prop · GL031D17 · 1998-01-01 00:00:00 — Anslaget får även användas för inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar. Anslaget utnyttjades senast med . Beslut om statliga utställningsgarantier resp. inköp av kulturföremål meddelas av regeringen efter förslag av vederbörande institutioner. 12 I Film och medier 12.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar bl.a. statens filmstöd, statens insatser för TV-utbyte med och Statens biografbyrås verksamhet. Utöver den verksamhet som finansieras med statsbudgetmedel ryms även den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten inom området. De främsta målen för statens insatser inom verksamhetsområdet är att stödja mångfald och reella yttrandemöjligheter, att motverka skadliga inslag i massmedierna samt att främja nyskapande och tillgång till ett varierat utbud. Det statliga filmstödet har som mål att främja värdefull svensk filmproduktion, främja spridning och visning av värdefull film, främja bevarandet och tillgängliggörandet av filmer och material av film- och kulturhistoriskt intresse för forskning och allmänhet, samt verka för internationellt samarbete i dessa avseenden. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 237,2 94,8 165,1 164,0 169,4 170,3 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Svensk film har en förhållandevis stark ställning på hemmamarknaden med av den totala biopubliken. Det totala antalet biobesök i uppgick till 15,4 miljoner, vilket innebär en ökning med jämfört med året innan. Biografbyråns intäkter för granskning översteg kostnaderna för /96. Granskningsavgifterna sänktes därför från . Större förändringar Radio- och TV-lagen (1996:844) trädde i kraft . I enlighet med denna lag har regeringen meddelat , , , och nya sändningstillstånd. Sändningstillstånden gäller fr.o.m. och t.o.m. . För Utbildningsradion gäller sändningstillståndet t.o.m. . har beslutat att digital marksänd TV skall införas i flera steg med möjlighet för regeringen och att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. En särskild utredare har fått i uppdrag att förbereda sändningsverksamheten (dir. 1997:19). Avtalen om utbytet av TV-sändningar mellan och har omförhandlats . De nya avtalen skall gälla från . Prioriteringar Anslaget för filmstöd föreslås öka med , vilket hänför sig till en ökning av stödet till regionala resurscentrum för film och video. Frågan om digital marksänd TV och digital radio bereds vidare. 12.2 Resultatbedömning och slutsatser Medieområdet förändras just nu mycket snabbt. Distributionsvägarna för olika slag av information blir flera och medierna befinner sig i en allt mer internationell miljö. Teknikutvecklingen är drivkraften bakom en stor del av förändringarna, inte minst genom att gränserna mellan olika medier blir alltmer otydliga. Regeringen har, mot denna bakgrund, beslutat att en särskild utredare bl.a. skall analysera vilka förutsättningarna är för en samordnad lagstiftning för radio, TV och televerksamhet (dir. 1997:95). ökar ägarkoncentrationen på viktiga delar av mediemarknaden. Rådet för mångfald inom massmedierna (dir. 1995:13) kommer att lämna förslag som skulle kunna motverka den negativa utvecklingen. Den sammanlagda tid som vi ägnar åt olika medier är relativt . Medieområdet är arbetsintensivt och utgör en viktig och växande arbetsmarknad. Inriktningen på statens framtida insatser för filmen lades fast i propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik. Enligt denna proposition bör avtalsmodellen för finansiering av stödet till svensk filmproduktion bestå även efter det att nuvarande avtalsperiod löpt ut . Inför ett nytt finansieringsavtal har fått regeringens uppdrag att bl.a. utvärdera nuvarande filmavtal samt att kartlägga och lämna förslag vad gäller filmdistributionen i hela landet. Regeringen har för avsikt att återkomma till i frågan . När det gäller stödet till filmkulturell verksamhet bedömde regeringen att detta borde förbli oförändrat, med den ändringen att statens stöd till regional och lokal film- och videoverksamhet borde ges i form av ett särskilt bidrag. Ett särskilt stöd till regionala resurscentrum för film och video har därefter införts. I arbetet med har film- och medieområdet uppmärksammats. En uppskattning är att av de beslut som fattats åren 1995 1997 om EU- bidrag ur strukturfonderna har ca (exkl. nationell medfinansiering) tilldelats svenska regionala filmprojekt. granskar filmer som skall visas offentligt och förser dessa med åldersgräns. På video- marknaden har Biografbyråns verksamhet en återhållande effekt vad avser förekomsten och åtkomligheten av videogram som innehåller olaga våldsskildringar. Det finns behov av att säkerställa en svensk kvalitetsproduktion för svenska programkanaler och TV-publik i . En utredare arbetar med att identifiera och analysera de problem som finns för fria producenters och programbolags möjligheter att göra svenska kvalitetsprogram och att sprida dem (dir. 1997:28). Utredarens uppgift är också att bedöma vilka insatser som kan behövas för att öka den inhemska produktionen av TV-program. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser att teckna nya avtal med berörda parter i utbytet av TV-sändningar mellan och . De nya avtalen kommer att träda i kraft under förutsättning att anvisar medel till det svensk-finska televisionsutbytet i enlighet med regeringens förslag. Som ett resultat av förhandlingar med berörda parter och med hänsyn till ändrad distributionsteknik har anslaget för utbytet kunnat minskas. Den avgiftsfinansierade radions och televisionens kanaler har en stor del av befolkningens lyssnar- och tittartid. Av de som tittar på TV en genomsnittlig dag väljer någon av kanaler. andel av den totala tittartiden var . andel av den sammanlagda lyssnartiden för radio var . En genomsnittlig dag har lyssnat på någon av SR:s kanaler. följer löpande upp hur publiken och användare av program och läromedel m.m. uppfattar verksamheten. Lärare i såväl grundskola och gymnasieskola är utbildningsradions främsta användare. Utbildningsradions tittar- och lyssnarsiffror varierar mycket bl.a. beroende på sändningstid. Slutsatser Regeringen bedömer att statens insatser på området har stor betydelse för produktion, utbud och distribution av svensk film och svenska TV-program samt för svensk filmkultur. Den avgiftsfinansierade radion och televisionen intar en central plats i det svenska medielandskapet. Resultatet inom verksamhetsområdet är enligt regeringens bedömning tillfredsställande. Inriktningen på verksamheten kommer i huvudsak att ligga fast för . 12.3 Anslag I 1. 1 Utgifts - progno s 125 004 1998 Förslag 129 838 1999 Beräkna t 134 338 2000 Beräkna t 134 338 Beloppen anges i tusental kronor Under anslaget anvisas medel för statens stöd till svensk filmproduktion m.m., stöd till filmkulturell verksamhet, stöd till regionala resurscentrum för film och video samt filmstöd. Ett syfte med statens stöd till filmområdet är att bidra till att uppfylla de åtaganden och ändamål som anges finansieringsavtal för Stiftelsen Svenska Filminstitutets stöd till svensk filmproduktion m.m. Ett annat syfte är att genom främja spridning och visning av värdefull film, främja regional och lokal filmverksamhet med tyngdpunkt på barn och ungdom, främja bevarandet och tillgängliggörandet av filmer och material av film- och kulturhistoriskt intresse för forskning och allmänhet samt verka för internationellt samarbete på filmområdet. Ytterligare ett syfte är att genom främja produktion av kortfilm. Stödet till svensk filmproduktion finansieras genom avtal mellan staten och berörda branscher. Avtalet mellan staten, film- och videobranschen samt och (numera ) trädde i kraft och gäller t.o.m. . Avtalet genererade under /96 (18 månader) , varav ca utgick som stöd till svensk filmproduktion. Utöver att fördela stödet till svensk filmproduktion skall utföra uppdrag åt staten på det filmkulturella området. Stödet till filmkulturell verksamhet samt filmstöd finansieras helt och hållet av statliga medel. Konst- närsnämndens filmstöd styrs av förordningen (1989:500) om vissa särskilda insatser på kulturområdet. Stödet till regionala resurscentrum för film och video styrs av förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet, och förutsätter en regional eller lokal motprestation minst motsvarande det statliga stödbeloppet. är kontaktkontor för EU:s audiovisuella stödprogram MEDIA II. Regeringens överväganden Resultatinformation Inom ramen för filmavtalet har under budgetåret fördelat stöd till svensk filmproduktion, biografstöd, videostöd och stöd till parallelldistribution. Under budgetåret har 53 spelfilmer erhållit förhandsstöd, varav 15 barn- och ungdomsfilmer och nio dokumentärfilmer. Förhandsstöd har också beviljats 42 kortfilmer och 19 s.k. växthusfilmer av yngre och nya filmskapare. Nio svenska filmer fick efterhandsstöd . När det gäller deltagande i internationellt samarbete på filmområdet har genomfört viktiga utvecklingsuppgifter, bl.a. vad gäller ansvaret för EU:s stödprogram MEDIA II. Inom ramen för den filmkulturella delen av verksamhet har institutet under budgetåret fördelat stöd bl.a. till regional utveckling inom filmområdet, till visningsorganisationer och filmfestivaler samt till lokal filmkulturell verksamhet för barn och ungdom. Skolbio har bedrivits i 132 av landets 288 kommuner, varav 54 av kommunerna numera bedriver verksamheten utan stöd från . En viktig del av verksamhet är att stimulera en fortsatt uppbyggnad av regionala filmcentrum. Under budgetåret har arbetet utvecklats så långt att nio regionala resurscentrum kunnat få del av det nya regionala stödet som införts . Enligt beslut (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) bör stöd även fortsättningsvis kunna utgå för visning av 16 mm-film. Regeringen har från inhämtat att institutets stöd till filmvisning inom visningsorganisationerna inte är öronmärkt till 16 mm-visningar resp. 35 mm-visningar. Institutet har inte heller fattat något principbeslut om att 16 mm-film inte skall vara stödberättigad, även om man förordar en övergång till visning . Regeringen finner det därför inte nödvändigt att vidta någon särskild åtgärd med anledning av beslut. filmarkiv ökade under budgetåret med 1 800 titlar. Sammanlagt finns nu 16 500 filmer arkiverade. har under budgetåret restaurerat svensk färgfilm och kopierat om nitratfilm från tiden . I stort sett alla nitratlångfilmer har numera omkopierats. arbetar också för att sprida svensk film och svensk filmkultur i olika delar av världen. Under budgetåret har svensk film varit representerad vid ca 180 festivaler, vilket är en hög siffra för ett land av storlek. lämnade under budgetåret stöd till 29 kortfilmsprojekt. föreslår regeringen en ökning av anslaget för filmstöd. Ökningen, som avser stödet till regionala resurscentrum för film och video, aviserades i propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik samt i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1 utg.omr. beräknas ytterligare en ökning av stödet till regionala resurscentrum för film och video. I beräkningen för antas också att ett nytt film- och videoavtal inte skall föranleda någon utgiftsökning för staten. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Svenska Filminstitutets revisor har lämnat yttrande över institutets resultatredovisning samt revisionsberättelse över årsredovisningen. Varken yttrandet eller revisionsberättelsen innehåller några anmärkningar. I revisorsyttrandet konstateras att arbetet med resultatredovisning är en utvecklingsprocess och att det är väsentligt att regeringen tar ställning till vilken omfattning och nivå Svenska Filminstitutets resultatredovisning bör ligga på för att tillfredsställa regeringens behov av beslutsunderlag. Med anledning härav kommer regeringen i resultatdialogen med att föra diskussioner bl.a. om institutets resultatredovisning. Slutsatser Regeringen bedömer att det statliga filmstödet fyller en viktig funktion för svensk filmkultur och att stödet ger tillfredsställande resultat. Regeringen föreslår att anvisas anslaget för filmstöd för . beräknas anslaget uppgå till för vardera året. 1 Anslag s- sparan de 796 Därav 1996 Utgift 7 400 Utgifts - progno s 7 991 1998 Förslag 7 661 1999 Beräkna t 7 883 2000 Beräkna t 8 112 Beloppen anges i tusental kronor skall enligt lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram samt enligt sin instruktion (1990:994) granska filmer och videogram avsedda för offentlig visning. Biografbyrån är också tillsynsmyndighet för videogrammarknaden och skall därutöver yttra sig till Justitiekanslern i vissa åtalsärenden rörande våldsskildringar i filmer. Statens biografbyrås driftskostnader har legat på ungefär samma nivå, varför anslagen i princip varit oförändrade. De sparade medlen skall under de kommande två budgetåren bland annat användas till att uppfylla regeringens krav att minst hälften av all information om Biografbyråns verksamhet och beslut görs elektroniskt tillgänglig. Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet filmer som lämnats in till Biografbyrån för granskning har varit tämligen oförändrat, ca 350 långfilmer. har antalet ökat något, främst vad avser videofilmer. Beräkningarna av anslagen utgår från att verksamheten förblir oförändrad. Biografbyråns verksamhet finansieras av anslaget. Myndigheten tar ut avgifter för gransknings- verksamheten som skall motsvara kostnaderna. Dessa avgifter redovisas på statsbudgetens inkomstsida under rubriken 2522 Avgifter för granskning av filmer och videogram. Biografbyrån får inte disponera intäkterna. Biografbyråns ekonomiska redovisningar visar att intäkterna vida överstigit kostnaderna . Granskningsavgifterna sänktes från och från (1994:367 och 1996:1594). /96 var intäkterna av granskningen , varav gällde . Biografbyråns egna bedömningar anger att intäkterna för perioden 2000 kommer att uppgå till ca . Tidiga prognoser antyder att ytterligare sänkningar av avgifterna kan komma att behövas. Biografbyrån tar också ut en avgift för yttranden i åtalsärenden. Även dessa avgifter redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Avgifterna fastställs i myndighetsbeslut och uppgick under /96 till per videogram. Biografbyråns prognos visar att intäkterna för perioden 2000 kommer att uppgå till ca . föreslås att en besparing på statlig konsumtion planenligt tas ut med . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Slutsatser Enligt regeringens bedömning uppfyller Biografbyrån i allt väsentligt målen för verksamheten. Biografbyråns verksamhet svarar mot ett effektivt bruk av de insatta resurserna. Under kommande budgetår skall Biografbyråns verksamhet fortsätta med oförändrade mål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för . beräknas anslaget till och för till . Utbyte av TV-sändningar mellan och Därav 1996 Utgift 22 900 Utgifts - progno s 30 744 1998 Förslag 25 540 1999 Beräkna t 26 125 2000 Beräkna t 26 741 Beloppen anges i tusental kronor Under anslaget anvisas medel för de kostnader har för rundradiosändningar i av finländska TV-program, de kostnader har för tillhanda- hållande och överföring av en svensk programkanal till , de kostnader har för tillhandahållande av den finländska programkanalen till kabelnät på ett antal orter i samt Sverigefinska Riksförbundets kostnader i samband med utsändning av den finländska programkanalen i . De sistnämnda kostnaderna baserar sig på överenskommelser mellan riksförbundet och förhandlingsorganisationen som företräder vissa rättighetshavarorganisationer. Utsändningen av ett finländska TV-program i sker med stöd av radio- och TV-lagen (1996:844). Regeringen har meddelat tillstånd att också bedriva sådana sändningar. Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser En översyn av det svensk-finska televisionsutbytet har genomförts inom . Med anledning av denna översyn har avtalen mellan staten och Svenska (nu ) respektive (nu ) sagts upp. Som ett resultat av förhandlingar med berörda parter och med hänsyn till ändrad distributionsteknik kan anslaget minskas. Regeringen avser att teckna nya avtal med berörda parter. Avtalen kommer att träda i kraft under förutsättning att anvisar medel till det svensk-finska televisionsutbytet i enlighet med regeringens förslag. Det svensk-finska televisionsutbytet bedrivs enligt en princip om ömsesidighet. svarar för kostnaderna för utsändningen av en svensk programkanal i och för överföringen av en finsk programkanal till . På motsvarande sätt ansvarar för kostnaderna för utsändningen av en finsk programkanal i och för överföringen av en svensk programkanal till . Enligt regeringens bedömning är det av stor vikt att det svensk-finska samarbetet upprätthålls. I samband med att fått regeringens medgivande att starta satellitsändningar för det programutbud som sänds till kan ett byte av distributionsteknik ske. Även avser att påbörja satellitsändningar från till . Med hänsyn till dessa satellitsändningar kan förutsättningarna för TV-utbytet komma att ändras. Regeringen gör dock bedömningen att systemet med rundradiosändningar av den finländska programkanalen över och tillhandahållande av programkanalen för kabeldistribution på ett antal orter i bör bibehållas tills vidare. Regeringen föreslår att anvisas för . De medel som frigjordes genom minskningen av anslaget har använts för omprioriteringar inom kulturområdet. beräknas anslaget till och för till . Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete 669 1998 Förslag 1 010 1999 Beräknat 1 041 2000 Beräknat 1 071 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget uppfördes på statsbudgeten 1997 Under anslaget anvisas medel för svensk medverkan i vissa europeiska utredningsprojekt och samarbete inom det Audiovisuella Eureka och det Europeiska Audiovisuella Observatoriet. Avgiften till Audiovisuella Eureka och det Europeiska Audiovisuella Observatoriet uppgår till sammanlagt . Regeringens överväganden Resultatinformation Audiovisuella Eurekas insatser har koncentrerats till att stödja och initiera projekt inom områdena utbildning, utveckling och distribution av europeisk film, TV och video. Särskilda insatser har gjorts för att underlätta samarbete mellan de deltagande länderna som inte är medlemmar i och de som är medlemmar. Det Europeiska Audiovisuella Observatoriet är ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in och distribuerar information om den europeiska film-, TV- och videoindustrin. Institutet ger bl.a. ut en statistisk årsbok. Slutsatser kommer även i fortsättningen att följa utvecklingen på detta område med stort intresse. Avgifterna till Audiovisuella Eureka och det Europeiska Audiovisuella Observatoriet beräknas sammantaget uppgå till högst varför anslaget föreslås minskas med . Medlen har använts för omprioriteringar inom kulturområdet. Regeringen föreslår att anvisas för . beräknas anslaget till resp. . Den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten beslutade om de villkor och riktlinjer som skall gälla för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297). Public service-företagen samt Radiotjänst i skall finansieras i huvudsak med TV-avgifter som anvisar från rundradiorörelsens resultatkonto (rundradiokontot). Även för radio och TV skall delvis finansieras med avgiftsmedel. Riksdagsbeslutet innebär att medelstilldelningen till public service- företagen, liksom tidigare, skall värdesäkras med utgångspunkt i ett särskilt kompensationsindex. Dessutom skall statsmakternas besparingskrav på verksamheten kvarstå även . I enlighet med beslut om besparing skall en minskning av anslagsnivån på fördelas jämnt över åren 1995 . Regeringen beslutade om sändningstillstånd för och för perioden och för . Regeringen har lämnat en proposition till om radio och TV under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred (prop. 1996/97:158). Regeringen bedömer att förslagen i propositionen inte kommer att leda till ökade kostnader för public service-företagen och därmed inte påverka medelstilldelningen. Vidare har regeringen lämnat en proposition till om vissa förändringar i TV-avgiftssystemet (prop. 1996/97:165). Förslagen i propositionen bedöms inte påverka intäkterna från TV-avgiften. I propositionen föreslås bl.a. att ansvaret för förvaltning av avgiftsmedlen skall föras över från till Radiotjänst i . Digital radio och TV beslutade att digitala ljudradiosändningar skulle påbörjas i ett begränsat antal områden. sker sändningar i fyra områden: , , och . I de olika regionerna skall såväl som privata programföretag ges möjlighet att delta. Sändningsverksamheten skall utvärderas när mottagare funnits tillgängliga . har endast ett fåtal mottagare funnits tillgängliga. Enligt uppgifter från flera håll inom radiobranschen kommer digitala radiomottagare att erbjudas i detaljhandeln . På så sätt kommer introduktionen av den digitala ljudradion att kunna komma igång. fattade beslut med anledning av regeringens proposition om digitala TV- sändningar (prop. 1996/97:67 bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178). TV-sändningar med digital teknik skall införas i flera steg med möjlighet för regering och riksdag att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. Sändningarna skall starta på ett begränsat antal orter. En särskild utredare har fått i uppdrag att förbereda sändningsverksamheten, föreslå sändningsorter och utforma en modell för olika programföretags samverkan i tekniska frågor (dir. 1997:19). De marksändande företagen skall beredas möjlighet att delta i verksamheten med digitala TV- sändningar. Regeringen avser att besluta om kriterierna för urvalet av de programföretag som kan ansöka om sändningstillstånd. Radio- och TV- verket kommer att ges i uppdrag att utlysa de aktuella sändningstillstånden. En kommitté med parlamentariskt inslag kommer att tillsättas för att medverka vid urvalet av de företag som skall delta i sändningarna, följa sändningsverksamheten och medverka vid en utvärdering. Sändningsverksamheten planeras kunna starta så snart det är praktiskt möjligt, när programföretag och andra intressenter har kommit överens om samarbetsformer kring olika tekniska lösningar. Verksamheten AB:s (SVT) totala sändningstid uppgick . Sändningstiden har ökat 1996. Ökningen har främst skett i den egna produktionen där den regionala programverksamheten har byggts ut. Andelen repriser har ökat , främst vad gäller det egenproducerade materialet, bl.a. reprisering av faktaprogram på eftermiddagarna. har SVT minskat inköpen av visningsrätter utifrån. Andelen svenska program i rikssändningarna är . SVT har 1996 förlagt allt mer av allmänproduktionen utanför . Av allmänproduktionen sker i distrikten och i . Program producerade av fristående producenter utgör , vilket är en ökning jämfört med . Utomståendes medverkan i programproduktionen minskade något , medan utläggningar och samproduktioner ökar. Det av beslutade besparingskravet på (1995-1998) genomförs enligt plan. Vissa ökade personalkostnader har uppkommit beroende på personalavveckling. Målet att minska antalet tillsvidareanställda med 450 tjänster har uppnåtts. anser att målen för personalminskning bör vara möjliga att uppnå . Den övergripande målsättningen för planeringsarbete har varit att säkra att programverksamheten så långt möjligt skall vara intakt, kvantitativt och kvalitativt, trots besparingskravet på företaget. SVT bedömer det angeläget att ett svenskt digitalt distributionssystem byggs ut . SVT ser det som nödvändigt att öka exponeringen och tillgängligheten av det programutbud som produceras inom public service-systemet.