prop · GL031D23 · 1998-01-01 00:00:00 — I vissa län , och län är antalet statligt anställda distriktsveterinärer lågt. De officiella uppgifterna utförs här av regionala distriktsveterinärer. SVA har en mycket decentraliserad organisation med 25 avdelningar som alla är direkt underställda verksledningen. finns cirka 386 personer anställda på SVA. Av dessa är två tredjedelar kvinnor. CFN samordnar och planerar frågor som rör försöksdjur. Nämnden har bl.a. till uppgift att verka för att användningen av försöksdjur begränsas. Det finns sju djurförsöksetiska nämnder i landet. Dessa utför den djurförsöksetiska prövningen av forskningsprojekt. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 483,8 344,9 328,2 268,3 272,4 276,6 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Under /96 överskreds anslaget för bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. Även under innevarande budgetår beräknas utgifterna överskrida anslagna medel varför regeringen föreslår att ytterligare medel anvisas för ändamålet på tilläggsbudget. Prioriteringar Inom djurskyddsområdet bör utvecklingen av alternativa system för värphöns prioriteras liksom kursverksamheten för djurskyddsinspektörer. Resultatbedömning och slutsatser Genom beslut gav regeringen i uppdrag att i samråd med och göra en översyn av epizootilagstiftningen. lämnade sin rapport . Översynen omfattar i huvudsak en analys av djurhälsosituationen i och i omvärlden, en redovisning av internationella regelverk samt en smittskyddsmässig och ekonomisk utvärdering av dagens epizootilagstiftning. Rapporten har remissbehandlats. Djursjukdomssituationen i landet är god. Flera hälsokontrollprogram har närmat sig eller uppnått slutfasen. Av dessa har EU beslutat att klassas som fritt från Aujeszkys sjukdom från . Beträffande distriktsveterinärorganisationen präg- lades det gångna budgetåret av den omorganisation av verksamheten som trädde i kraft . Ett omfattande arbete har därvid utförts såväl centralt och regionalt, dvs. på länsstyrelserna, som inom fältverksamheten. Länsstyrelsernas funktion att samordna det veterinära samarbetet på regional nivå har ökat i betydelse i och med omorganisationen. Ekonomin för distriktsveterinärorganisationen är i balans om belastande övergångskostnader exkluderas. tog initiativ till en översyn av distriktsveterinärorganisationen och en särskild utredare tillkallades. Resultatet av utredningen kommer bl.a. att få till följd att en särskild distriktsveterinärenhet inrättas i verket. Enheten skall bl.a. ansvara för styrningen av distriktsveterinärorganisationen. CFN kan endast indirekt påverka försöksdjursanvändningen. Därför är det svårt att mäta effekterna av CFN:s arbete för att minska antalet djur som används i försök. Jämfört med minskade dock försöksdjursanvändningen . Minskningen beror framför allt på en minskad användning av möss och råttor vid universitet och högskolor. Mot bakgrund av den stora betydelse som en väl fungerande djurskyddstillsyn kan anses ha för efterlevnaden av djurskyddslagen måste de fortbildningskurser i djurskydd som anordnas av åtnjuta hög prioritet i budgetsammanhang. På regional nivå är djurskyddsarbetet i många fall en av de mest tids- och resurskrävande verksamhetsdelarna inom länsstyrelsernas veterinärverksamheter. Beträffande smittsamma djursjukdomar har arbete skett bl.a. med att övervaka den obligatoriska salmonellakontrollen samt tillsyn och hygien i mjölkproducerande besättningar. Samarbete och informationsutbyte har fortlöpande skett med smittskyddsläkare i frågor rörande smittsamma sjukdomar som kan överföras från djur till människa. Länsstyrelsernas epizootiberedskap har höjts. 3 233 Därav 1996 Utgift 70 402 Utgifts - progno s 73 000 1998 Förslag 75 055 1999 Beräkna t 77 027 2000 Beräkna t 79 056 Beloppen anges i tusental kronor. () är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt myndigheter och enskilda och utreder bl.a. smittsamma djursjukdomars uppkomst, orsak och spridningssätt. SVA skall bedriva diagnostisk verksamhet och vara veterinärmedicinskt centrallaboratorium. SVA är svenskt referenslaboratorium enligt EG:s zoonosdirektiv. Vidare skall SVA medverka i förebyggande och bekämpande av djursjukdomar samt bedriva forsknings- och utvecklingsarbete inom sitt verksamhetsområde. Det övergripande målet för myndigheten är en god djur- och folkhälsa genom förebyggande, diagnostiserande och bekämpande av infektionssjukdomar hos djur. Regeringens överväganden Resultatbedömning Beredskapen mot smittsamma djursjukdomar är SVA:s tyngsta uppgift. I samband med utbrottet av den allvarliga virussjukdomen på fjäderfä, newcastlesjukan, som förekom i senhösten 1995 prövades SVA:s beredskap för diagnostik och visade sig hålla måttet i ett allvarligt läge. Oavsett detta utbrott av allvarlig epizootisk sjukdom har internationellt sett en erkänt god djurhälsosituation. förklarades av fritt från Aujeszkys sjukdom (AD). Friförklaringen var resultatet av ett snabbt och väl genomfört kontrollprogram som startade . SVA:s årsredovisning är välgjord och informativ. För att förbättra resultatredovisningen anser regeringen att bedömningar och preciseringar bör göras av prestationer och effekter. Dessa bör även kopplas till verksamhetens mål och därefter analyseras. SVA:s verksamhet består av anslagsfinansierade myndighetsuppgifter samt avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att myndighetsuppgifterna gett ett underskott på . Orsaken till detta är i första hand tillkommande arbetsuppgifter till följd av EU- medlemskapet. Även för innevarande budgetår är riskerna stora för att underskottet för myndighetsuppgifterna fortsätter. Utfallet blir beroende av hur stor medverkan som krävs i EU-arbetet. Uppdragsverksamheten visar ett underskott på . Underskottet beror i första hand på kostnader för utveckling av nya produkter samt investering i nya lokaler och utrustning. SVA begär i sitt budgetunderlag resursförstärkning på . Medlen avses användas till smittskyddsarbete i anslutning till kretsloppsfrågor, arbete med antibiotikaresistens samt för att driva projektet flytfiskundersökningar . Enligt regeringens bedömning medger dock inte det ekonomiska läget att ytterligare resurser ställs till SVA:s förfogande. Frågan om s.k. flytfiskundersökningar tas upp i propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2). Budget för avgiftsbelagd verksamhet UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 196 200 200 500 -4 300 98 varav 1996 139 800 142 600 -2 800 98 Prognos 1997 135 710 141 860 -6 150 96 Budget 1998 139 800 139 800 0 100 Beräknat 1999 139 800 Beräknat 2000 139 800 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har lämnat en revisionsberättelse utan invändningar vilket innebär att SVA:s årsredovisning för /96 i allt väsentligt varit rättvisande. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt anslagsnivå. Bidrag till distriktsveterinär- organisationen Därav 1996 Utgift 73 949 Utgifts - progno s 85 491 1998 Förslag 78 109 1999 Beräkna t 79 593 2000 Beräkna t 81 186 Beloppen anges i tusental kronor. Därutöver föreslås anvisas på tilläggsbudget i föreliggande budgetproposition. har som chefsmyndighet för distriktsveterinärorganisationen ansvaret när det gäller ledning av och samordning inom distriktsveterinärorganisationen. Verket ansvarar bl.a. för central budget, löne- och taxesättning, arvodesuppbörd, tjänstetillsättningar, avtalsfrågor och de förhandlingar som behövs. svarar för distriktsveterinärorganisationen i länet i enlighet med riktlinjer och utövar tillsyn över andra praktiserande veterinärers verksamhet samt leder och samordnar åtgärder mot djursjukdomar och brister i djurskyddet. är avpassad främst för att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hos hästar som används i jord- och skogsbruket. Om det finns djurskyddsskäl eller där annan veterinärvård inte kan anvisas, är en distriktsveterinär skyldig att även utöva djursjukvård för övriga husdjur. skall i samarbete med bl.a. den av lantbruksnäringen organiserade hälsokontrollverksamheten medverka vid förebyggande åtgärder. finansieras till största delen av uppdragsgivarna, dvs. i första hand djurägarna, samt av anslag över statsbudgeten. De utgifter som belastar anslaget är i första hand lönekostnader samt utbildning och gemensam administration för organisationen. är inte samtliga distriktsveterinärtjänster tillsatta. En tillsättning av ytterligare tjänster påverkar såväl intäkts- som kostnadssidan. Under anslaget anvisas medel för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader för vård av jord- och skogsbrukets djur. Enligt förordningen (1994:1313) om avgifter vid veterinär yrkesutövning meddelar föreskrifter om avgifter vid sådan veterinär yrkesutövning som står under verkets tillsyn och som avser arbetsuppgifter som utförs av bl.a. en distriktsveterinär. I syfte att bl.a. reducera statens kostnader för distriktsveterinärorganisationen beslöt (prop.1993/94:150, bet. 1993/94:JoU32, rskr. 1993/94:403) om vissa förändringar när det gäller distriktsveterinärorganisationens organisation och finansiering att gälla från . Till följd av omorganisationen uppstod vissa övergångskostnader som avser verksamheten före . Övergångskostnader uppgående till har belastat och påverkat resultatet för /96. Regeringen föreslår i tilläggsbudgetavsnittet i föreliggande budgetproposition att medel anvisas för att täcka dessa kostnader. Merparten av övergångskostnaderna utgörs av kostnader avseende semester- och kompensationsersättning för de närmare hundratalet veterinärer som slutade sin tjänstgöring som distriktsveterinärer . resultat för budgetåret utgörs av ett underskott på ca , då nämnda övergångskostnader inkluderas. Regeringens överväganden Resultatinformation /96 har präglats av införandet av den nya distriktsveterinärorganisationen. Ett omfattande arbete har därvid utförts såväl centralt som inom fältverksamheten. I samband med omorganisationen valde ca 90 veterinärer att lämna organisationen och i stället arbeta på privat basis. Det finns emellertid distriktsveterinärer över hela landet även om antalet i vissa områden är lågt. I dessa områden har regionala distriktsveterinärer anställts för att utföra distriktsveteri- närernas officiella uppgifter. Antalet veterinärstationer uppgår till ca 70. uppfyller i sin årsredovisning de återrapporteringskrav som regeringen angav i regleringsbrevet gällande /96. Sålunda anger verket att av de särskilt tilldelade för inrättande av flerveterinärstationer har använts till ADB-utrustning, för inköp av tjänstebilar och har använts för inköp av utrustning och inventarier till stationerna. Vidare beräknar verket att de tillfälliga kostnaderna som är direkt hänförbara till omorganisationen uppgår till ca . Av dessa har påverkat resultatet för /96, enligt vad som ovan anförts. Det resterande beloppet på ca utgörs i huvudsak av intjänad ej uttagen semester och arbetsbefrielsedagar som kommer att belasta verksamheten efterföljande räkenskapsår i den takt som de tas ut. beräknar att kostnaderna för ett enskilt besök av en distriktsveterinär ökat med 10 efter omorganisationen. Det bör påpekas att i denna kostnadsökning ingår kostnaderna för sociala avgifter, vilka alltså inte betalades innan organisationsförändringen. inleddes ett samarbetsprojekt med Svensk Husdjursskötsel. Som en del i projektet prövas en samarbetsform som bygger på samlokalisering och integrering mellan distriktsveterinärerna och näringens veterinärer. Projektet syftar till ett mera effektivt utnyttjande av de veterinära resurserna och till friskare djur genom en ökad förebyggande djursjukvård. tog initiativ till en översyn av distriktsveterinärorganisationen och en särskild utredare tillkallades. Utredaren föreslår bl.a. att en särskild distriktsveterinärenhet inrättas direkt under verksledningen. Enheten skall ansvara för styrningen av distriktsveterinärorganisationen och dess administrativa frågor rörande t.ex. rekrytering, avtal, pensioner och löner. har beslutat att vidta bl.a. dessa förändringar av organisationen fr.o.m. . Regeringen förväntar sig att dessa åtgärder kommer att förbättra och effektivisera verksamheten med avseende på såväl det offentligas som på distriktsveterinärernas och avnämarnas intressen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER1 () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 372 351 380 548 -5 963 97,8 varav 1996 246 170 249 596 -1 822 98,6 Prognos 1997 244 453 247 741 -3 288 98,7 Budget 1998 246 841 250 241 -3 400 98,6 Beräknat 1999 249 241 Beräknat 2000 249 241 Slutsatser Regeringen föreslår en realt oförändrad anslagstilldelning för distriktsveterinärorganisationen för , dvs. Kostnaderna för verksamheten för beräknas inte fullt ut att balanseras av intäkterna och ett verksamhetsunderskott kommer att uppstå. Under beräknas verksamheten att på årsbasis vara i balans. Målsättningen är att det balanserade underskottet skall vara noll . Anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt anslagsnivå. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Anslag s- sparan de 346 Därav 1996 Utgift 27 485 Utgifts - progno s 17 178 1998 Förslag 18 792 1999 Beräkna t 19 150 2000 Beräkna t 19 533 Beloppen anges i tusental kronor. Under anslaget anvisas medel för kostnader för prövning från djurskyddssynpunkt av djurhållningsmetoder, inredningsdetaljer i stallar m.m. och utbildning i djurskyddstillsyn. Under anslaget anvisas också medel för djurhälsovård. Regeringens överväganden Regeringen anser att insatser för att ta fram alternativa inhysningssystem för höns är viktiga och måste prioriteras. Av anvisade medel får användas till rådgivning och information för att underlätta övergången till alternativa inhysningssystem i äggproduktionen. Medlen för djurskyddsfrämjande åtgärder bör öka med ca . Resultatinformation verksamhet beträffande djurskyddsfrämjande åtgärder har under /96 främst inriktats mot forskning, försök och utvecklingsarbete för framtagning av alternativa inhysningssystem. Dessutom har medel gått till den vidareutbildning i djurskydd som lantbruks- universitet anordnar för djurskyddsinspektörer samt till projekt för olika djurslag inom animalieproduktionen. Med stöd av lagen (1985:342) om kontroll av husdjur m.m. har utfärdat föreskrifter om organiserad hälsokontroll av husdjur och utsett huvudmän för de olika kontrollerna. Syftet med kontrollerna är att motverka eller förebygga sjukdomar hos husdjur. Anslutningen till kontrollen är frivillig. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till . beräknas anslagsbehoven med utgångspunkt anslagsnivå. Anslag s- sparan de 731 Därav 1996 Utgift 4 196 Utgifts - progno s 6 500 1998 Förslag 6 893 1999 Beräkna t 7 102 2000 Beräkna t 7 317 Beloppen anges i tusental kronor. Övergripande mål för () är att samordna och planera frågor som rör försöksdjur i syfte att begränsa antalet djur som används i djurförsök. CFN:s verksamhetsmål är att: verka för att minska försöksdjursanvändningen bl.a. genom att främja utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök, verka för en enhetlig bedömning av frågor som de etiska nämnderna har att pröva, sprida information om försöksdjursfrågor. Regeringens överväganden Resultatbedömning Eftersom CFN inte kontrollerar samtliga de faktorer som styr försöksdjursanvändningen är det svårt att direkt mäta effekterna av CFN:s arbete för att minska antalet försöksdjur. Jämfört med minskade dock försöksdjursanvändningen från 352 000 till 331 000 djur enligt EU:s och definition av djurförsök. Majoriteten () av dessa djur är möss och råttor. Minskningen av antalet försöksdjur beror framförallt på en minskad användning av möss och råttor vid universitet och högskolor. CFN:s insatser för forskning har under /96 främst fördelats till områdena farmakologi och toxikologi eftersom dessa områden har bedömts särskilt viktiga för att nå försöksdjursbesparande effekt. Totalt har 30 projekt erhållit forskningsstöd från CFN under budgetåret. och 1996 träffades överenskommelser, som senare godkändes av regeringen, mellan , . och CFN om gemensamt forskningsstöd för kalenderåren 1995 och 1996. Även för har en överenskommelse med företagen träffats. Enligt överenskommelserna skall vardera företaget bidra med för att främja utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök. I syfte att bl.a. stimulera utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök har CFN också arrangerat internationella symposier. CFN anordnade tillsammans med Kemikalieinspektionen ett möte med Environment Directorate för att harmonisera valideringskriterier för alternativa tester. CFN har också en samordnande roll i ett internationellt forskningsprojekt och deltar även regelbundet i möten om försöksdjursfrågor inom EU och . CFN arrangerar årliga sammankomster med ordförande och sekreterare i de djurförsöksetiska nämnderna då bl.a. praktiska och juridiska frågor kring den etiska prövningen diskuteras. behandlade nämnderna 1 596 ansökningar om planerade djurförsök. Utbildning anordnas för ledamöter i de djurförsöksetiska nämnderna. CFN utfärdar allmänna råd i syfte att främja en enhetlig bedömning av olika frågor som de djurförsöksetiska nämnderna har att pröva. CFN publicerar fortlöpande skrifter och rapporter samt anordnar vetenskapliga seminarier m.m. CFN:s årsredovisning visar att verksamheten under /96 bedrivits i enlighet med nämndens instruktion samt de övergripande mål och verksamhetsmål som angivits i regleringsbrevet. Regeringen konstaterar att det vid bedömningen av hur försöksdjursanvändningen förändrats under en följd av år är viktigt att hänsyn tas dels till vilka kriterier som gällt för inrapportering av försöksdjursanvändningen, dels till förändringen av omfattningen av den forskning inom vilken djurförsök eller alternativa metoder används. Med beaktande av detta bedömer regeringen att utvecklingen av försöksdjursanvändningen varit tillfredsställande . tillsattes en utredning med uppdrag att bl.a. inventera och bedöma försöksdjursanvändningen i landet (dir. 1997:43). I uppdraget ingår även att se över CFN:s verksamhet och att lämna förslag till hur forskningsstödet för att främja alternativa metoder till djurförsök bör organiseras. Vidare skall erfarenheterna av de djurförsöksetiska nämnderna utvärderas. Uppdraget skall redovisas . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har lämnat en revisionsberättelse utan invändningar vilket innebär att CFN:s årsredovisning för /96 i allt väsentligt varit rättvisande. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt anslagsnivå. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Därav 1996 Utgift 168 782 Utgifts - progno s 146 000 1998 Förslag 89 500 1999 Beräkna t 89 500 2000 Beräkna t 89 500 Beloppen anges i tusental kronor. Därutöver har anvisats på tilläggsbudget. Ytterligare föreslås anvisas på tilläggsbudget i föreliggande budgetproposition. Anslaget används för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar. Från anslaget utbetalas också ersättning för kostnader som uppkommit genom beslut om förintande av bisamhällen, för bitillsynsmännens arvoden m.m. Vidare anvisas under anslaget medel för bekämpande av bl.a. leukos hos nötkreatur. Regeringens överväganden Resultatinformation Som en följd av att paratuberkulos påvisades hos nötkreatur importerade från beslöt att utreda samtliga importer av nötkreatur till och framåt. Arbetet pågår fortfarande och målet är att bekämpa sjukdomen och härigenom kunna friförklara landet. Ett frivilligt kontrollprogram avseende bovin tuberkulos hos hägnad hjort startade med Svenska Djurhälsovården som huvudman. Huvudmannen har upprättat en bekämpningsplan och en ekonomisk plan och man räknar med att kunna utrota sjukdomen . Tuberkuloskontrollen följer den ekonomiska plan som upprättades . Djursjukdomssituationen i landet är god. Flera hälsokontrollprogram har närmat sig eller uppnått slutfasen. EU har beslutat att skall klassas som fritt från en av dessa sjukdomar, nämligen Aujeszkys sjukdom, från . beräknas klassas som fritt från den enzootiska bovina leukosen under det närmaste året. Bekämpande av husdjurssjukdomar Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar avser ersättning enligt epizootilagen (1980:369) och lag (1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur. har föreslagit att anslagsposten Bekämpande av husdjurssjukdomar förs upp med . Av anslagsposten kommer att använda för undersökning av prover rörande amerikansk yngelröta och kvalster på bin samt för information och rådgivning om bisjukdomsförordningen. Regeringen beräknar kostnaderna för denna del av anslaget till . Bidrag till bekämpande av djursjukdomar Bidrag till bekämpande av djursjukdomar avser bekämpande av bl.a. enzootisk bovin leukos (EBL) hos nötkreatur, Aujeszkys sjukdom (AD) hos svin, nötkreaturtuberkulos hos hjort, virus diarré (BVD) hos nötkreatur och Maedi-Visna (MV) hos får. föreslår att anslagsposten Bidrag till bekämpande av djursjukdomar förs upp med , vilket innebär en minskning jämfört med innevarande budgetår. Minskningen motiveras av ett minskat anslagsbehov för bekämpningsprogrammet mot AD samt bekämpningsprogrammet mot EBL hos nötkreatur där en friförklaring bedöms vara nära förestående. Regeringen anser att det är viktigt att bekämpningsprogrammen mot EBL hos nötkreatur, nötkreaturtuberkulos hos hjort, MV hos får och BVD hos nötkreatur får fullföljas. För bekämpning av dessa djursjukdomar beräknas . Bidrag till obduktionsverksamheten /93 har regeringen anvisat särskilda medel för obduktionsverksamheten. Svenska Djurhälsovården har det direkta ledningsansvaret för denna verksamhet. har antalet obduktioner stabiliserats kring 4 000 djur vilket också utgör målsättningen för verksamheten. Kostnaderna för obduktion har enligt stigit mellan 15 till . Kostnadsökningen beräknas därefter stabiliseras kring . har i ett internationellt perspektiv ett mycket gott läge i fråga om antalet fall av smittsamma husdjurssjukdomar. Obduktioner av djur är ett viktigt medel för att kontrollera och dokumentera sjukdomsläget i landet. Regeringen beräknar för bidrag till obduktionsverksamheten. Bidrag till utveckling och genomförande av sjukdomskontroller För att kartlägga och dokumentera sjukdomsläget dels för de sjukdomar där beviljats tilläggsgarantier samt för att även i övrigt kunna utföra de sjukdomskontroller som EU ställer krav på, t.ex. beträffande tuberkulos och brucellos hos nötkreatur och newcastlesjukan hos fjäderfä har, /93, kunnat disponera . Regeringen beräknar, liksom , att bör anvisas för utveckling av sjukdomskontrollprogram och genomförande av sjukdomskontroller som krävs för att infria de krav som förväntas med anledning av medlemskapet i EU. Stöd till biodlingen EG fattade beslut om att stödja biodlingen inom gemenskapen. Bestämmelserna om stödet finns i rådets förordning (EG) nr 1221/97 av om allmänna tillämpningsregler för åtgärder som syftar till att förbättra villkoren för produktion och saluföring av honung. Stödet som till hälften medfinansieras av EG omfattar bl.a. åtgärder för teknisk hjälp till biodlare och sammanslutningar av biodlare, bekämpning av varroa kvalster och därmed sammanhängande sjukdomar och analys av honungens fysisk-kemiska egenskaper. Medlemsstaterna skall upprätta nationella program och efter det att kommissionen godkänt dem träder stödet i kraft. Ett svenskt program skall utarbetas och överlämnas till kommissionen . Stöd till biodlingen utgår också från anslaget E 3. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet för bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade.