prop · GL035 · 1998-01-01 00:00:00 — Detta planeringsstöd borde också kunna lämna ett väsentligt bidrag till tillämpningen av den i denna proposition föreslagna bestämmelsen i hälso- och sjukvårdslagen om landstingens skyldigheter i fråga om an- ställning för allmäntjänstgöring. Planeringsstödet kan dessutom bidra med underlag för bedömning av tillräcklig dimensionering av den grundläggande läkarutbildningen i högskolan. Den modell som skisserats i LSU-reformens förarbeten bör kunna tjäna som en lämplig utgångspunkt för närmare överväganden, och rege- ringen vidhåller uppfattningen att det vore ändamålsenligt att tilldela rollen som central instans för detta planeringsstöd. Rege- ringen anser att en sådan funktion bör regleras i författning och att en lämplig form för detta kunde vara ett tillägg i instruktionen för Social- styrelsen. Regeringen kommer att uppdra åt att närmare överväga hur detta planeringsstöd bör utformas i nära samråd med berörda intres- senter, främst , och läkarnas organi- sationer. Uppdraget bör redovisas . Frågor om finansi- ering och resursbehov för denna nya uppgift för kommer därefter att bli föremål för bedömning i särskild ordning i syfte att skapa förutsättningar för operativ verksamhet fr.o.m . 7 Kostnadskonsekvenser Inrättandet av ett centralt planeringsstöd enligt denna proposition kom- mer att kräva vissa resurser inom . Det uppdrag rege- ringen avser att ge , att närmare överväga vilken utform- ning planeringsstödet bör få, kommer också att innefatta en uppmaning till myndigheten att inkomma med en kostnadsberäkning för denna nya uppgift. Eventuella kostnadskonsekvenser för landstingen är beroende av det framtida behovet av specialister i klinisk verksamhet. Hur stort detta be- hov blir skall bedömas av den föreslagna planeringsfunktionen och kan därför inte förutses. 8 Författningskommentar 8.1 Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 15 § Genom de föreslagna ändringarna föreskrivs att det i landstingen skall finnas möjligheter till anställning för läkares allmäntjänstgöring enligt la- gen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. i sådan omfattning att alla läkare som är i behov av AT för läkarlegitimation får möjlighet att fullgöra sin tjänstgöring och uppnå legitimation. Denna bestämmelse innefattar även ett skyldighet för lands- tingen att tillgodose det behov av AT som läkare med utländsk utbildning i länder utanför EU och EES har efter grundläggande kunskapsprövning i och som av föreskrivits AT som villkor för läkar- legitimation. En förutsättning för att erhålla anställning för allmäntjänst- är naturligtvis att läkaren bedöms lämplig för yrket. I andra stycket i paragrafen föreskrivs att det i landstingen skall finnas möjligheter till anställning för läkares specialiseringstjänstgöring enligt tidigare nämnd lag motsvarande det för framtiden beräknade behovet av läkare med specialistkompetens i klinisk verksamhet. 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen ( 1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. 6 § Genom förslaget har andra meningen i paragrafen tagits bort för att klar- göra landstingens befogenhet att förlägga delar av AT utanför den rent landstingskommunala verksamheten. Föreslagna ändringar har närmare kommenterats i avsnitt 6.2. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1997/98:5 Läkarnas vidareutbildning. Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp- häver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG- regler Lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 15 §