prop · GL03150D1 · 1998-01-01 00:00:00 — De aspekter som behandlas i riktlinjernas övriga huvudområden t.ex. långtidsarbetslöshet, ungdomsarbetslöshet och aktiva åtgärder är av grundläggande betydelse för kvinnors och mäns lika villkor på arbetsmarknaden. Riktlinjerna slår fast att kvinnors ökade sysselsättning är den avgörande faktorn för jämställdhet. Synsättet överensstämmer väl med målet för den svenska jämställdhetspolitiken som är rätten till egen försörjning för alla individer, oavsett kön. Lättillgänglig barnomsorg, betald föräldraledighet för både kvinnor och män samt det faktum att skatte- och socialförsäkringssystem har individ och inte hushåll som minsta enhet, har spelat en avgörande roll i för kvinnors och mäns nästan lika höga sysselsättningsgrad i . 1.4 Skolan, vården och omsorgen Huvudinriktningen i välfärdspolitiken är att prioritera verksamheter före bidrag. Bland verksamheterna har regeringen sedan den tillträdde konsekvent prioriterat skolan, vården och omsorgen. Det har haft en avgörande betydelse för den ekonomiska politiken. I 126 miljardersprogrammet för att sanera svensk ekonomi efter perioden 1994 har statsbidragen till kommuner och landsting undantagits från besparingar trots att så gott som alla andra budgetposter har fått vidkännas omfattande besparingskrav. Det har däremot inte varit möjligt att helt skydda den kommunala sektorn mot effekterna av den tidigare svaga ekonomiska utvecklingen. Kommuner och landsting har utsatts för svåra ekonomiska påfrestningar. Alternativet att inte göra något åt de statsfinansiella problemen hade emellertid varit ännu värre också för kommuner och landsting. Växande räntekostnader för statsskulden hade snabbt trängt undan väsentliga utgifter. Som ett resultat av den framgångsrika ekonomiska politiken kunde regeringen inom ramen för de budgetpolitiska målen föreslå ökade resurser till kommuner och landsting. tillfördes , ytterligare . Därmed är stödet till kommuner och landsting under innevarande år högre än vad det annars hade varit. Skolan, vården och omsorgen prioriteras. I budgetpropositionen föreslogs en ytterligare satsning på till den kommunala sektorn 1999, och ytterligare . Sammanlagt uppgår det föreslagna resurstillskottet därmed till jämfört med . Skolan, vården och omsorgen stärks. Då den ekonomiska utvecklingen är bättre än väntad föreslår regeringen nu att ytterligare 4 miljarder tillförs innevarande år och framåt. Därmed blir resurstillskottet 1998, 1999 och och framåt. 2001 tillförs därmed kommuner och landsting sammanlagt extra. Skolan, vården och omsorgen stärks ytterligare. De nya resurserna skall användas till att stärka kvaliteten i skola, vård och omsorg och säkra sysselsättningen utan att kommunalskatten höjs. I anslutning till den ekonomiska vårpropositionen har regeringen även beslutat överlämna propositionen Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) i syfte att lägga fast mål och riktlinjer för en långsiktig äldrepolitik samt att ge förslag till åtgärder inom vissa angelägna områden, främst äldreomsorgen. Förslagen innebär att tillförs 2001. Mot bakgrund av kommunernas investeringsbehov för utbyggnad och anpassning av bostäder och lokaler för äldre , har regeringen därutöver föreslagit att ett tillfälligt byggstöd om totalt införs . Dessutom lämnas stöd till kommuner med övermäktiga ekonomiska åtaganden för boendet, vilket gör att skolan, vården och omsorgen kan prioriteras. Även tandvården förstärks. Regeringen har till överlämnat propositionen 1997/98:112 Reformerat tandvårdsstöd. Där föreslås en förändrad inriktning av tandvårdsförsäkringen . Förslaget innebär en utökning av kostnadsramen för tandvården med . 1.5 En offensiv för uthållig tillväxt och ökad sysselsättning skall ta steget in genom en offensiv politik som syftar till att uppnå uthållig hög tillväxt och växande sysselsättning. Därigenom kan vi långsiktigt värna välfärden. Sex områden är av strategisk betydelse för den svenska tillväxten och sysselsättningen: Kunskap och kompetens, Delaktighet i informationssamhället, Hållbara ett föregångsland, Företagande, Europeiskt samarbete och Ett för alla. Sammanlagt omfattar de föreslagna åtgärderna för perioden 2001. 1.5.1 Kunskap och kompetens Det som produceras kommer att i allt större utsträckning bygga på kunskap, effektivitet och kreativitet. framgångar på världsmarknaden blir avhängiga vår förmåga att snabbt finna nya lösningar och utveckla nya produkter. Den viktigaste investering vi kan göra i samhället är därför att satsa på ökad kunskap och kompetens genom breddutbildning och spetsforskning. framtid ligger i en kvalificerad arbetskraft med god utbildning. Det finns tre skäl att prioritera utbildning tillväxt, fördelning och demokrati. Med en hög utbildningsnivå i är det möjligt att ha en uthålligt hög tillväxt och växande sysselsättning. Utbildning är viktigt som fördelningspolitiskt instrument för jämlika förutsättningar. För att fördjupa och stärka demokratin är en satsning på utbildning som kommer alla till del viktig. Politiken går därför ut på att stärka hela utbildningssystemet från förskolan till kvalificerad vidareutbildning för dem som redan har jobb. Varje ung människa som lämnar grund- eller gymnasieskolan utan tillräckliga kunskaper innebär ett misslyckande. Därför tillförs den kommunala sektorn 72 miljarder extra 2001. En bättre skola kräver resurser till personal, till böcker, till utveckling av pedagogiken och till ny teknik. Den kräver också en engagerad lärarkår med möjligheter till vidareutbildning och stimulans i sitt viktiga arbete. Dessutom krävs förstärkta insatser när det gäller utveckling och kontroll av kvalitet och resultat i skolan. En nationell skolpolitik skall säkra en likvärdig skola. Regeringen avser att genomföra ett tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan. För detta ändamål kommer regeringen att föreslå att avsätts 1999 2001. Programmet kommer att i korta drag innehålla följande: Kvalitetskontrollen bör stärkas på såväl central som lokal nivå. har i uppdrag att undersöka behovet av utökade sanktionsmöjligheter. En nationell inspektionsnämnd skall inrättas inom för att granska skolan. Läraryrket bör utvecklas och rekryteringsbasen för lärarutbildningen breddas. En ny skolledarutbildning skall inrättas för att svara mot dagens krav på pedagogiskt ledarskap. En nationell provbank bör byggas upp som stöd för lärares arbete. De nationella kursproven i gymnasieskolan skall bli obligatoriska. Skolan bör ytterligare öppnas mot arbetslivet och ett nytt gymnasialt teknikprogram utvecklas. Den moderna lärlingsutbildningen skall fortsätta att utvecklas. Undervisningen i naturvetenskap, teknik och miljö skall stimuleras. En ny frivillig gymnasieexamen bör införas. Kulturen har en viktig roll i skolan och samarbetet bör stärkas med musik- och . Ett IT-program för skolan skall presenteras. Regeringen avser att återkomma till med förslag på de punkter som kräver beslut. Inom vuxenutbildningen tillkommer 140 000 platser 2000 i . För att möjliggöra ett fortsatt brett deltagande ges under /99 möjlighet att studera med det särskilda utbildningsbidraget ett andra år. Det innebär att många kan fortsätta att välja kunskap och kompetens framför passiv arbetslöshet. Regeringen föreslår vidare att stipendierna för ungdomar som med godkänt resultat genomgått ett basår med naturvetenskaplig och teknisk inriktning bibehålls. Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning förlängs och utökas från 8 800 platser till 12 000 platser . Den kraftfulla utbyggnaden av högskolan över hela landet fortsätter. Genom att de mindre och medelstora högskolorna förstärks med fasta forskningsresurser blir de allt starkare krafter även för den regionala utvecklingen. Antalet studerande inom civil- och högskoleingenjörsutbildningarna samt inom naturvetarutbildningarna ökar särskilt för att svara mot kraven inom dessa områden. Antalet civil- och högskoleingenjörer beräknas därigenom ha mer än fördubblats , till drygt 100 000 civilingenjörer under och omkring 200 000 övriga ingenjörer inklusive gymnasieingenjörer. Högskolans samverkan med det omgivande samhället utvecklas på alla nivåer. Även de som har arbete måste ges tillfälle till fortbildning och vidareutbildning. Kompetensutveckling i arbetslivet är av betydelse för svenskt näringslivs möjligheter att hävda sig i en allt starkare internationell konkurrens och för kvaliteten i den offentliga sektorns verksamhet. Därför har regeringen tillsatt en arbetsgrupp inom för kompetensutveckling i arbetslivet. Arbetsmarknadens parter deltar i arbetsgruppen vars uppgift är att lämna förslag till hur parternas gemensamma arbete för ökad kompetensutveckling i arbetslivet kan stödjas av regeringen. Arbetsgruppen skall avrapportera sitt arbete . TABELL 1.7 KUNSKAP OCH KOMPETENS MILJONER KRONOR 1999 2000 2001 Särskilt utbildningsbidrag år 2 520 Kvalificerad yrkesutbildning 400 815 1 000 10-punktsprogrammet 110 110 110 Övriga insatser 175 350 Totalt 1 030 1 100 1 460 1.5.2 Delaktighet i informationssamhället betyder mycket för konkurrenskraft. Med våra världsledande kunskapsföretag skall bibehålla positionen som en ledande IT-nation. I den nya informationstekniken ligger stora möjligheter till förändring. Här finns både tillväxtpotential för samhället som helhet och utsikter att nå ökad effektivitet, bekvämare vardag och bättre liv. Därför måste hela befolkning bli delaktig i informationssamhället. Användningen av IT domineras av män. Detta är en effekt av, och bidrar till att upprätthålla, en könsuppdelad arbetsmarknad. Regeringen har ansvar för att IT och kunskap om IT skall komma så många människor som möjligt till del. Det är angeläget att IT-användningen bidrar till att människors vilja till arbete och skapande tas tillvara och att kompetensen hos både kvinnor och män utvecklas och utnyttjas. IT-politiken skall därför leda till att öka kvinnors användning av IT. lades propositionen 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. I propositionen redovisades mål för en övergripande IT-strategi. Dessutom identifierades tre prioriterade områden rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsförsörjning, där ett antal mål ställdes upp för varje område. Det redovisades också ett handlingsprogram för att bredda och utveckla användningen av IT. Regeringen har senare redovisat bedömningar av vissa centrala frågor för ökad tillväxt och sysselsättning i informationssamhället. Dessutom har redovisats ett stort antal genomförda, pågående och kommande åtgärder inom handlingsprogrammet för att bredda och utveckla användningen av IT. Exempel på sådana åtgärder är en utredning om elektroniska betalningsmedel, en utredning om en ev. samordnad lagstiftning för radio, TV och tele, verksamhet, datalagskommitténs verksamhet och IT- stiftelsens verksamhet. Regeringen har också lagt fram riktlinjer för det fortsatta arbetet med att utveckla den statliga förvaltningen. Regeringen har därutöver satsat 1999 på ett nationellt program för IT-utbildning. Programmet är ett resultat av en överenskommelse mellan regeringen, och företrädare för IT-företagen. Utbildningen bedrivs i projektform inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen och beräknas omfatta 10 000 personer som får en högkvalitativ utbildning. Därmed minskar risken för flaskhalsar i den snabbt växande ekonomin. I regeringens proposition 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst har regeringen lagt fram riktlinjer för IT-användningen i den statliga förvaltningen. innebär en risk för allvarliga störningar i olika elektroniska system, vilket bl.a. föranlett regeringen att tillsätta en 2000-delegation med uppgift att bevaka omställningsarbetet i olika samhällssektorer. Inom de olika utgiftsområdena planerar regeringen omfattande åtgärder, som kommer att stimulera IT- användningen i sig, men även ge andra positiva effekter. Därutöver föreslår regeringen att ytterligare avsätts 2001 för särskilda insatser, varvid tyngdpunkten, , läggs på skolan. Regeringen avser att förelägga ett program för IT i skolan. Utgångspunkten är att alla elever skall ges kunskaper och möjligheter att använda datorer som ett modernt informationsverktyg. Inom universitetsdatanätet SUNET skall ytterligare uppgradering av överföringskapaciteten göras. IT-anpassningen av myndigheternas informationssystem skall fortsätta och påskyndas. Målet är att förenkla samhällsinformationen för medborgarna och företagen t.ex. skall Internet kunna användas för att fylla i blanketter. Även inom statsförvaltningen skall Internet i ökad utsträckning användas för att effektivisera samverkan mellan myndigheter. Den elektroniska handeln i skall stimuleras. skall etableras med inriktning på handel och investeringar i . En databas med hushållsrelaterad miljöinformation planeras i regi för att öka kunskapen om miljöfrågor. En särskild kompetensutveckling rörande IT för anställda inom offentlig sektor ser regeringen som en viktig uppgift . Vidare föreslås en satsning på IT inom kulturområdet. En ny skall tillsättas. TABELL 1.8 IT MILJONER KRONOR 1999 2000 2001 Utbildning 340 540 740 Övrigt 60 60 60 Totalt 400 600 800 1.5.3 Hållbara ett föregångsland Den globala marknaden för miljöteknik samt miljöanpassade och resurssnåla produkter växer snabbt. Om och svensk industri går i spetsen för en utveckling mot ekologisk hållbarhet kan det ge konkurrensfördelar på dessa framtidsmarknader. Därför är den ekologiska omställningen också en del av politiken för att stärka det svenska näringslivet och öka sysselsättningen. skall vara ett föregångsland och en pådrivande kraft för en ekologiskt hållbar utveckling. stimuleras teknisk utveckling och tillkomsten av nya arbeten genom att satsas på energiinvesteringar, infrastruktur och lokala investeringsprojekt i landets kommuner. Den nära dialogen med näringslivet är avgörande. Många företag har insett vikten av hållbar produktion och miljövänliga varor. Regeringen vill stärka detta samarbete och fortsätta investeringsprogrammen in i nästa århundrade. Genom att bli ett föregångsland kan få ökad konkurrenskraft och bli ett bättre land att leva i, även för våra barn och barnbarn. antog i samband med den energipolitiska propositionen 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning ett program som omfattar för att uppnå effektivare energianvändning och ökad användning av förnybara energikällor. Omställningen av energisystemet är ett led i strävan att vara ett föregångsland när det gäller att skapa en ekologiskt hållbar utveckling. Dessutom har det beslutats om ett femårigt program för investeringsbidrag på för kretsloppsanpassning av byggnader och teknisk infrastruktur. beslutade i samband med budgetpropositionen om lokala investeringsprogram för att främja en ekologisk hållbar utveckling. Totalt har avsatts för de lokala investeringsprogrammen för perioden 2000. Gensvaret har varit stort. Ett trettiotal kommuner kommer i ett första steg att beviljas bidrag till sina ansökningar om stöd till investeringsprogram. Av landets 288 kommuner har 286 lämnat in intresseanmälningar. Stödet föreslås utökas med för . För att säkra den biologiska mångfalden i skogen tillförs ytterligare resurser för naturvård, biotopskydd och inköp av mark. Miljötillsynen samt insatser för rådgivning och information till skogsägarna förstärks. Den goda ekonomiska utvecklingen har möjliggjort att medel tillskjuts för att kompensera för tidigare gjorda besparingar som var nödvändiga av statsfinansiella skäl. Även bostadspolitiken läggs om i ekologisk riktning. I propositionen 1997/98:119 Bostadspolitik för hållbar utveckling reformeras det nuvarande räntebidragssystemet och kompletteras med ett investeringsbidrag för ekologiskt hållbara investeringar i flerbostadshus. TABELL 1.9 HÅLLBARA ETT FÖREGÅNGSLAND MILJONER KRONOR 1999 2000 2001 Miljö- och naturvård 125 200 200 Lokala inv. 2000 Totalt 125 200 2200 1.5.4 Företagande har antalet anställda i företag med färre än 100 anställda ökat med 100 000. Över 27 000 nya företag har bildats . Det är rekordnivåer. Entreprenörskap och nyföretagande har en avgörande betydelse för tillväxt och sysselsättning. Insatser för att främja entreprenörskap och förbättra förutsättningarna för företagande föreslås därför. Fram till och med kan 100 000 nya företag ha bildats i . har ett antal åtgärder av särskild betydelse för mindre företag genomförts bl.a. vad gäller skatteområdet, tillgången på riskkapital och regelförenklingar. Enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag har fått regler mer likvärdiga dem som gäller för aktiebolagen. För nystartad enskild näringsverksamhet har en möjlighet att kvitta underskott i aktiv näringsverksamhet mot tjänsteinkomster införts. En lättnad i ägarbeskattningen för ägare till onoterade aktiebolag har införts. Socialavgifterna har reducerats för att särskilt gynna de mindre företagen. En nybildad sjätte har fått möjlighet att investera i onoterade aktier för . Den av regeringen tillsatta småföretagsdelegationen har lagt fram ett flertal regelförenklingsförslag. Regeringen har redan fattat beslut avseende flera av dessa. Som exempel kan nämnas mindre restriktiva regler vid beviljande av F- skattsedel och lindring av skattetillägg vid periodiseringsfel i momsredovisningen. Det som utan tvivel gynnat svenska företag mest är regeringens kraftfulla och omfattande åtgärder för att stärka de offentliga finanserna, vilket lett till att dessa nu också är i balans. Räntenivåerna har halverats och investeringarna har som följd av detta ökat kraftigt. Att genomföra ofinansierade skattesänkningar riskerar att allvarligt försämra företagsklimatet. Den gynnsamma utvecklingen av de offentliga finanserna möjliggör nu ytterligare finansierade skattesänkningar och åtgärder för ökad tillgång till riskkapital. Reserveringsmöjligheterna förstärks för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. Lättnaden i ägarbeskattningen av onoterade aktier utvidgas. Kvittningsrätten för reaförluster på onoterade aktier utvidgas. Skatten på reklamtrycksaker avskaffas. Dessutom avskaffas den särskilda fastighetsskatten på vattenkraftverk, vilket innebär en lättnad främst för den elintensiva industrin. Avdragsreglerna för pensionskostnader, beskattningen av personaloptioner och avdraget för pensionssparande för enskilda näringsidkare förenklas. har fått utvidgade direktiv och kan nu även lägga förslag som innebär förenklade redovisningsregler särskilt för de mindre företagen. Många nya teknikbaserade företag och andra småföretag med betydande tillväxtpotential saknar finansiella resurser för att ta till vara sina utvecklingsmöjligheter. Staten kompletterar marknaden genom s.k. såddkapital via . Resurserna för främst detta ändamål och annan småföretagsutveckling föreslås öka med . Regeringens insatser för att stimulera kvinnors företagande är flera. Företagarlån till kvinnor, rådgivning till kvinnliga företagare samt lokala och regionala resurscentra för kvinnor är några exempel. Regeringen stödjer även forskningsprogram om kvinnors företagande för att öka kunskapen på området. Regeringen går vidare med regelförenklingsarbetet. Det skall bli lättare att registrera företag. Målet är att endast en blankett och en myndighetskontakt skall behövas. Regeringen avser att genomföra sådana förenklingsåtgärder under innevarande år. ges huvudansvaret för att föreslå konkreta åtgärder. Myndigheternas handläggningstider skall i ett första steg förkortas i särskilt utvalda ärenden. Regeringen avser att skärpa existerande punktlighetsmål i regleringsbreven samt att införa sådana för samtliga handläggande myndigheter. Kontroll och uppföljning skall skärpas. Uppgiftsbördan för företagen skall minskas. Regeringen avser att genomföra åtgärder för att väsentligt minska företagens obligatoriska uppgiftsinlämnande samt öka återanvändningen av företagsdata. Företagens hantering av tullfrågor skall förenklas ytterligare. Regeringen avser att prioritera förenklingsarbetet avseende tullfrågor, både nationell och på gemenskapsnivå. I regeringens fortsatta arbete kommer småföretagsperspektivet än mer att sättas i centrum. Regeringen avser därför, när Småföretagsdelegationen lagt sitt slutliga förslag, att presentera ett program för regelförenkling bl.a. innehållande ett system för att säkerställa att effektiva konsekvensanalyser görs av hur olika förslag påverkar småföretagen och ett generellt direktiv för utredningsväsendet om att småföretagens speciella förutsättningar skall beaktas. En väl fungerande konkurrens är viktig för svensk ekonomi. Regeringen kommer att återkomma till om konkurrenspolitikens inriktning med en skrivelse eller i annat lämpligt sammanhang. Regeringen bedriver ett arbete mot den ekonomiska brottsligheten. Bl.a. har lagstiftningen skärpts beträffande näringsförbud och skattekontroll. Arbetet fortsätter och inriktas på att motverka ekobrotten på nationell och internationell nivå. TABELL 1.10 FÖRETAGANDE MILJONER KRONOR 1999 2000 2001 Sänkta skatter 1 730 2 020 1 730 Såddkapital m.m. 50 50 50 Totalt 1 780 2 070 1 780 1.5.5 Europeiskt samarbete Regeringen är djupt engagerad i arbetet att bygga upp ett starkt och fredligt inför 2000-talet. Tack vare det europeiska samarbetet knyts länder allt närmare varandra och gamla motsättningar löses upp. Med flera nya medlemmar kan Europeiska unionens grundläggande syften fred, demokrati och ekonomisk utveckling främjas ytterligare. har varit medlem i EU . har EU:s samarbete fördjupats, t.ex. i gemensamma ansträngningar för att öka sysselsättningen. En väsentligt del av EU:s arbete är nu inriktat på att inlemma nya medlemmar i gemenskapen. Regeringen ser som en av sina absolut viktigaste uppgifter att bidra till en framgångsrik anslutning av kandidatländer. Utvidgningen kan och bör genomföras utan att budgettaket som andel av BNI ökar. För att underlätta utvidgningen måste emellertid det budgetutrymme som finns under detta tak förbehållas nya medlemmar. EU-medlemskapet har väsentligt ökat förutsättningar att påverka utveckling. Det har också inneburit nya möjligheter för vårt lands medborgare och företag. Ökade insatser behövs emellertid för att förbättra kunskaperna om den svenska Europapolitiken och om hur dessa möjligheter kan tas till vara. Angeläget är också att göra konkreta insatser för att bättre utnyttja de nya marknadsmöjligheterna i . kommer att vara ordförandeland. Detta innebär att skall leda arbetet i ministerrådet och företräda EU utåt. Det innebär också att kommer att stå värd för viktiga möten som av tradition äger rum i ordförandelandet, såsom möten i och informella ministerrådsmöten. Att vara ordförandeland ställer stora krav på organisatorisk kompetens och administrativa resurser. Resurser för detta arbete har avsatts. Regeringen föreslår nu ett nytt treårigt program på för utvecklingssamarbetet med . Programmet skall bidra till ett gott grannskap i och ett dynamiskt och demokratiskt integrerat . Samarbetet inriktas på att påskynda , , och medlemskap i samt att ytterligare integrera och i europeiska samarbetsstrukturer. Samarbetet inom det sociala området skall utökas . Regeringen avser att intensifiera samarbetet i och i lämpliga delar sammanlänka detta med det näringslivsrelaterade samarbetet i . utvecklingssamarbete med , , och på rättsområdet intensifieras för att påskynda ländernas medlemskap i samt för att öka rättssäkerheten och minska brottsligheten i vårt närområde. En särskild satsning för att vidareutveckla samarbetet mellan och görs . För att lyfta fram betydelse för sysselsättning och tillväxt i har tidigare avsatts, den s.k. Östersjömiljarden. Medlen används inom områdena energi, miljö, infrastruktur, kunskapsöverföring och svensk exportindustri. Verksamheten har varit framgångsrik och bör fortsätta. Enligt regeringens uppfattning bör ytterligare tillföras , dvs. Regeringen strävar bl.a. efter att uppnå ökat deltagande i Östersjöhandeln av de små och medelstora företagen. Därmed kan bidra till att blir främsta tillväxtregion.