen gradvis ökar framöver. Tidigareläggningen innebär dock att bostadsvolymen blir mycket låg trots att de flesta indikatorer tyder på att en stabil uppgångsfas @r nära förestående. Räntorna har sjunkit, vakansgraden är mycket låg i expansiva områden, och bostadspriserna har stigit rejält. Inom storstadsområdena ligger marknadsvärdet över nyproduktionskostnaden vilket gör det lönsamt att bygga nytt. Låga räntor, stigande disponibelinkomster samt en sysselsättningsökning förutses öka efterfrågan på bostäder . Den relativt kraftiga konsumtionsökningen bör med viss eftersläpning leda till en uppgång för byggandet av kommersiella lokaler. Den positiva sysselsättningutvecklingen bör likaså innebära att byggandet av kontorslokaler åter ökar, om än från låga nivåer. Regeringen har beslutat om att avsätta ca till ett omställningsprogram inom energisektorn. Programmet förutses medföra en positiv effekt på bygginvesteringarna . Kapitalkvoten i energisektorn har under ett antal Dr sjunkit vilket torde innebära att det finns en potential för ökade energiinvesteringar. Reparationerna i byggsektorn stiger innevarande och bl.a. till följd av skattereduktionen för reparation och ombyggnad av bostäder. Byggandet beräknas sammantaget öka 1998. Det positiva scenario som tecknas @r dock avhängigt av att byggandet kan öka utan inflationstendenser. Visserligen var den totala byggarbetslösheten så sent som extremt hög () men tidigare erfarenheter visar att branschen @r mycket känslig för svängningar i efterfrågeläget. Den höga nivån på arbetslösheten verkar ha haft mycket liten effekt på årets avtal inom branschen. Skulle byggarbetsmarknaden fungera dåligt riskerar uppgångsfasen att snabbt leda till stigande byggpriser som i sin tur skulle bromsa uppgången. 6 Arbetsmarknad och inledningen av 1997 försvagades arbetsmarknadsläget markant. har dock läget förbättrats något. Den öppna arbetslösheten har slutat att öka och sysselsättningen har stigit något . Flera tecken tyder på en successiv förbättring av läget på arbetsmarknaden . Mätt som årsgenomsnitt faller dock sysselsättningen och den öppna arbetslösheten beräknas öka från till av arbetskraften. förbättras arbetsmarknadsläget ytterligare och arbetslösheten faller förhållandevis mycket, till . Minskningen av antalet arbetslösa beror i stor utsträckning på satsningar inom arbetsmarknadspolitiken och ett ökat antal reguljära utbildningsplatser. TABELL 6.1 ARBETSMARKNAD ÅRLIG PROCENTUELL FÖRÄNDRING 1995 1996 1997 1998 BNP, producentpris 4,2 1,1 2,2 3,1 Produktivitet 2,0 1,0 3,6 2,0 Antal arbetade timmar 2,0 0,1 1,5 1,0 Medelarbetstid 0,5 0,7 0,3 0,0 Antal sysselsatta 1,5 1,2 1,0 Arbetskraft 1,2 0,2 Öppen arbetslöshet1 7,7 8,1 8,4 7,4 Personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder1 4,7 II procent av arbetskraften Källor: , , och . Produktiviteten ökade mycket snabbt 1995 som sysselsättningen föll med ca 390 000 personer. En hög produktivitetstillväxt leder på kort sikt till en svag sysselsättningsutveckling, medan det på lite ökar förutsättningarna för god tillväxt. och inledningen av 1996 avtog dock produktivitetsuppgången. Orsaken till detta var en tillfällig avmattning i ekonomin vilken ledde till en viss överkapacitet på både maskiner och personal. och steg produktionen snabbare igen utan att det ledde till ökad sysselsättning. Därmed har företagen klarat av produktionsökningen med ledig kapacitet och genom ytterligare rationaliseringar. Avmattningen under inledningen av 1996 och den starka produktivitetsökningen leder till en mycket hög produktivitetstillväxt , mätt som årsgenomsnitt. 1998 antas produktiviteten stiga med i genomsnitt , vilket är något lägre än 1995 men betydligt högre än talet. Att produktiviteten fortsätter att stiga betydligt snabbare än talet kan tyda på en ökning av den trendmässiga produktivitetstillväxten. Detta skulle exempelvis kunna bero på den ökande internationaliseringen och därmed ökad konkurrens samt snabba framsteg inom bl.a. informationsteknologin. En annan delförklaring till den höga uppmätta produktivitetsökningen kan vara att det i det mycket svaga arbetsmarknadsläget främst är personer med relativt god kompetens som lyckats erhålla och bibehålla arbeten. De förhållandevis höga löneökningarna har också ökat rationaliseringstrycket. Medelarbetstiden har, liksom produktiviteten, stigit kraftigt talet. Även en ökning av medelarbetstiden leder på kort sikt till en svagare sysselsättningsutveckling medan den på förbättrar förutsättningen för hög produktion. Huvudorsaken till att medelarbetstiden har ökat, är att sjukfrånvaron har minskat. Den lägre sjukfrånvaron torde i sin tur bero på de regeländringar som genomförts i sjukförsäkringssystemet och det svaga arbetsmarknadsläget. Mätt som årsgenomsnitt faller medelarbetstiden . Orsaken är att antalet arbetsdagar är färre än , vilket ger ett negativt bidrag till utvecklingen av arbetade timmar. Korrigerar man för skillnaden ökar i stället medelarbetstiden något . väntas medelarbetstiden vara oförändrad. TABELL 6.2 SYSSELSÄTTNING I OLIKA BRANSCHER TUSENTAL PERSONER NIVÅ FÖRÄNDRING FRÅN FÖREGÅENDE ÅR 1996 199 5 199 6 199 7 199 8 Jord och skogsbruk 115 11 9 4 2 Industri 809 40 7 7 12 Byggnadsverksamh et 225 6 5 6 5 Privata tjänster 1548 30 6 15 18 Kommunala myndigheter 1071 0 24 44 7 Statliga myndigheter 192 4 0 2 1 Totalt 3963 59 23 48 39 Arbetskraft, totalt 4310 52 9 34 8 Källor: , och . Efter uppgången minskade antalet sysselsatta igen och inledningen av 1997. Sysselsättningsnivån låg på ungefär samma nivå som . har dock sysselsättningen stigit något. Det finns också tecken på en fortsatt ökning . Produktionen antas fortsätta stiga i snabb takt vilket torde leda till ökad efterfrågan på arbetskraft . Antalet nyanmälda lediga platser har också stigit något som konjunkturbarometer för såväl industrin som för tjänstesektorn indikerar att företagen planerar att öka antalet anställda. Trots att sysselsättningen därmed väntas stiga beräknas sysselsättningen falla , mätt som årsgenomsnitt, till följd av den mycket svaga utvecklingen . förutses den relativt starka produktionstillväxten leda till att antalet sysselsatta ökar. Den genomsnittliga sysselsättningen 1998 kommer ändå att vara lägre än , trots en relativt hög tillväxt i ekonomin såväl 1997 som 1998. Den största minskningen av sysselsättningen har skett inom den offentliga sektorn, framför allt inom kommunala myndigheter. antas dock minskningen bromsas upp till följd av ökade statsbidrag till kommunerna och satsningar på utbildning m.m. förutses en viss ökning av antalet sysselsatta. Mätt som årsgenomsnitt faller dock sysselsättningen i den offentliga sektorn med 40 000 personer . Sysselsättningen i näringslivet minskade också i alla branscher utom i tjänstesektorn. Inom industrin har dock nedgången bromsats upp och en stark produktionsökning såväl som förväntas leda till att sysselsättningen börjar stiga . antas ökningen uppgå till 12 000 personer, mätt som årsgenomsnitt. I byggsektorn antas produktionen och därmed efterfrågan på arbetskraft förbli svag för att sedan stiga 1998 i samband med att bostadsinvesteringarna vänder uppåt. Sammantaget väntas sysselsättningen i näringslivet öka med drygt 30 000 personer . Större delen av ökningen sker i tjänstesektorn. Huruvida arbetslösheten ökar eller minskar vid en viss sysselsättningsutveckling beror på hur utbudet av arbetskraft utvecklas. minskade arbetsutbudet som sysselsättningen föll, vilket begränsade ökningen av arbetslösheten. Utbudet påverkas också av förändringar i arbetsmarknads och utbildningspolitiken. I vårpropositionen tillkom flera nya åtgärder inom dessa områden utöver de åtgärder som var beslutade tidigare. Inom arbetsmarknadspolitikens område föreslogs bland annat resursarbete och tillfällig avgångsersättning för äldre arbetslösa. Resursarbete innebär att arbetsgivare inom offentlig verksamhet ges möjlighet att ta emot en långtidsarbetslös som, med ersättning motsvarande a kassa, utför kvalitetshöjande arbete . Dessa registreras som sysselsatta. På utbildningssidan föreslogs utökad kvalificerad yrkesutbildning, fler platser inom den högre utbildningen och en utökning av vuxenutbildningen. Utöver åtgärderna i vårpropositionen tillkommer ytterligare förslag inom arbetsmarknadspolitikens område. Bland annat föreslås generationsväxling och ökat ansvar för ungdomar inom kommunsektorn, vilket innebär att en kommun ges möjlighet att åta sig skyldighet att se till att arbetslösa ungdomar tillhandahålls praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet. Generationsväxling innebär att anställda som har fyllt erbjuds möjligheten att lämna arbetsmarknaden före ordinarie pensionsålder om deras arbetsgivare lämnar sitt godkännande.