prop · GL0362 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd Regeringen överlämnar denna proposition till . (Närings- och ) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen läggs fram förslag till mål och riktlinjer för regionalpoli- tiken och en ny regional näringspolitik samt förslag och bedömningar beträffande inriktning och utformning av olika åtgärder. Utgångspunkten för den regionala näringspolitiken är att den ekono- miska tillväxten i kan öka genom att den tillväxtpotential som finns i alla regioner bättre tas tillvara genom att näringspolitiken regio- naliseras och anpassas till lokala och regionala förutsättningar. Genom kontinuerliga omvärldsförändringar, teknikutveckling, näringslivets in- ternationalisering m.m., ökar behovet av att varje region utnyttjar sina förutsättningar och därigenom stärker sin konkurrenskraft. Regeringen föreslår därför att en regional näringspolitik utvecklas med det övergripande målet att utifrån de förutsättningar som finns i varje region stimulera en hållbar ekonomisk tillväxt som kan bidra till fler och växande företag och därmed ökad sysselsättning för både kvinnor och män. Utgångspunkten för regionalpolitiken är att den i fortsättningen måste bedrivas med än större kraft för att stödja utvecklingen i de regioner som är särskilt utsatta och ge dem förutsättningar för utveckling och tillväxt som är mer likvärdiga dem i andra regioner. Bakgrunden är att de regio- nala obalanserna åter ökar med bl.a. betydande befolkningsminskningar, främst i de s.k. skogslänen. En orsak till detta är den kraftiga ekonomiska tillbakagången talet med stigande budgetunderskott som en av flera följder. Den nödvändiga budgetsaneringen tvingade fram omfattande besparingar i välfärdspolitiken, t.ex. inom den offentliga sektorn, vilket fått svårare konsekvenser i de regionalpolitiskt priorite- rade regionerna där den offentliga sektorn har en relativt större betydelse för sysselsättningen än i andra regioner. En hög tillväxt där alla regioner bidrar är därför en förutsättning för ett fortsatt starkt välfärdssamhälle som omfattar hela landet. Regeringen föreslår att de övergripande regionalpolitiska målen om hållbar tillväxt, rättvisa och valfrihet skall ligga fast. Som en grund för det regionala utvecklingsarbetet i alla regioner fram- håller regeringen vikten av att alla berörda parter enas kring tydliga lång- siktiga regionala utvecklingsstrategier. Förslagen och bedömningarna vad gäller regionalpolitiska åtgärder i utsatta regioner är följande. Regeringen avser att tidigarelägga insatser inom infrastrukturområdet vilket innebär åtgärder på , tidigareläggning av snabb- tågsanpassningen på sträckan , tidigareläggning av förberedelsearbetet för en ny förbifart på och E14 längs samt forcering av arbetet med bärighetshöjande åtgärder. Vidare kommer regeringen ta initiativ till att en utbyggnad av Kallax flygplats kommer till stånd samt att frågan om finansiering av en ny flygplats i löses. Regeringen lämnar förslag rörande finansiering av och formerna för genomförandet av . Inom utbildningsområdet kommer 1500 högskoleplatser senast att särskilt avsättas för distansutbildning och decentraliserad ut- bildning i främst stödområde 1. Ett distansutbildningscentrum skall in- rättas i för utveckling av distansutbildning inom högskola, vuxenutbildning och folkbildning. Regeringen avsätter för att påbörja genomförandet av en kulturvision för inlandet. Den kommunala ekonomins betydelse för regional balans redovisas, bl.a. behovet av åtgärder och stöd till kommuner med ekonomiska pro- blem till följd av sina åtaganden för boendet. För att stärka tillgången till forskning kring det norrländska jordbruket aviserar regeringen att särskilda resurser kommer att anvisas Institutio- nen för norrländskt jordbruk i Röbäcksdalen. Vad gäller de särskilda regionalpolitiska medlen föreslår regeringen att nedsättningen av socialavgifter tas bort för vissa verksamheter, främst jord- och skogsbruk. Transportbidraget föreslås omfatta även sjötrans- porter. Norrlandsfonden föreslås få ett kapitaltillskott på . Regeringen aviserar vidare ett förslag att öka beslutsutrymmet för regio- nalpolitiska åtgärder 1998 genom ett utökat bemyndigande om 500 mil- joner kronor. Vad gäller redovisas genomförandet av pågående program, samt det aktuella läget vad gäller inriktningen av EG:s regio- nal- och strukturpolitik . Regeringen aviserar vidare ett antal konkreta insatser inom glesbygds- och landsbygdspolitiken. Förslagen och bedömningarna vad gäller den regionala näringspoliti- ken är följande. Regeringen föreslår ett program för utarbetande av regionala tillväxt- avtal. Avtalen skall kunna gälla och ge regionerna möj- lighet att ange bl.a. vilka statliga medel som bör samordnas, vilka arbets- och beslutsformer man vill pröva och hur en ökad flexibilitet i medelsan- vändningen bör uppnås. Som ett steg mot ökad flexibilitet avser regeringen att bedriva en för- söksverksamhet med friare användning av arbetsmarknadspolitiska me- del i , , och . Som ett ytter- ligare led i att öka flexibiliteten i de regionalpolitiska medlen föreslår regeringen att länsanslaget skall få användas till riskfinansiering i form av s.k. såddkapital. Vidare aviseras att regionala kompetensråd skall inrättas i varje län som ett led i att förbättra samspelet mellan utbildningsväsende och ar- betsmarknad. I anslutning till den regionala näringspolitiken redovisas olika riskka- pitalfrågor. De förslag och bedömningar som regeringen lämnar i denna proposi- tion skapar sammantagna nya och bättre möjligheter för en tillväxt grun- dad på varje regions egna förutsättningar. ges regionerna större möjligheter att påverka sin egen utveckling Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 1 2 Lagtext 1 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter 1 2.2 Förslag till lag om rätt för Stiftelsen att besluta i frågor om förvaltningen av regionala utvecklingslån 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 9 3 Ärendet och dess beredning 11 4 Näringslivets utvecklingsförutsättningar inför 2000-talet, nationellt och regionalt 13 4.1 Inledning 13 4.2 En internationaliserad ekonomi 18 4.2.1 Skärpt internationell konkurrens 18 4.2.2 Spelregler för internationell handel 19 4.2.3 Direktinvesteringarna har fått en mer framträdande roll 20 4.2.4 Europasamarbetets utveckling 21 4.2.5 Regionalpolitik för ekonomisk och ekologisk hållbar utveckling 22 4.3 Näringslivets organisation och lokalisering 23 4.4 Regionala förutsättningar och utvecklingstendenser 30 4.4.1 Regioner i ömsesidigt beroende 30 4.4.2 Den regionala utvecklingen 32 4.4.3 Regionfamiljer ett viktigt närings- och regionalpolitiskt analysverktyg 51 4.5 Statens samlade resurser för regional utveckling 58 5 Mål och riktlinjer 64 6 Regionalpolitik 68 6.1 Allmänna utgångspunkter 68 6.2 Statens betydelse för utvecklingen i utsatta regioner 77 6.2.1 Allmänna riktlinjer 77 6.2.2 Insatser med regionalpolitisk betydelse inom vissa statliga sektorer 78 6.2.3 Ökad helhetssyn på organisatoriska förändringar i den statliga förvaltningen 102 6.3 De särskilda regionalpolitiska medlen 108 6.3.1 Allmänna riktlinjer 109 6.3.2 Stödområdesfrågor 111 6.3.3 Regionalt utvecklingsstöd 115 6.3.4 Stiftelsen 120 6.3.5 Nedsättning av socialavgifter 121 6.3.6 Transportbidrag 122 6.4 128 6.4.1 Genomförande av nuvarande strukturfondsprogram 132 6.4.2 Nationell medfinansiering 143 6.4.3 Nästa programperiod 147 6.5 Glesbygds- och landsbygdspolitik 150 6.5.1 Allmänna riktlinjer 150 6.5.2 Sysselsättningsfrämjande åtgärder 154 6.5.3 Service 158 6.5.4 Det lokala utvecklingsarbetet 162 6.5.5 Utredning av glesbygdens och landsbygdens framtida utvecklingsmöjligheter 167 7 Regionalt utvecklingsarbete 168 7.1 Allmänna utgångspunkter 168 7.2 Regionala utvecklingsstrategier 170 7.3 Resurscentra för kvinnor 173 8 Näringspolitik 175 8.1 Allmänna utgångspunkter 176 8.2 Vissa näringspolitiska frågor 178 8.2.1 Riskfinansiering 187 9 Regional näringspolitik 194 9.1 Utgångspunkter 194 9.2 Förslag till mer flexibel medelsanvändning på regional nivå 200 9.3 Regionala tillväxtavtal 201 9.4 Åtgärder för bättre regional balans mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft 205 10 Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska projekt 206 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter (avsnitt 2.1), 2. antar regeringens förslag till lag om rätt för Stiftelsen fonden att besluta i frågor om förvaltningen om regionala utveck- lingslån (avsnitt 2.2), 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) (avsnitt 2.3), 4. godkänner regeringens förslag om mål och riktlinjer för regional- politiken respektive för den regionala näringspolitiken (avsnitt 5), 5. godkänner regeringens förslag om (avsnitt 6.2.2.2), 6. godkänner regeringens förslag om riktlinjer för ökning av decent- raliserad utbildning och distansutbildning (avsnitt 6.2.2.3), 7. godkänner regeringens förslag om att inrätta en delegation och ett utvecklingscentrum för distansutbildning baserad på modern in- formationsteknik i (avsnitt 6.2.2.3), 8. godkänner regeringens förslag om stödområden för företagsstöd (avsnitt 6.3.2), 9. godkänner regeringens förslag om regionalt utvecklingsstöd (avsnitt 6.3.3), 10. godkänner regeringens förslag om Stiftelsen (avsnitt 6.3.4), 11. godkänner regeringens förslag om transportbidrag (avsnitt 6.3.6), 12. godkänner regeringens förslag om användningen av anslaget för Regionalpolitiska åtgärder (avsnitt 9.2), 13. godkänner regeringens förslag om program för regionala tillväxt- avtal (avsnitt 9.3). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter Härigenom föreskrivs att 6 och 11 §§ lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Inom stödområdet är följande verksamheter stödberättigade: 1. gruvor och mineralbrott, med undantag för malmgruvor, 1. andra gruvor och mineral- brott än malmgruvor, om liknande brytning eller utvinning även sker i andra regioner i , 2. tillverkning, med undantag av tillverkning inom massa- och pappersindustri samt järnverk, stålverk och ferrolegeringsverk, 3. produktionsvaruinriktad partihandel, 4. uppdrags-, uthyrnings- och reparationsverksamhet, 5. hotell-, pensionats- och campingverksamhet eller 5. hotell-, pensionats- och campingverksamhet, 6. restaurang- och kaféverksamhet som bedrivs i kombination med hotell-, pensionats- eller campingverksamhet, 7. renhållnings-, städnings- och tvätteriverksamhet, 8. rekreationsverksamhet och kulturell serviceverksamhet, med undantag av biblioteksverksamhet, 8. rekreationsverksamhet och kulturell serviceverksamhet, med undantag av biblioteksverksamhet, eller 9. jord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske, 10. verksamhet som bedrivs av ideella, kulturella och religiösa organisationer, samt intresseorganisationer, 11. annan personlig service- verksamhet, med undantag av verksamhet vid varmbadhus. 9. verksamhet som bedrivs av ideella, kulturella och religiösa organisationer samt intresseor- ganisationer. Inom stödområdet är följande verksamheter stödberättigade: 1. uppdrags- och uthyrningsverksamhet, 2. hotell-, pensionats- och campingverksamhet eller 2. hotell-, pensionats- och campingverksamhet, 3. restaurang- och kaféverksamhet som bedrivs i kombination med hotell-, pensionats- eller campingverksamhet, 4. skidliftsverksamhet som bedrivs fristående eller i kombination med restaurang- eller kaféverksamhet, 4. skidliftsverksamhet som bedrivs fristående eller i kombination med restaurang- eller kaféverksamhet. 5. jord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgifter som avser tid före ikraftträdandet. 2.2 Förslag till lag om rätt för Stiftelsen att besluta i frågor om förvaltningen av regionala utvecklingslån Härigenom föreskrivs följande. Enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen får Stiftelsen fatta beslut som innebär myndighetsutövning i frågor om förvaltningen av regionala utvecklingslån och lokaliseringslån som beslutats enligt förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd eller motsvarande äldre bestämmelser. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att bilagan till sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar som myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. Organ Verksamhet -------------------------------------------------------------------------------- ------- Stiftelsen av statligt reglerade regionala utvecklingslån och lokaliseringslån som beslutats enligt förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd eller motsvarande äldre bestämmelser (SFS 1998:000) Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 3 Ärendet och dess beredning Med början har regeringen vidtagit ett antal åtgärder för att få underlag för den nu aktuella översynen av regionalpolitiken. uppdrog regeringen åt () att sammanställa ett nationellt analys- och planeringsunderlag som stöd för regionalt utvecklingsarbete och nationella avvägningar. överlämnade verket två rapporter under den gemensamma rubriken på väg mot 2015 Förutsättningar, fakta och tendenser och Länsstrategier i regionalt utvecklingsarbete. Dessa har bl.a. behandlats på ett antal seminarier med företrädare för länsstyrelser, andra statliga myndigheter, organisationer m.fl. Inom ramen för uppdraget lämnade ytterligare en rapport, Förutsättningar för regionpolitik. har sänt rapporten på remiss till 158 instanser. En förteckning över remissinstanserna och en remissammanställning finns tillgängliga i Närings- och (dnr N 97/316). beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare landshövding med uppgift att analysera de regionala konsekvenserna av förändringar inom den statliga sektorn. överlämnade utredaren betänkandet Regionpolitik för hela (SOU 1997:13). Betänkandet har sänts på remiss till 158 instanser. En sammanställning av betänkandet finns i bilaga 2 och förteckning över remissinstanserna samt remissammanställning finns i bilaga 3. uppdrog regeringen åt Statskontoret att bl.a. kartlägga den organisatoriska och sysselsättningsmässiga förändringen av den statliga verksamheten ur ett regionalt perspektiv. Statskontoret överlämnade kartläggningen . Rapporten har remissbehandlats tillsammans med det nämnda betänkandet. uppdrog regeringen åt och att analysera aktuella servicefrågor i glesbygds- och landsbygdsområden. Rapporten i gles- och landsbygd överlämnades till regeringen . Rapporten har sänts på remiss till cirka 150 instanser. En förteckning över remissinstanserna och en remissammanställning finns tillgängliga i Närings- och (dnr N 96/3467). Regeringen uppdrog också åt att lämna förslag till en utvecklingsinriktad glesbygds- och landsbygdspolitik. landskap bygdepolitik talet har remitterats till 25 instanser. En förteckning över remissinstanserna och en remissammanställning finns tillgängliga i Närings- och (dnr N 97/1649). beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare landshövding för att kartlägga och analysera förutsättningarna för och effekterna av en utvidgning av det regionalpolitiska transportbidraget. överlämnade utredaren betänkandet Konkurrensneutralt transportbidrag (SOU 1997:94). Betänkandet har sänts på remiss till 44 instanser. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 4 och en förteckning över remissinstanserna samt en remissammanställning finns i bilaga 5. En beskrivning och analys av den regionala utvecklingen, som utarbetats inom Närings- och , redovisas i bilaga 1. Statskontoret har redovisat två rapporter om Genomförandet av EG:s strukturfondsprogram som behandlar medfinansieringen (1997:12) och genomförandeorganisationen (1997:13). Regeringen beslutade vidare att tillkalla en delegation för samordnad regional politik för ökad sysselsättning och tillväxt. Delegationen består i huvudsak av statssekreterare från departement som svarar för verksamheter som ur olika aspekter har stor betydelse för näringslivets utveckling. Som ett led i beredningsarbetet har delegationen dels överlagt med samtliga landshövdingar, dels fört en fördjupad dialog med företrädare för sju län; , , , , , och . Dialogen har rört en mängd frågor som har betydelse för att nå en ökad effektivitet i ett regionalt näringspolitiskt arbete. Med anledning av förslaget till lag angående överlämnande av förvaltningen av samtliga befintliga och utbetalda lokaliseringslån och regionala utvecklingslån till Stiftelsen , har staten i ärendet haft samråd med Norrlandsfonden och i övrigt inhämtat behövliga upplysningar. Beredningskravet torde därigenom vara uppfyllt. Dessutom har ett antal skrivelser, rapporter m.m. inkommit från myndigheter, kommuner, organisationer, enskilda personer m.fl. Lagrådet Den föreslagna lagstiftningen faller inom Lagrådets granskningsområde. De föreslagna förändringarna får emellertid anses vara av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Det bör i sammanhanget påpekas att Lagrådet har yttrat sig då det gällt ett liknande förslag om att till enskilt organ överlämna myndighetsutövning och då inte haft något att erinra däremot (prop. 1992/93:167 om rätt för , , att besluta i frågor om förvaltningen av statligt reglerade lån för bostadsändamål, m.m.). Yttrande av Lagrådet har därför inte inhämtats. 4 Näringslivets utvecklingsförutsättningar inför 2000-talet, nationellt och regionalt 4.1 Inledning I denna proposition behandlas olika områden inom regionalpolitiken och näringspolitiken. Ett antal begrepp som betecknar olika delar inom de båda politikområdena används. För att underlätta förståelsen av regeringens förslag och bedömningar görs i det följande en kort genomgång av några av de viktigare begreppen. Regionalpolitik Åtgärder inom alla politikområden riktade till geografiska områden med regionalpolitiska problem. Dessa åtgärder behandlas i propositionen ofta uppdelade efter statsbudgetens utgiftsområden i den lilla och den stora regionalpolitiken. Åtgärderna syftar till att uppnå de regionalpolitiska målen om hållbar tillväxt, rättvisa och valfrihet. Detta betyder en ökad regional utjämning, dvs. en från samhällsekonomiska och välfärdspolitiska synpunkter balanserad utveckling mellan och inom alla regioner. En särskild del av regionalpolitiken utgör i vissa avseenden glesbygds- och landsbygdspolitik. Glesbygds- och landsbygdspolitik Åtgärder inom alla politikområden riktade till glesbygds- och landsbygdsområden. En närmare geografisk definition av dessa områden finns i avsnitt 4.4.2. Åtgärderna syftar till att utveckla förutsättningarna för ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt att upprätthålla viss kommersiell och offentlig service. Den lilla regionalpolitiken Åtgärder till vilka medel anslås under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling på statsbudgeten. I avsnitt 6.3 används beteckningen De särskilda regionalpolitiska medlen . Exempel på viktiga åtgärder inom den lilla regionalpolitiken är fördelning av medel för olika former av företagsstöd och medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram. Fördelningen av medel från är också ett viktigt instrument i detta sammanhang. Den stora regionalpolitiken Åtgärder inom andra utgiftsområden än utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling som har betydelse för den regionala utjämningen. Exempel på viktiga åtgärder inom den stora regionalpolitiken är insatser inom kommunikations-, kultur- och utbildningspolitiken samt det statliga bidrags- och utjämningssystemet i kommunsektorn. Medel från används även för åtgärder inom den stora regionalpolitiken. Regionalt utvecklingsarbete Åtgärder inom alla politikområden och över hela landet som påverkar utvecklingen i en region, inom regionalpolitiken exempelvis framtagandet av utvecklingsstrategier för ett län och inom näringspolitiken arbetet med regional näringspolitik. Näringspolitik Åtgärder inom alla politikområden som syftar till att på olika sätt stärka näringslivets utveckling. Regional näringspolitik Näringspolitik som bedrivs på regional nivå, t.ex. inom ett län. Åtgärderna syftar till att genom samordning av insatser inom olika statliga politikområden (utgiftsområden) med kommunala och andra medel påverka näringslivets utveckling i en region. Nya förutsättningar för regionalpolitik Den lilla regionalpolitiken är betydelsefull men det är den sammantagna utvecklingen inom olika samhällsområden som avgör hur regionernas framtid utformas. För dagens stora behov räcker inte den lilla regionalpolitiken till. Omfattande åtgärder inom flera samhällsområden krävs. Inte minst för att utnyttja det offentliga realkapitalet, såsom bostäder, skolor, daghem och infrastruktur, som redan investerats i hela landet är det viktigt att tillväxten inom den privata sektorn ökar i utflyttningsregionerna och välfärdssystemet upprätthålls. Regionalpolitiken skall bidra till att utveckla de nationella resurserna utifrån förutsättningarna i varje enskild region. Ramarna för att föra en politik med målen hållbar tillväxt, rättvisa och valfrihet sätts emellertid av den internationella integreringen och den statsfinansiella situationen. Regionalpolitiken har en viktig uppgift i att även bidra till en ekologiskt hållbar utveckling. Det ekologiska systemet sätter både gränser och anger möjligheterna för en hållbar utveckling i lokala och regionala miljöer. Till exempel rymmer gles- och landsbygdspolitiken en potential till utveckling i det perspektiv där resursförbrukning och miljöpåverkan ska minimeras. står samhället inför en omvälvning av lika grundläggande karaktär som när agrarsamhället trängdes ut av industrisamhället och mycket tyder på att det öppnas nya utvecklingsmöjligheter för lands- och glesbygd. Globaliseringen av ekonomin, t.ex. integrationen inom den Europeiska Unionen, ändrar på ett markant sätt med vilka medel regeringen kan påverka de ekonomiska processerna i . Det faktum att varor, tjänster, kapital och arbetskraft kan röra sig fritt över långa avstånd begränsar utrymmet för en nationellt självständig ekonomisk politik. För att skapa goda förutsättningar för produktion av varor och tjänster som ger höga inkomster och en hög välfärd måste politiken istället inrikta sig mot andra åtgärder som främjar företagens utvecklingskraft. Företagens krav på den miljö de verkar inom har förändrats . är inte enbart kostnadsjakt och priset på produktionsfaktorer avgörande för företagens lokalisering och utvecklingskraft. Det är också viktigt att de regionala produktionsförutsättningarna förbättras och anpassas till de förändringar som företagen möter på sina marknader. Tillgången till välutbildad arbetskraft, en god infrastruktur, goda utbildningsmöjligheter och goda kopplingar till forskningssystemen blir allt viktigare. Dessa faktorer kan med fördel utformas regionalt och lokalt.