prop · GL031D14 · 1998-01-01 00:00:00 — Ersättning till de personer som deltar i OTA beräknas under det under utgiftsområde 13 anvisade anslaget Arbetslöshetsersätting. Brytprojekt /96 fick AMS använda (räknat ) för projektverksamhet som syftar till att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden samt för utbildning av medarbetarna i samband med projekten. Totalt förbrukades av medlen som sammanlagt finansierade 135 projekt. De flesta av projekten vände sig till långtidsarbetslösa lågutbildade kvinnor, som arbetat inom områdena kontor, handel eller vård. Endast nio projekt riktade sig till män. De avsåg att vidga verkstads-, skogs- och byggnadsarbetares kunskaper om kvinnodominerade yrkesområden via seminarier, vägledning, utbildning, praktik m.m. Drygt 20 projekt hade som mål att förbereda kvinnor för utbildning och/eller arbete inom industri, teknik eller data, medan åtta projekt avsåg start av eget företag. innehöll projekten främst fördjupad vägledning med upprättande av handlingsplaner, motivations- och självförtroendehöjande åtgärder m.m. I projekten har också traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärder använts. AMS har också drivit ett antal utvecklingsprojekt som syftar till att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Regeringen har även för avsatt för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. AMS har påbörjat en slutredovisning och en kvalitativ uppföljning av projekt som genomförts . Resultatet av uppföljningen kommer att presenteras av AMS . Den kvalitativa uppföljningen avser främst att belysa hur projektresultaten motsvarar de av regeringen angivna målen och direktiven för AMV:s jämställdhetsuppdrag. Flyttningsbidrag Flyttningsbidrag är ett samlingsnamn för flera olika bidrag (pendlingsstöd, bohagstransport, inlösning av egnahemsfastigheter, sökanderesa, medflyttandebidrag) som kan beviljas för arbetslösa eller personer som riskerar arbetslöshet och som bedöms kunna få arbete på annan ort. Under /96 har sammanlagt betalats ut i flyttningsbidrag. utbetalades för detta ändamål. Språkstudier och Innevarande budgetår har regeringen under anslaget beräknat högst för att stärka förutsättningarna för svenskar att studera språk i andra och ge studenter från möjlighet att studera i . Efter rekvisition från har AMS betalat ut samtliga medel. Försäkringsskydd Personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder med utbildningsbidrag kan omfattas av ett visst försäkringsskydd. /96 utbetalades för detta ändamål. hade anslaget belastats med utgifter om för försäkringsskyddet. Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder och Särskilda medel Regeringen disponerade under /96 medel under anslaget till Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder och Särskilda medel. Projekten som finansieras med dessa medel skall vara arbetsmarknadsinriktade och inte inrymmas i AMV:s ordinarie arbetsmarknadspolitiska uppdrag. Projekten skall underlätta lokal samverkan kring otraditionella insatser för att minska arbetslösheten samt främja jämställdhetsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken. Många av de projekt som beviljas stöd sträcker sig och eftersom medlen rekvireras i efterhand innebär det i flera fall att anslaget belastas med utgifter först kommande budgetår. Detta är bakgrunden till beställningsbemyndigandet för anslaget som beslutade om på tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med vårpropositionen (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Under /96 beviljades till 28 projekt som utbetalningarna uppgick till . Regeringen disponerar för motsvarande ändamål under . har regeringen beviljat till 22 projekt. Sammanlagt har utbetalningarna uppgått till och därutöver fördes av de Särskilda medlen bort från anslaget som en besparing. Exempel på projekt som beviljats stöd är försöksverksamhet med arbetsdelning inom byggbranschen, projekt för att öka jämställdheten på arbetsmarknaden samt särskilda sysselsättningssatsningar i och . Särskilda åtgärder för regional utveckling och tillväxt /96 beräknades under anslaget för särskilda åtgärder för regional utveckling och tillväxt. Medlen fick användas för särskilda tillväxtfrämjande åtgärder såsom småföretagsutveckling i landsbygds- och glesbygdsområden med låg sysselsättningsgrad. Regeringen beslutade att då återstående icke i anspråktagna medel får användas för ny stödgivning intill utgången av . /95 har ca beräknats under anslaget för bygginvesteringar i olika former bl.a. s.k. ROT-projekt. Dessa medel har disponerats av en rad myndigheter såsom , , m.fl. Sammanlagt beräknas detta ha givit en sysselsättningseffekt på ca 5 400 personer . fattade regeringen beslut om disposition av ej intecknade utgående reservationer under anslaget. Totalt berördes ett trettiotal äldre anslagsposter som förutom ROT-insatser även avsåg tidigareläggningar av affärsverksinvesteringar. Av de utgående reservationerna fattade regeringen beslut om att AMS respektive fick disponera en del av medlen till upprustning och utbyggnad av flygplatsen i samt till uppförande av vid . Resterande del av ej intecknade reservationer, ca , skall av respektive myndighet föras bort från anslaget som besparing. Beställningsbemyndiganden I samband med vårpropositionen (prop. 1996/97:150) gav på tilläggsbudget till statsbudgeten för regeringen ett bemyndigande för anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder till ett belopp om högst att besluta om bidrag till sysselsättningsskapande projekt som medför utgifter kommande budgetår. hade av bemyndigandet utnyttjats. Regeringens bedömningar och åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser RRV har inte lämnat invändning i revisionsberättelsen över AMV:s årsredovisning. RRV har dock konstaterat följande. I samband med granskningen av finansieringsbidraget vid API för /96 har RRV konstaterat att ansvarsfördelningen mellan AMS och RFV för ekonomisk uppföljning och analys inte förefaller vara tillräckligt tydlig. Detta har medfört att rutiner och statistiska uppgifter inte utvecklats i nödvändig omfattning. RRV har rekommenderat att AMS skall ges ett helhetsansvar för åtgärden och att lämpliga rutiner för redovisning och finansiering skall utredas. Regeringen kommer därför att föreslå att AMS skall få ett helhetsansvar för hanteringen av finansieringsbidraget för API. RRV föreslår vidare att såväl den kvantitativa som den kvalitativa uppföljningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör vidareutvecklas inte minst med tanke på den stora omfattningen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Regeringen delar revisionens uppfattning och kommer bl.a. att fästa större vikt vid kvalitativa aspekter vid uppföljningen av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. finns också under ett oberoende utvärdering. Expertgruppen för arbetsmarknadspolitiska utvärderingsstudier (EFA) avvecklas . Slutsatser Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna Som redogjorts för i inledningen till verksamhetsområdet avser regeringen att uppdra åt AMV och arbetsförmedlingsnämnderna att inom ramen för anvisade medel under anslaget ge minst 192 000 personer i genomsnitt lämplig utbildning, praktik eller sysselsättning genom konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller yrkesinriktad rehabilitering. Härav skall minst 24 000 personer vara arbetshandikappade. Till denna omfattning skall läggas de ca 2 500 personer i genomsnitt som beräknas delta i den IT-satsning som regeringen nu på tilläggsbudget till statsbudgeten för föreslagit. Inom ramen för tillgängliga medel under anslaget skall således under minst 194 500 personer i genomsnitt vara sysselsatta. Ytterligare medel för tillfälliga personalförstärkningar Belastningen på arbetsförmedlingen är mycket stor. ställs ökade krav på förmedlingarna genom den ungdomssatsning som föreslås ovan, kraven på bättre kvalitet på handlingsplanerna och behovet av att stärka företagskontakterna. Vidare är det enligt regeringens mening viktigt att AMV kan möta de behov av arbetsförmedlare och yrkesvägledare som kan uppkomma i regioner som oväntat drabbas av exempelvis företagsnedläggningar såsom skett i och . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att AMV under , utöver de medel för tillfälliga personalförstärkningar som beräknats under anslaget förvaltningskostnader, får använda högst av medlen under förevarande anslag till tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingar och . Medlen bör dock vara tillfälliga och bör därför minska när den totala arbetslösheten minskar. Regeringen avser därför att särskilt noga följa utvecklingen och användningen av dessa medel. Bidrag till utbildning i företag behålls Efter förslag i budgetpropositionen för /96 beslutade att åtgärden bidrag till utbildning i företag skulle upphöra vid utgången av (prop. 1994/95:100, bet. 1994/95:AU11, rskr. 1994/95:233). Beslutet innebar att en besparing om beräknades uppstå . Utvecklingen på arbetsmarknaden inom den kommunala och statliga sektorn har visat på en fortsatt svag efterfrågan på arbetskraft. Arbetslösheten är på en hög nivå och den stora förbättringen av arbetsmarknadsläget låter vänta på sig. finns det fortfarande ett stort behov av strukturella förändringar inom, inte minst, den kommunala och landstingskommunala sektorn. Regeringen bedömer därför att behovet av denna typ av insatser kommer att vara stort även under kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att åtgärden bidrag till utbildning i företag skall finnas kvar även efter utgången av . Med åtgärden bidrag till utbildning i företag som grund bör det även vara möjligt för stat, kommuner och landsting att vid behov teckna s.k. kommunavtal. Utgifterna för förslaget har beräknats inom redan befintliga ramar. Inga nya medel behöver således anvisas. Härigenom kvarstår den tidigare beräknade besparingseffekten. Kompetensutveckling inom kommuner och landsting Den kommunala sektorn spelar en betydelsefull roll inte bara för välfärden utan också för sysselsättningen. I kommunerna arbetar nära en femtedel av det totala antalet sysselsatta i landet. Av de anställda i kommunerna är kvinnor. Många av dem arbetar inom äldreomsorgen som sysselsätter närmare 270 000 personer. Vad gäller vård- och omsorgsområdet har de strukturella och finansiella förutsättningarna förändrats dramatiskt . Inom exempelvis den kommunala äldreomsorgen har arbetsuppgifterna blivit alltmer kvalificerade. Arbetets karaktär har förändrats från serviceuppgifter till personlig omvårdnad och innefattar ofta också avancerad sjukvård. Genomförandet av nya vårdreformer har inneburit att organisationen inom vård- och omsorgssektorn förändrats och att nya grupper av vårdmottagare tillkommit. Akutsjukvården har blivit alltmer högspecialiserad, vårdtiderna har kortats som det skett en fortgående förskjutning mot öppna vårdformer. Hos allmänheten har medvetenheten om och kraven på samhällets service på vård och omsorg successivt ökat. Stora grupper hos den kommunala vårdpersonalen saknar grundläggande vårdutbildning. Många anställda behöver dessutom fortbildning för att kunna möta dagens ökade krav på högre kvalitet i omvårdnaden, rättssäkerhet och behovsbedömning i handläggningen. Behovet av kompetensutveckling varierar beroende på vårdformer och yrkeskategorier. Till de grupper som behöver fortbildnings- och vidareutbildning hör bland annat de som arbetar med vård och omsorg om äldre människor. Vissa yrkesgrupper har i många fall lång anställningstid och relativt låg utbildning. Även handläggande personal behöver fördjupa sin kompetens och förbättra den formella utbildningen. kvarstår behovet av personalförstärkningar för att en god kvalitet skall kunna upprätthållas i verksamheten. I sjukvården krävs breddad kompetens för att underlätta flexibla arbetssätt. Samverkan mellan sjukvård, primärvård och sjukvård kräver ökade inslag av handledning, undervisning och konsultativt arbetssätt. Inom vissa specialiteter råder det brist på utbildad personal. Driften av den kommunala verksamheten är ytterst en fråga för de valda politiska organen i kommun och landsting. Det är också en uppgift för dem att tillgodose de krav på kompetensutveckling av personalen som verksamheten ställer. Men kommuner och landsting är också arbetsgivare. Även i denna roll har de att i samråd med de fackliga organisationerna tillgodose de anställdas behov av kompetensutveckling. Kompetensutveckling av de kommunalanställda är alltså en fråga som naturligt hör hemma på den lokala nivån. finns det enligt regeringens mening ett stort behov av kompetensutveckling just i de kommunala och landstingskommunala verksamheterna som är särskilt svårt att tillgodose i det nu rådande ekonomiska läget. Här har staten genom utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken en viktig roll genom att ge arbetsförmedlingsnämnderna de verktyg som de behöver för att stödja arbetsgivarna i deras strävan att kompetensutveckla personalen. Det finns flera åtgärder inom arbetsmarknadspolitikens område som är av betydelse för kompetensutveckling i arbetslivet i allmänhet, och kommuner och landsting i synnerhet. Regeringen är angelägen om att dessa används bl.a. för att höja kvaliteten i vård-och omsorgsarbetet. Via resursarbeten är det möjligt att höja nivån på den kommunala servicen, som de korttidsvikariat som uppstår utnyttjas. Lön utgår då enligt särskilt kollektivavtal och arbetsgivaren får en kompensation som motsvarar den arbetslöses arbetslöshetsersättning. Behovet av kompetensutveckling bör kunna tillfredsställas genom att åtgärden bidrag till utbildning i företag utnyttjas. Regeringen föreslår ovan att åtgärden skall finnas kvar även efter utgången av . Detta innebär att kommuner och landsting även bör kunna inleda överläggningar med länsarbetsnämnden om att skriva s.k. kommunavtal och erhålla stöd till kompetensutvecklande insatser. En arbetsgivare som anställer en arbetslös som vikarie för en anställd som med bibehållen lön genomgår utbildning kan erhålla vikariatsstöd. För viss utbildning kan också utbildningsstöd för de anställdas utbildningskostnader erhållas. Vidare kan medel inom ramen för Europeiska socialfondens mål 4 beviljas för kompetensutvecklingsinsatser inom vård och omsorg i den offentliga sektorn. Regeringen vill här peka på att en satsning på kompetensutveckling enligt erfarenheterna från Växtkraft mål 4 har störst möjlighet att lyckas om den åtföljs av en ändrad arbetsorganisation. Inom ramen för den friare användningen av arbetslöshetsersättningen bör det också vara möjligt att höja kompetensen hos vissa anställda som saknar utbildning och som hotas av arbetslöshet, som personalresurserna på arbetsstället upprätthålls. De lokala arbetsförmedlingsnämnderna kan i samverkan med kommunerna hos regeringen ansöka om särskilda projekt. Ett projekt kan t.ex. innebära att kommunen låter sina anställda gå på utbildning med full lön. Via bemyndigandet om en friare användning av arbetslöshetsersättningen kan en vikarie tas in som behåller sin arbetslöshetsersättning. Kommunen kan fylla på med ekonomiskt stöd upp till avtalsenlig lön. Enligt regeringens mening finns starka skäl för att det lokala inflytandet över kompetensutvecklingen bör återspeglas i ett ökat lokalt inflytande över de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som kan vara ett stöd för kompetensutvecklingen. Ett sätt är genom en ökad möjlighet för de kommunala arbetsförmedlingsnämnderna att använda sig av medel för otraditionella insatser. Regeringen avser därför att föreskriva att ramen för medel för otraditionella insatser ökas med för åtgärder som underlättar för kommunalt anställda, som på grund av bristande utbildning annars riskerar att förlora arbetet, att få den utveckling i arbetslivet som de behöver. Individuellt anställningsstöd införs Ett av de största problemen på arbetsmarknaden är att ett stora antalet personer har varit utan arbete . Den konjunkturuppgång som har inletts måste utnyttjas för att ge dessa personer en chans att få ett fotfäste på den reguljära arbetsmarknaden. Den ökade efterfrågan på arbetskraft inom den privata sektorn och kommunernas förbättrade ekonomi bör göra det lättare för arbetslösa att med hjälp av ett anställningsstöd som är individanpassat komma in på arbetsmarknaden. Rekryteringsstödet är ett av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som har använts för att hjälpa långtidsarbetslösa personer att åter komma in på den reguljära arbetsmarknaden. har bestämmelserna om rekryteringsstöd ändrats i enlighet med de bestämmelser som gäller för . Förändringarna gäller både i fråga om vem som kan anställas med rekryteringsstöd och inom vilka sektorer stöd får lämnas. Åtgärderna annat beredskapsarbete och vikariatsstöd liknar i de flesta avseenden rekryteringsstödet. För att undvika onödig administration och som ett led i regeringens förenklingsarbete bör därför stödformerna rekryteringsstöd, vikariatstöd och annat beredskapsarbete slås ihop till ett stöd, individuellt anställningsstöd. I ett sådant stöd bör även annat beredskapsarbete som medför investeringar ingå. Regeringen föreslår således att ett individuellt anställningsstöd införs som utbetalas till arbetsgivare i syfte att stimulera anställningar av personer som har svårigheter att få ett reguljärt arbete. Förslaget bör gälla . Äldre bestämmelser skall dock fortfarande tillämpas på anställning med rekryteringsstöd eller vikariatsstöd samt annat beredskapsarbete om anställningen påbörjats före ikraftträdandet. Anställningsstödet är ett individstöd som skall utbetalas som kompensation för de extra kostnader som arbetsgivare får när de anställer en person som behöver fördjupad introduktion eller utbildning. För en person som har varit utanför den reguljära arbetsmarknaden kan ett anställningsstöd vara den enda möjligheten att få visa sina färdigheter och att få den kontakt med arbetslivet som är nödvändig för att kunna få ett reguljärt arbete. Stödet bör lämnas med högst per dag, dock högst av lönekostnaden inklusive sjuklön, semesterersättning och sociala avgifter . Om det finns synnerliga skäl får dock tiden i anställningsstöd som medför investeringar förlängas . Vid deltidsarbete bör anställningsstödet reduceras i proportion till arbetstiden. Vad gäller kringkostnader vid anställningsstöd som medför investeringar bör dessa täckas av otraditionella medel. Anställningsstöd bör kunna lämnas till personer fr.o.m. det år som de fyller under förutsättning att de varit inskrivna vid arbetsförmedlingen och är långtidsarbetslösa. Anställningar bör kunna ske såväl inom den privata som den offentliga sektorn. I undantagsfall bör stöd även lämnas till arbetslösa som innehaft en anställning som inte inneburit att deras ställning på arbetsmarknaden stärkts. Som ett komplement till regeringens ungdomssatsning bör anställningsstöd även kunna ges till ungdomar under förutsättningen att de varit anmälda som arbetssökande på förmedlingen i minst . Vidare kan även anställningsstöd ges till ungdomar som genomgått gymnasieskolans tekniska program och som behöver en form av lärlingstid för att få ett yrkesbevis. Bakgrunden är det pågående s.k. inom byggbranschen. Som en förutsättning för anställningsstöd bör gälla att arbetsgivaren som anställningsstöd lämnas ger arbetstagaren utbildning i form av praktik eller teori. Stödet bör få lämnas både till anställningar som gäller tills vidare och . Anställningsstödet får inte lämnas till en arbetsgivare som, på den driftsenhet som anställningen med anställningsstöd skall göras, senare än före den aktuella anställningen sagt upp anställda på grund av arbetsbrist. Vidare bör en förutsättning för att anställningsstöd skall kunna lämnas vara att den som har anställningsstöd inte permitteras av någon annan anledning än att arbetet inte kan bedrivas på grund av väderleksförhållanden eller andra liknande orsaker. Anställningsstöd kan i vissa fall kombineras med utbildningsstöd. Stödet bör således användas för att stimulera arbetsgivarna att tidigarelägga sina anställningar samt för att anställa arbetslösa för att ge redan anställda möjlighet till vidareutbildning med lön. Anställningsstödet bör endast få lämnas under förutsättning att det i anställningen lämnas lön och andra anställningsförmåner enligt kollektivavtal eller anställningsförmåner som är jämförbara med förmåner enligt kollektivavtal i branschen. fattar beslut om anställningsstöd skall samråd ske med berörda arbetstagarorganisationer. Ansökan om stöd görs hos länsarbetsnämnden som också beslutar i ärendet. Lagen om anställningsskydd kommer, i överensstämmelse med vad som gäller för den som är anställd med rekryteringsstöd eller vikariatstöd, att omfatta dem som får anställningsstöd. Liksom vad gäller för anställda med rekryteringsstöd, vikariatstöd eller vid beredskapsarbete skall vid prövningen av arbetsvillkoret för den som första gången ansöker om ersättning från arbetslöshetskassa bortses från förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med anställningsstöd. Däremot skall sådant förvärvsarbete vara återkvalificerande för ytterligare ersättningsperioder. Regeringens förslag om ett individuellt anställningsstöd innebär att reglerna beträffande utbildningsstöd kvarstår oförändrade, dock skall bestämmelserna om utbildningsstöd regleras i en särskild förordning. Införandet av ett individuellt anställningsstöd beräknas ge upphov till en besparing motsvarande under eftersom den genomsnittliga styckkostnaden är lägre än för alternativa åtgärder och omfattningen av det nya stödet beräknas bli större än de tidigare stödformerna sammantaget. Regeringen har vid beräkningen av anslaget beaktat detta. Regeringen kommer att informera om avsikten att införa ett anställningsstöd. Det föreslagna anställningsstödet torde enligt regeringens mening inte strida mot . Förslaget föranleder ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Ungdomssatsning Regeringen aviserade vårproposition (1996/97:150) att den skulle återkomma med förslag till åtgärder för att minska arbetslösheten bland främst lågutbildade ungdomar. Arbetslösheten bland ungdomar mellan steg från till mellan och , vilket är avsevärt högre än för arbetskraften i sin helhet. Ungdomar med långvariga svårigheter att få arbete löper stor risk att passiviseras och hamna utanför arbetsmarknaden. Situationen på arbetsmarknaden är lika svår för såväl unga kvinnor som unga män. Över hälften av de arbetslösa ungdomarna saknar en treårig gymnasieutbildning. gav regeringen och i uppdrag att gemensamt arbeta fram en modell som ökar ungdomars förutsättningar att ta sig in på den reguljära arbetsmarknaden eller i utbildningssystemet. Förslaget skulle bl.a.: medverka till att förverkliga regeringens ambition att alla arbetslösa ungdomar skall erbjudas arbete, utbildning eller arbetsmarknadspolitisk åtgärd, utformas så att det ger möjlighet för kommunerna att i stället för socialbidrag erbjuda kompetensutveckling för den enskilde och understödja samarbetet mellan kommunen och arbetsmarknadsmyndigheten. Utredningen skulle vidare beräkna och lämna förslag till konstruktion av det nya ekonomiska stödet. Dessutom skulle erfarenheter från , som tillämpar lagstiftning om aktivering av unga arbetslösa, beaktas. I finns särskilda regler för ungdomars rätt till arbetslöshetsersättning. För de försäkrade under gäller, , att de efter sex månaders arbetslöshet med full dagpenning har rätt och plikt att utbilda sig inom det reguljära utbildningssystemet. Dagpenningen reduceras då med hälften. Nivån på arbetslöshetsersättningen ligger dock alltid över socialbidragsnivån även efter denna reduktion. Om ungdomen inte antar erbjudandet om utbildning mister hon rätten till arbetslöshetsersättningersättning. Enligt en intervjuundersökning som gjorts genom har regleringen av de försäkrades villkor visat att hälften av ungdomarna har börjat studera inom det reguljära utbildningsväsendet och en tredjedel fått reguljärt arbete. När det gäller ansvaret för att åtgärden sätts in för de unga är detta ansvar kommunalt och reglerat i lag. Lagen innebär att de erbjuds åtgärder som skall förbättra deras möjligheter på den reguljära marknaden.