prop · GL031D18 · 1998-01-01 00:00:00 — Geografisk informationsteknik bör utnyttjas på ett effektivt sätt i samhället. Databaser för grundläggande landskaps- och fastighetsinformation skall enligt regeringens mening byggas upp med sikte på slutförande . Målet för arbetet med fastighetsregisterkartan är att den så långt möjligt skall föreligga i digital form . har tidigare tagit ställning för att utsätta delar av lantmäteriverksamheten för konkurrens genom bolagisering och upphandling i konkurrens (prop. 1993/94:214, bet. 1993/94:BoU19, rskr. 1993/94:375, prop. 1994/95:166, bet. 1994/95: BoU17, rskr. 1994/95:313). har i en rapport till regeringen redovisat förutsättningarna för en bolagisering av den fristående förlagsverksamheten och den kartografiska uppdragsverksamheten. I rapporten redovisar som sin bedömning att det inte är möjligt att ange när en bolagisering kan ske. Det faktum att organisationen utsätts för omfattande förändringar talar enligt regeringens uppfattning för att tills vidare avvakta med ett beslut om bolagisering och med upphandling av ytterligare delar av produktionen av landskapsinformation i konkurrens. Det är också viktigt att frågorna om bolagisering och om ökad konkurrensutsättning kan bedömas bl.a. mot bakgrund av de förändringar av arbetsformerna inom landskapsinformationsområdet som den pågående övergången till digitala databaser innebär. pågår ett omfattande utredningsarbete som har anknytning till ansvarsområde. (Fi 1996:6) avser att lämna ett betänkande . Den inom tillsatta arbetsgruppen för samverkan kring geografiska data och informationssystem, REGGIT-gruppen, har avlämnat tre rapporter, den senaste . Rapporterna har remissbehandlats. Arbetsgruppens förslag bereds inom . Projektet med GIS i fysisk översiktsplanering - PilotGIS - har överlämnat sin slutrapport till Toppledarforum . En närmare redogörelse över utvecklingen inom området lämnas i regeringens skrivelse till om utvecklingen på IT-området (skr. 1997/98:19). Budget för avgiftsbelagd verksamhet TABELL: BUDGET FÖR LANTMÄTERIVERKETS AVGIFTSBELAGDA VERKSAMHET ÅR 1998 MILJONER KRONOR VERKSAMHET INTÄKTE R KOSTN AD RESULT AT Uppdrag 300 300 0 Förrättningar 330 330 0 Myndighetsservice 60 60 0 Pantbrevsregistrering & kreditmarknadssystem 33 33 0 Tillhandahållande av grundläggande fastighetsinformation 90 44 46 Tillhandahållande av grundläggande landskapsinformation 55 32 23 Summa 868 799 69 Uppgifterna i tabellen grundar sig på underlag från Den avgiftsbelagda verksamhetens andel av den totala budgetomslutningen beräknas för uppgå till . uppdragsverksamhet och myndighetsservice är avgiftsfinansierad och konkurrensutsatt. Förrättningsverksamheten är också i huvudsak avgiftsfinansierad och bedrivs som myndighetsutövning. Enligt regeringens proposition Finansiering m.m. av lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet (prop. 1994/95:166, bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95: 313) skall användarna av landskaps- och fastighetsinformation i ökad utsträckning bidra till finansieringen av kostnaderna för drift och utveckling av landskaps- och fastighetsinformationssystemen. Denna prissättningsmodell introducerades vid utgången av . har redovisat att erfarenheterna av den nya prissättningsmodellen är goda. Beträffande fastighetsområdet i en vidare mening gäller enligt tidigare riksdagsbeslut (prop. 1983/84: 100 bil. 13, bet. 1983/84:BoU18, rskr. 1983/84:192) principen att statens kostnader för fastighetsdataverksamhet, fastighetsregistrering och inskrivningsverksamhet samt vissa övriga kostnader hos och skall täckas genom expeditionsavgifter som tas ut vid inskrivningsmyndigheterna. Regeringen har givit i uppdrag att i samråd med utarbeta och lämna förslag om inskrivningsverksamhetens framtida organisation. Finansierings- och prissättningsfrågor av betydelse i sammanhanget har vidare behandlats i de tidigare nämnda rapporterna från REGGIT-gruppen och PilotGIS. kommer också att behandla dessa frågor. När ett mera fullständigt underlag föreligger bör det finnas förutsättningar för regeringen att mera samlat återkomma till nu berörda finansierings- och prissättningsfrågor. disponerar avkastningspliktigt kapital med konsolideringsansvar för att finansiera omsättningstillgångar i den avgiftsfinansierade verksamheten. Regeringen avser att uppdra åt att i samarbete med utreda vissa frågor rörande finansiering och avkastningskrav gällande olika delar av denna verksamhet och att bedöma förutsättningarna för en avveckling av det s.k. statskapitalet. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende årsredovisning för . RRV har i en särskild rapport pekat på att redovisningen inte är upplagd på ett sådant sätt att det går att särskilja olika verksamhetsgrenar på ett tillräckligt tydligt sätt. RRV rekommenderar att resultat redovisas för myndighets- och uppdragsverksamheten på ett sådant sätt att verksamheterna kan särskiljas och verifieras samt jämföras över åren. Rapporten har behandlats av . Regeringen anser att det är mycket angeläget att lantmäteriverksamheten redovisas på ett överskådligt och tydligt sätt så att det bl.a. går att skilja mellan olika verksamhetsgrenar och att göra rättvisande jämförelser mellan olika år. Med anledning av vad RRV framfört avser regeringen uppdra åt RRV att i samråd med skyndsamt överväga vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra redovisningen. Slutsatser Regeringen lade 1995 om finansiering m.m. av lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet (prop. 1994/95:166, bet. 1994/95:BoU 17, rskr. 1994/95:313) fast sparbetinget på . Därvid aviserades en neddragning med för för . Mot denna bakgrund beräknas anslaget för Lant- mäteriverket till . Övrig information Sedan beslutat om en ny lagstiftning om kommunala lantmäterimyndigheter har regeringen meddelat 37 av de kommuner som tidigare haft fastighetsbildningsmyndighet tillstånd att inrätta kommunala lantmäterimyndigheter. Ett statligt ägt bolag, SVEFA - , bildades och övertog den av bedrivna fastighetsekonomiska uppdragsverksamheten. Redan i samband med bolagsbildningen förutsattes att statens ägande skulle avvecklas. bemyndigade därvid regeringen att sälja aktierna i bolaget (prop. 1994/95:166, bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95:313). Aktierna i bolaget har genom avtal överlåtits till ett bolag som ägs av en sammanslutning av de anställda. Anslag s- sparan de 2 049 Därav 1996 Utgift 4 662 Utgifts - progno s 5 620 1998 Förslag 5 349 1999 Beräkna t 5 512 2000 Beräkna t 5 682 Beloppen anges i tusental kronor handlägger mål enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar samt mål enligt lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem. Det mål som gäller för är att handläggningstiden under skall minskas så att av målen avgörs och resterande del . Detta skall ske genom fortsatt rationalisering och regelförenkling. I sammanhanget bör nämnas att lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar varit föremål för översyn inom ramen för Plan- och byggutredningen (M 1992:03). Utredningens betänkande, Översyn av PBL och va-lagen (SOU 1996:168), har remissbehandlats och ärendet bereds inom . Regeringens överväganden Resultatinformation De ärenden som behandlas av nämnden uppvisar en varierande omfattning och svårighetsgrad. Liksom andra rättsprövande myndigheter har svårt att finna mätbara kvalitetsmått för verksamheten. Av nämndens årsredovisning för /96 framgår att handläggningstiden för de slutligt handlagda va-målen minskat från /95 under hela budgetperioden /96 och . De hittillsvarande resultaten visar att de mål för verksamheten som lagts fast kommer att uppnås. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende Va-nämn- dens årsredovisning för /96. Slutsatser Mot denna bakgrund beräknar regeringen anslaget för till . En översyn av målen kommer att göras . Det anslagssparande som uppstått - delvis beroende på uppskjutna inköp m.m., delvis på grund av viss överbudgetering av anslaget - bör kunna finansiera bl.a. kostnaderna för en förestående flyttning till nya lokaler. 8 Stöd till ekologisk omställning och utveckling 8.1 Omfattning/ändamål Till verksamhetsområdet stöd till ekologisk omställning och utveckling hör utgifter för lokala investeringsprogram. Verksamhetsområdet är nytt och ett resultat av regeringens prioriteringar i budgeten. Regeringen beslöt att tillsätta en delegation för en ekologiskt hållbar utveckling. I delegationen ingår statsråden , ordförande, , , och . lämnade delegationen sina första förslag som sedan låg till grund för regeringens förslag under rubriken i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150). Regeringen föreslog bland annat statligt stöd till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. Delegationen lämnade förslag om hur stödet till lokala investeringsprogram närmare kan utformas. I rapporten lämnades bland annat förslag om ny lag som ger kommuner rätt att ge stöd till åtgärder i lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. Remissammanställning (Dnr M97/2410/9) finns tillgänglig på . Hållbar utveckling innebär att vi som lever tillgodoser våra behov utan att äventyra kommande generationers möjlighet att tillgodose sina. Detta mål fastslogs vid om miljö och utveckling i . De övergripande målen kan sammanfattas i följande tre punkter: Skyddet av miljön Effektiv användning (av energi och andra naturresurser) Hållbar försörjning (med naturresurser) Sammantaget innehåller politiken för en ekologiskt hållbar utveckling insatser inom många olika verksamhetsområden. I det följande beskrivs stödet till lokala investeringsprogram, liksom hur dessa program bör kopplas till de andra insatser regeringen genomför. De lokala investeringsprogrammen bör genom sin utformning också aktivt kunna bidra till målsättningen att halvera den öppna arbetslösheten fram . Kommunerna kan bli en viktig motor i utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Lokal förankring krävs om arbetet med att föra in den ekologiska dimensionen i samhällsbygget skall lyckas. Det lokala Agenda 21- arbetet bör tas till vara i arbetet med investeringsprogrammet. Programmet bygger på en uppgiftsfördelning där kommunen svarar för att insatser som lokala aktörer, privata och offentliga, åtar sig att genomföra sammanställs till ett lokalt investeringsprogram för vilket kommunen ansöker om stöd av staten. Programmet skall sammanfattas i ett erbjudande från kommunen att se till att de med regeringen överenskomna målen uppnås för en preciserad bidragssumma. Regeringen tar ställning till ansökan och det statliga projektbidraget och kommer överens med kommunen om hur resultaten skall verifieras. Kommunen svarar för att programmet genomförs genom att ingå överenskommelser med de enskilda investerarna om varje enskilt projekt. har avsatts till ett fem- årigt program för stöd till investeringar för en ekolo- giskt hållbar samhällsutveckling, den s.k. kretslopps- miljarden (prop.1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307, SFS 1996:1378). Ett viktigt syfte med kretsloppsmiljarden är att ge kommuner, företag och organisationer möjlighet att pröva ny miljöteknik och nya metoder och därigenom driva på utvecklingen mot ekologisk hållbarhet. Programmet under kretsloppsmiljarden, som framför allt är inriktat på investeringar i pilotprojekt, kommer att fullföljas parallellt med de lokala investeringsprogrammen. Regeringen avser att kontinuerligt följa hur kretsloppsmiljarden förhåller sig till de lokala investeringsprogrammen, och om så är nödvändigt genomföra de justeringar i bestämmelserna som bedöms nödvändiga. Parallellt med utvecklandet av de lokala investeringsprogrammen arbetar med en mängd åtgärder inom olika sektorer. För att underlätta samordning är det regeringens uppfattning att det bör vara möjligt att kombinera stöd inom ramen för de lokala investeringsprogrammen med andra statsbidrag i den mån övriga regelverk tillåter det. 8.2 Kommunens lokala investeringsprogram Ett av skälen till att de statliga pengarna skall kanaliseras via kommunerna, i stället för att sökas direkt av enskilda investerare, är behovet av ett helhets- perspektiv. Kommunen känner bäst till vilka åtgärder som är mest angelägna i arbetet för ekologisk hållbarhet i den egna kommunen. Ett annat skäl är att en sådan modell stimulerar kreativiteten hos de lokala aktörerna. Av detta följer också att kommunerna skall ges stor frihet i utformningen av sina lokala program. Krav på programmen Kommunerna ges möjlighet att i samverkan med olika lokala aktörer, privata och offentliga, söka statligt stöd till investeringsinsatser som ökar den ekologiska hållbarheten. De olika projekt som omfattas av kommunens investeringsprogram skall beskrivas. Uttrycket projekt skall i detta sammanhang ges en vid innebörd. Det kan avse fall när den slutliga mottagaren av stödet är känd för ansökan, men det kan också avse fall när kommunen avser att rikta erbjudande om investeringsstöd till en viss kategori hushåll eller företag. I det första fallet kan investeringsobjektet preciseras, i det senare kan främst anges efter vilka principer som investeringsobjekten kommer att väljas ut. En kommun som avser att söka statligt stöd skall anmäla sitt intresse till regeringen. Till anmälan bifogas investeringsprogrammet. I programmet bör följande punkter tas upp: Kommunens pågående och kommande arbete för att skapa en ekologiskt hållbar utveckling skall beskrivas brett. Helhetsperspektivet är av stor vikt. De sociala aspekterna måste beaktas. har genom Habitat agendan åtagit sig att verka för en ur social synpunkt hållbar utveckling i bostadsområdena. I programmen bör anges graden av deltagande från allmänhet, ideella föreningar, företag etc. samt hur den lokala Agenda-21 processen använts för att ta fram projekten. Där bör också redovisas förekomsten av och innehållet i folkbildnings- och utbildningsinsatser, förekomsten av hållbarhets- och andra konsekvensbeskrivningar samt effekter på sociala villkor och jämställdhet. Hur programmet kopplas till regeringens satsning på ett nationellt kunskapslyft bör redovisas. Regeringen bedömer att det kommer att krävas olika former av kompetenshöjande insatser för att ge bästa effekt på omställningsarbetet. Sambanden med kommunens översiktliga planering bör anges, särskilt när det gäller en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och den fysiska miljön i övrigt. Hur kommunen avser att samordna programmet med insatserna för omställning av energisystemet och andra offentliga insatser för ökad ekologisk hållbarhet skall framgå. Projekten skall beskrivas i termer av vilka resultat man avser att åstadkomma för att uppnå en ekologiskt hållbar utveckling samt vilka metoder som skall användas för att åstadkomma resultaten. När det gäller folkbildningsinsatser bör anges hur åtgärderna ökar kunskapen och medvetenheten om, samt påverkar attityder i frågor kring ekologisk hållbarhet. Sysselsättningseffekterna av de planerade projekten skall redovisas. Det gäller i första hand de direkta effekterna men även en bedömning av projektens påverkan på det framtida arbetskraftsbehovet. Vidare bör anges hur stor andel av de sysselsatta som hämtas från öppen arbetslöshet. Det bör redovisas hur investeringsinsatserna stimulerar utvecklingen av ny teknik, nya processer och nya arbetsmetoder som främjar en ekologiskt hållbar utveckling. Detta kan medföra gynnsam påverkan av näringslivet såväl lokalt som nationellt. Kommunerna bör därför så långt möjligt är, redovisa vilken roll investeringsprogrammet avses spela härvidlag och vilka projekt som stödjer denna inriktning. Beräknad kostnad för projekten och sökt bidragsbelopp skall anges. Kommunen skall själv ange vilken andel statligt bidrag man avser bevilja olika projekt. Finansieringen av projekten skall redovisas. begränsar möjligheten för staten att subventionera konkurrensutsatt verksamhet till högst totalt statsbidrag. De insatser som ingår i investeringsprogrammen bör präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Många av vardagslivets och arbetets villkor grundläggs i samhällsplaneringen, när beslut fattas om mark- och vattenanvändning, bebyggelse och rumslig utveckling. Kvinnors erfarenheter, intressen och prioriteringar måste tas bättre tillvara än . Den arkitektoniska kvaliteten i den byggda miljön måste tas tillvara och utvecklas i de lokala investeringsprogrammen. Varsamhetsaspekterna i 3 kap. 10 § skall vara vägledande vid valet av åtgärd. I programmen bör redovisas på vilket sätt arkitektoniska kvaliteter främjas och hur bebyggelsens kulturhistoriska värden tas tillvara. Kriterier för bedömning av investeringsprogrammens ekologiska hållbarhet Av investeringsprogrammen skall framgå om och i så fall hur de planerade insatserna: a) minskar miljöbelastningen b) ökar effektiviteten i användning av energi c) ökar effektiviteten i användning av andra naturresurser d) gynnar användning av förnybara råvaror e) ökar återbruk och återvinning av resurser f) bidrar till att den biologiska mångfalden bevaras och förstärks g) bidrar till att förbättra cirkulationen av växtnäringsämnen 8.3 Anslag E 1. Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet 1998 Nytt anslag (Förslag) 800 000 1999 Beräknat 1 800 000 2000 Beräknat 2 800 000 Beloppen anges i tusental kronor Statsbidraget skall i första hand gå till investeringsprojekt, en viktig utgångspunkt är att de bidrar till att öka sysselsättningen. I de fall investeringarna sker inom bostadsbebyggelsen kommer insatser i de så kallade miljonprogramsområdena att prioriteras. Medel kan även utgå till lokala folkbildningsinsatser (t.ex. inom ramen för lokala Agenda 21-projekt) och allmänna näringslivsinsatser med anknytning till kommunens investeringsprogram. En mindre del får användas till administration av programmet. Kommuner som avser att delta bör ge aktörer inom kommunen (företag, organisationer, kommunala bolag och förvaltningar, landstingsverksamheter, enskilda och liknande) möjlighet att komma med förslag till projekt. För att underlätta och påskynda arbetet med utformningen av de lokala investeringsprogrammen kan olika former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, exempelvis ALU, med fördel användas. Statsbidrag utgår inte till påbörjade insatser. Inte heller ges bidrag till åtgärder som ändå måste vidtas för att uppfylla gällande lagar och föreskrifter, liksom ej heller för löpande underhållsinsatser. Endast kommuner kan söka stöd för sitt investeringsprogram. Åtgärder inom regionala verksamheter (t.ex. landstingsverksamheter) får tas in i respektive kommunalt program. Det kan vara lämpligt att flera kommuner (eller samtliga kommuner i ett län) slår sig samman om ett gemensamt program (det kan t.ex. gälla åtgärder i regionala system för kollektivtrafik, värme, va, avfall). Varje kommun söker emellertid statligt stöd för åtgärder inom den egna kommunen. Som kommun räknas också kommunal- förbund. Ett lokalt investeringsprogram kan innehålla få eller många konkreta investeringsprojekt och objekt. Omfattningen av programmet påverkar inte bedömningen. En kommun kan till exempel söka investeringsbidrag för endast en del av kommunen. Kommunen skall samråda med om sitt investeringsprogram för att belysa projektens betydelse i ett regionalt perspektiv och i förhållande till de nationella miljömålen. Samrådet bör ske under arbetets gång och redovisas i programmet. skall till regeringen avge ett samrådsyttrande. Regeringen bör kunna fatta preliminära beslut att inteckna delar av anslaget . De kommuner som ansökt om medel men inte får sådant beslut kan lämna förnyad ansökan till regeringen följande år. Bedömning och urval av kommunernas förslag De kommuner som bedöms ha de bästa förslagen till lokala insatser för en ekologiskt hållbar utveckling får del av de statliga pengar som anslagits till investeringsprogrammen. Avsikten är att koncentrera insatserna så att de kommuner som deltar får möjlighet att åstadkomma märkbara resultat. Staten skall vid urvalet främja en helhetssyn och stimulera nya idéer när det gäller bland annat teknik och arbetsmetoder, inte peka ut vissa typer av investeringar eller speciella tekniska lösningar. Programmen skall värderas utifrån vilka resultat avseende målen om ekologisk hållbarhet samt i fråga om ökad sysselsättning som beräknas åstadkommas i förhållande till det statliga stödet. Delegationen för en ekologiskt hållbar utveckling är ansvarig för beredningen av förslag till regeringens beslut när det gäller fördelningen av statsbidrag till lokala investeringsprogram. Vid bedömningen av ansökningar bör den kompetens och kunskap som finns hos berörda sektorsmyndigheter tillvaratas. Uppföljning, utvärdering och kunskaps- spridning Ett viktigt syfte med de lokala investeringsprogrammen är att de skall fungera som stimulans till marknaden att finna nya möjligheter och nya lösningar när det gäller omställningen till ekologisk hållbarhet. Uppföljningen och utvärderingen såväl av enskilda projekt och program som av statsbidragssystemet som helhet är en nödvändig och angelägen del av den statliga satsningen på lokala investeringsprogram. De erfarenheter som fås genom att det genomförs en mångfald olika åtgärder för att öka den ekologiska hållbarheten måste tas tillvara och spridas i samhället. Här kan det som nämns i det följande spela en viktig roll. Uppföljning Varje ansökande kommun behöver ha en effektiv och genomtänkt uppföljningsstrategi redan innan programmet startar för att svara mot de krav på uppföljning som ställs av regeringen. Regeringen bedömer det som lämpligt att detta delvis kan ske i samarbete med högskolor, universitet eller andra forskningsinstitutioner. Statlig uppföljning bör ske i form av en sammanställning av årliga rapporter från kommunerna som skall innehålla en redovisning av: hur tidplanen följs hur målen uppfylls när det gäller utlovade resultat medelsförbrukningen Regeringen avser att ge länsstyrelserna och (), i uppdrag att göra en samlad uppföljning av de lokala investeringsprogrammen. Utvärdering Regeringen avser ge i uppdrag att utvärdera måluppfyllelse och medelsanvändning i de lokala investeringsprogrammen. Slutsatserna är ett viktigt beslutsunderlag för regeringen inför kommande insatser. Utvärderingen bör även redovisa i vilken mån de lokala investeringsprogrammen bedöms vara ekonomiskt lönsamma för investeraren, dvs. i vilken mån investeringar av denna typ är lönsamma även utan statligt stöd. Denna övergripande utvärdering kommer att kräva insatser från såväl och som universitet, högskolor eller andra forskningsinstitutioner. Utvärderingen av ett program sker när det är genomfört, de slutliga statsbidragen utbetalade och huvuddelen av de direkta effekterna hunnit visa sig. Denna tidpunkt kommer att skilja sig åt mellan de olika kommunerna. Kunskapsspridning Resultaten från uppföljningar och utvärderingar har stort intresse för bredare kretsar än de närmast berörda. Övriga kommuner och andra investerare, högskolor, massmedia är några exempel på intressenter. Såväl goda som dåliga erfarenheter måste tas tillvara för att utvecklingen skall kunna gå framåt. Regeringens förslag Regeringen föreslår en lag om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. Statsrådsdelegationens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: I stort sett alla remissinstanser instämmer i förslaget. Regeringens överväganden När regeringen fattat beslut om ett statligt bidrag till kommunens lokala investeringsprogram är det kommunens ansvar att programmet genomförs. Den statliga kontrollen kommer främst att utövas genom kontinuerlig uppföljning och genom krav på resultatredovisning innan det slutliga statsbidraget betalas ut.