prop · GL03119 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:119 Bostadspolitik för hållbar utveckling Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen redovisar regeringen mål och inriktning för den framtida bostadspolitiken. Vidare föreslås följande. Räntebidragssystemet enligt regler reformeras. Ekologiskt hållbara investeringar främjas vid ny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus genom ett särskilt investeringsbidrag. Räntebidraget avvecklas långsammare för fastigheter i de s.k. kris- årgångarna. Särskilt stöd lämnas till kommuner med övermäktiga ekonomiska åtaganden för boendet. Stöd skall kunna lämnas i form av kreditgarantier, lån och i särskilda fall bidrag. Möjligheter öppnas också att i vissa fall lösa av kommunala borgensåtaganden till förmån för bostadsrättsföreningar. En särskild delegation inrättas från med uppdrag att hantera frågor om sådant stöd till kommunerna. Den nuvarande skattereduktionen för utgifter för reparationer m.m. på bostadshus förlängs att gälla t.o.m. . I samband därmed höjs även de belopp med vilka skattereduktion högst kan lämnas för arbeten utförda efter . En parlamentariskt sammansatt kommitté skall göra en översyn av principerna för uttag av fastighetsskatt. Kommittén skall koncentrera sitt arbete till strukturella frågor medan skatteuttagets nivå ligger utanför uppdraget. I propositionen behandlas även vissa andra bostadspolitiska frågor. Regeringen anser att det är angeläget att uppmuntra ett långsiktigt bo- sparande. Tillräckliga motiv saknas dock för att införa ett av staten premierat sparande, bl.a. mot bakgrund av det utbud av olika sparformer som marknaden erbjuder. Levnadsvillkoren i särskilt storstädernas utsatta bostadsområden måste förbättras. Det kräver en förbättrad samordning av åtgärder inom olika politikområden. Kommunerna har det övergripande ansvaret för bostadsförsörjningen på den lokala nivån. De styrmedel som kommunerna förfogar över bedöms vara tillräckliga och föreslås inte nu ändras. Det kommunala engagemanget bör dock utvecklas, bl.a såvitt gäller de kommunala bostadsföretagen. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus Fel! Bokmärket är inte definierat. 3 Ärendet och dess beredning 10 4 Utvecklingen på bostadsmarknaden 11 4.1 Bostadsmarknaden och den allmänna ekonomiska utvecklingen 11 4.2 Särskilt om villkoren för det sent byggda bostadsbeståndet 14 4.3 Hushållens bostadssituation 17 4.4 Bostadsbeståndet och dess förändringar 21 5 Statens stöd till bostadssektorn nuvarande regler 28 5.1 Subventioner till bostadsproduktionen 28 5.2 Bidrag till bostadskonsumtion 31 5.3 Statens utgifter 33 6 Internationellt samarbete med anknytning till det bostads- politiska området 34 7 Den framtida bostadspolitiken mål och uppgifter 38 8 Reformer av statens stöd till bostadsproduktion 43 8.1 Vissa ändringar av reglerna för räntebidrag 43 8.2 Statliga kreditgarantier 44 8.3 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet 46 8.4 Bosparande 47 9 De ekonomiska villkoren för det sent byggda beståndet 52 10 Fortsatta reformer 54 10.1 En bred översyn av fastighetsskatten m.m. 54 10.2 Förbättrade levnadsvillkor i utsatta bostadsområden 55 10.3 Hushåll med svårigheter på bostadsmarknaden 59 10.4 Oseriösa bostadsförmedlare 61 11 Kommunernas roll i bostadspolitiken 62 11.1 Kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen 62 11.2 De kommunala bostadsföretagen 63 11.3 Stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet 70 12 Åtgärder för ökad sysselsättning i byggbranschen 78 12.1 Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus 80 12.2 Bidrag till äldrebostäder 81 13 Ekonomiska konsekvenser 83 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandena De ekonomiska villkoren för det sent byggda beståndet (SOU 1995:98) och Bostadspolitik 2000 från produktionspolitik till boendepolitik (SOU 1996:156) från Bostadspolitiska utredningen 84 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser 89 Bilaga 3 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1997:81) från Utredningen om kommunala bostadsföretag 91 Bilaga 4 Förteckning över remissinstanser 93 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 94 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, dels godkänner regeringens förslag om 1. ändrade regler för räntebidrag vid ny- och ombyggnad av bostäder (avsnitt 8.1), 2. ändrade regler för statliga kreditgarantier vid ny- och ombyggnad av bostäder (avsnitt 8.2), 3. bidrag för bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet (avsnitt 8.3), 4. ändrade regler för vissa räntebidrag för det sent byggda beståndet (avsnitt 9), 5. stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet (avsnitt 11.3). 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus Härmed föreskrivs att 3-4, 6 och 10-12 §§ lagen (1996:725) om skatte- reduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Underlaget för skattereduktion- en omfattar endast utgifter för byggnadsarbete som har utförts - och som är betalda för ansökan. Underlaget för skattereduktion- en omfattar endast utgifter för byggnadsarbete som har utförts - och som är betalda för ansökan. Utgifter för byggnadsarbete inräknas i underlaget endast om arbetet utförts av någon som innehar F-skattesedel när avtalet om arbete träffades eller när ersättningen utbetalades. En uppgift om innehav av en F-skattesedel får tas för god om den läm- nas i en anbudshandling, en faktura eller någon därmed jämförlig hand- ling, som även innehåller uppgifter om utbetalarens och betalningsmot- tagarens namn och adress eller andra för identifiering godtagbara upp- gifter samt uppgift om betalningsmottagarens personnummer eller orga- nisationsnummer. Detta gäller dock inte om den som betalar ut ersätt- ningen känner till att uppgiften om innehav av en F-skattesedel är oriktig. 4 § Skattereduktionen uppgår till av underlaget. Skatte- reduktionen får dock sammanlagt inte överstiga 1. för småhus som utgör en taxeringsenhet , 2. för hyreshus som utgör en taxeringsenhet det högsta av be- loppen och ett be- lopp motsvarande fas- tighetsskatten för bostadsdelen för hela , 3. för en bostadsrätt om inte annat framgår av fjärde stycket. Skattereduktionen uppgår till av underlaget. Skatte- reduktionen får dock sammanlagt inte överstiga 1. för småhus som utgör en taxeringsenhet , 2. för hyreshus som utgör en taxeringsenhet det högsta av be- loppen och ett be- lopp motsvarande fyra gånger fas- tighetsskatten för bostadsdelen för hela , 3. för en bostadsrätt om inte annat framgår av fjärde stycket. Om sökandens underlag inte uppgår till sammanlagt medges inte någon skattereduktion. I fråga om taxeringenhet som består av två eller flera småhus som till övervägande del upplåtits med hyresrätt får reglerna tillämpas som om småhusen tillsammans utgör ett hyreshus, om skattereduktionen där- igenom blir högre. I fråga om taxeringsenhet som består av två eller flera småhus som upplåtits med bostadsrätt, skall varje bostadsrättsinnehavare medges skattereduktion som om han eller hon ägde det med bostadsrätt upplåtna småhuset. I sådant fall har fastighetsägaren inte rätt att erhålla skatte- reduktion. Skattereduktionen för en delägare i en fastighet eller i en bostadsrätt utgör högst så stor andel av den totala skattereduktionen för fastigheten eller bostadsrätten som svarar mot hans eller hennes andel i fastigheten eller bostadsrätten när arbetet utfördes. 6 § Ansökningen skall innehålla uppgift om 1. sökandens personnummer eller organisationsnummer samt, om sök- anden är bostadsrättsinnehavare, föreningens eller bolagets organisa- tionsnummer, 2. fastighetens beteckning samt om sökanden är bostadsrättsinne- havare, lägenhetens eller småhusets beteckning, 3. sökandens andel i fastigheten eller i bostadsrätten när arbetet utför- des, 4. det byggnadsarbete som utförts på fastigheten eller på bostadsrätten och när arbetet utförts, 5. underlaget för den skattereduktion som begärs, 6. organisationsnummer eller personnummer för den som utfört bygg- nadsarbetet samt 7. huruvida sådan ersättning eller sådant stöd som avses i 2 § tredje stycket har beviljats. Om sökanden har förvärvat fastigheten eller bostadsrätten under något av åren 1996, 1997 eller 1998, skall ansökningen också innehålla uppgift om förvär- vet och om den som fastigheten eller bostadsrätten förvärvats från. Om sökanden har förvärvat fastigheten eller bostadsrätten under något av åren 1996, 1997, 1998 eller 1999, skall ansökningen också innehålla uppgift om förvär- vet och om den som fastigheten eller bostadsrätten förvärvats från. Till ansökningen skall fogas kopia av faktura eller motsvarande hand- ling utvisande vilket byggnadsarbete som utförts och utgiften för detta arbete, uppgift om utgiften för material och utrustning samt, om sökan- den är bostadsrättsinnehavare, intyg från föreningen eller bolaget som visar att han eller hon är medlem i föreningen eller delägare i bolaget och bostadsrättsinnehavare. Av ansökningen eller en handling som fogas till denna skall framgå när betalning har ägt rum. 10 § Ansökan om skattereduktion skall ha kommit in till en skatte- myndighet . Om en ansökan om skattereduk- tion har kommit in före skall skattereduktionen till- godoräknas vid debitering av skatt på grund av 1997 eller taxering efter vad som anges i ansökningen. Har ansökan kommit in efter men före skall skatte- reduktionen tillgodoräknas vid de- bitering av skatt på grund av 1998 eller taxering efter vad som anges i ansökningen. Kom- mer ansökningen in senare till- godoräknas skattereduktionen vid debitering på grund av taxering. Ansökan om skattereduktion skall ha kommit in till en skatte- myndighet . Om en ansökan om skattereduk- tion har kommit in före skall skattereduktionen till- godoräknas vid debitering av skatt på grund av 1997 eller taxering efter vad som anges i ansökningen. Har ansökan kommit in efter men före skall skatte- reduktionen tillgodoräknas vid de- bitering av skatt på grund av 1998 eller taxering efter vad som anges i ansökningen. Har an- sökan kommit in efter den 28 feb- ruari 1998 men före skall skattereduktionen till- godoräknas vid debitering av skatt på grund av 1999 eller taxering efter vad som anges i an- sökan. Kommer ansökningen in senare tillgodoräknas skattereduk- tionen vid debitering på grund av taxering. 11 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bestämmer vilken eller vilka skattemyndigheter som beslutar i ärenden enligt dena lag. Sedan en skattemyndighet av- gjort ett sådant ärende får en ny ansökan inte prövas förrän efter utgången av , om inte an- sökningen avser utgifter på som ingår i sökan- dens underlag för skattereduktion. Sedan en skattemyndighet av- gjort ett sådant ärende får en ny ansökan inte prövas förrän efter utgången av , om inte an- sökningen avser utgifter på som ingår i sökan- dens underlag för skattereduktion. 12 § beslut enligt denna lag får omprövas, förutom i fall som anges i förvaltningslagen (1986:223), om sökanden har lämnat oriktig uppgift eller sådan ersättning eller sådant stöd som avses i 2 § tredje stycket har beviljats efter det att ansökningen gjordes. Beslut får också omprövas om det föranleds av ett annat beslut av skattemyndighet eller förvaltningsdomstol som rör skattereduktion enligt denna lag, fas- tighetstaxering eller debitering av fastighetskatt. Beslut får vidare, på begäran av sökanden, omprövas om denne be- gärt att skattereduktion skall till- godoräknas honom eller henne vid debitering av skatt på grund av 1997 eller taxering och beslutad skattereduktion därefter inte fullt ut kunnat tillgodoräknas honom eller henne vid denna debi- tering. Beslut får vidare, på begäran av sökanden, omprövas om denne be- gärt att skattereduktion skall till- godoräknas honom eller henne vid debitering av skatt på grund av 1997, 1998 eller taxering och beslutad skattereduktion där- efter inte fullt ut kunnat tillgodo- räknas honom eller henne vid denna debitering. Omprövning får ske intill utgången av femte kalenderåret då beslut om skattereduktion meddelades. Omprövning enligt första stycket andra meningen får ske även som anges i föregående mening men senast sex månander efter det beslut som föranleder änd- ringen. Denna lag träder i kraft . För byggnadsarbete som utförts mellan och gäller 4 § i dess äldre lydelse. 3 Ärendet och dess beredning Genom beslut bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en parlamentariskt sammansatt utredning med uppdrag att ta fram underlag för beslut om bostadspolitiken på . I uppdraget ingick att precisera målen för en fortsatt social bostadspolitik och att ge förslag om lämpliga medel för att uppnå dessa. Utredningen, som antog namnet Bostadspolitiska utredningen, över- lämnade delbetänkandet 1990-talets bostadsmarknad en första utvärdering (SOU 1995:98). I delbetänkandet behandlade utredningen de ekonomiska villkoren för det sent byggda beståndet samt redovisade en första utvärdering av regler för stöd till bostads- finansieringen. De förslag som redovisades i delbetänkandet har behandlats på ett remissmöte med företrädare för berörda myndigheter och organisationer. I proposition 1995/96:101 om de eko- nomiska villkoren för det sent byggda beståndet m.m. (bet. 1995/96:BoU10, rskr. 1995/96:227 och 228) föreslog regeringen bl.a. frihet från fastighetsskatt även för för bostadsfastigheter med värdeår 1991 samt vissa begränsade justeringar av villkoren i fråga om kreditgarantier för den nyproduktion som påbörjades . överlämnade utredningen sitt slutbetänkande Bostadspolitik 2000 - från produktionspolitik till boendepolitik (SOU 1996:156). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2 och en sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig vid (dnr In 96/2357/BO). Genom beslut bemyndigade regeringen stats- rådet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över vissa förutsättningar och villkor som gäller de allmännyttiga företagen och deras bostäder. överlämnade utredaren betän- kandet (SOU 1997:81). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 3 och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr In97/1520/BO). Lagrådet Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus innebär justeringar av tekniskt sett enkel beskaffenhet. Förslaget är enligt regeringens bedömning därför av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Utvecklingen på bostadsmarknaden 4.1 Bostadsmarknaden och den allmänna ekonomiska utvecklingen hade en gynnsam makroekonomisk utveckling så till vida att BNP och hushållens reala disponibla inkomster ökade under hela decenniet. Den öppna arbetslösheten var mycket låg och nådde . Dessa faktorer lade grunden för en hög efterfrågan på bostäder som blev märkbar under andra halvan av 1980- talet och kulminerade kring skiftet mellan 1980- och 1990-tal. Bostadsbyggandet och efterfrågan på fastigheter stimulerades också av de avregleringar av kreditmarknaden som skedde från mitten av 1980- talet. Genom avregleringarna ökade tillgången på krediter mycket kraf- tigt, i synnerhet efter det att valutaregleringen slutgiltigt avskaffats och kreditinstituten fritt kunde refinansiera sig utomlands. Konkur- rens om marknadsandelar mellan kreditgivarna och orealistiska bedöm- ningar av kreditriskerna var andra orsaker till kreditexpansionen. Tillgången på krediter ökade i ett läge då inflationen börjat stiga. Den årliga inflationstakten steg från till . Den stigande inflationen medförde att de reala räntorna för t.ex. bostadslån sjönk kraftigt till nivåer som inte var långsiktigt hållbara. Realräntan efter skatt låg under noll på grund av att värdet av avdragsrätten för ränteutgifter då var . Räntekostnader och ränterisker reducerades ytterligare genom de generella räntebidragen, vars dåvarande utformning innebar att staten stod för större delen av ränterisken. På bygg- och bostadsmarknaden stimulerade ovanstående faktorer fram en omfattande bostadsproduktion och ledde till kraftigt stigande fastighetspriser. Kostnadsmedvetenheten och respekten för framtida ränteförändringar var dock ofta svagt utvecklad. Produktionskostnaderna steg och andelen eget kapital vid nyproduktion och förvärv av fastigheter var vanligen mycket låg. De på kort sikt gynnsamma villkoren för investeringar i bostäder ledde till ett byggande som på många lokala bostadsmarknader översteg det långsiktiga behovet av bostäder. kom sedan en period med utomordentligt svag ekonomisk utveckling. Lågkonjunkturen, som var den värsta sedan 1930- talet, medförde att produktionen sjönk med totalt . Den öppna arbetslösheten steg från till och mer än 500 000 arbetstillfällen försvann. Följden blev att underskottet i de offentliga finanserna steg till som mest av BNP . började hushållens köpkraft försvagas och misstroendet mot den svenska ekonomin gav upphov till mycket höga räntor. När lågkonjunkturen kom föll inflationen snabbt, från till . låg de nominella räntorna kvar på oförändrad nivå, med t.ex. ränta för ett 5- årigt villalån. Följden blev en historiskt sett mycket hög realränta. Den höga realräntan ökade känsligheten för ränteförändringar. Hushåll och fastighetsägare kunde inte längre räkna med att inflationen skulle göra deras lån lättare att bära eller höja värdet på deras fastigheter. Under lågkonjunkturen blev det tydligt hur skattereformen på flera sätt ändrat de ekonomiska förutsättningarna på bostadsmarknaden. Genom skattereformen begränsades värdet av avdragsrätten för skuldräntor till för att nå en mer enhetlig kapitalbeskattning. Tillsammans med den minskade inflationen medförde detta att realräntan på ett villalån (efter ränteavdrag) blev jämfört . För att upprätthålla kostnadspariteten mellan de olika upplåtelseformerna redu- cerades räntesubventionerna till flerbostadshus. Skattereformen syftade slutligen till att göra skattesystemet mer symmetriskt och för- skjuta skatteuttaget från direkta till indirekta skatter. Som ett led i detta infördes full moms () på byggande och fastighetsförvaltning. Dessa förändringar ökade kraftigt boendekostnaderna i alla upplåtelseformer. sänktes dock marginalskatterna och steg hushållens reala disponibla inkomster med som en följd av skatte- och avgiftsminskningar. Dessutom höjdes boendekost- nadsgränserna i bostadsbidragssystemet liksom barnbidragen i syfte att kompensera framförallt ekonomiskt svaga barnfamiljer för stigande boendekostnader. Sammantaget innebar det uppdrivna kostnadsläget inom branschen, växlingen till låg inflation och lågkonjunkturen tunga ekonomiska bördor för fastighetsägare och hushåll. När arbetslösheten ökade sjönk också hushållens inkomster och många hushåll kunde inte längre tillgodogöra sig de positiva effekterna av den minskade beskattning av arbets- inkomster som skattereformen innebar. Följden blev en minskad efter- frågan på bostäder. Fastighetspriserna föll och antalet outhyrda lägen- heter ökade snabbt. De fastighetsekonomiska konsekvenserna blev svåra att hantera för många fastighetsägare (se nedan). har den allmänna ekonomiska utvecklingen inneburit att de ekonomiska förutsättningarna för boende och byggande snabbt förbättrats. Den ekonomiska politik som förts har varit inriktad på att bryta den negativa ekonomiska utvecklingen och skapa förutsättningar för en hög och stabil tillväxt samt en varaktig minskning av arbetslösheten. De två styrande målen för den ekonomiska politiken har varit en halvering av den öppna arbetslösheten till samt sunda offentliga finanser. Facit av den förda politiken är i de flesta avseenden mycket gynnsamt. BNP-tillväxten har 1997 i genomsnitt uppgått till . Inflationen och inflations- förväntningarna har hållit sig inom inflationsmål, vilket inneburit att räntorna sjunkit till en bottennivå historiskt sett. Vidare är de offentliga finanserna i balans och arbetslösheten har börjat falla kraf- tigt. Enligt prognoser ökar hushållens disponibla inkomster . De fallande räntorna har mycket stor betydelse för bostadssektorn och för hushållens ekonomi. Räntan för t.ex. ett 5-årigt villalån (Stads- ) har sjunkit från till . Detta innebär en skillnad i räntekostnad på efter ränteavdrag för ett lån på . Även bostads- rättshavare som belånar sin bostadsrätt har fått del av de sjunkande räntorna. Hushåll i hyresrätt får ta del av räntesänkningen indirekt och med en viss fördröjning. Fastighetsägarens sjunkande räntekostnader måste först slå igenom i hyressättningen. Årets hyresförhandlingar indi- kerar att de låga räntorna nu börjar ge effekt i form av mycket måttliga hyreshöjningar. Den låga inflationen ger stabilare förutsättningar för byggande och boende än 1980-talets inflationsekonomi, men ställer också krav på en relativt hög andel eget kapital vid bostadsinvesteringar och på ökad soliditet i bostadsföretagen. Genom den låga inflationen ligger realräntan fortfarande på en högre nivå än under tidigare decennier. Bostadsmarknaden kännetecknas vid sidan av de kvarstående fastighetsekonomiska problemen för delar av de nyare årgångarna av en ökad differentiering mellan olika lokala och regionala bostadsmark- nader. I storstadsområdena och i många större orter skapar en relativt god arbetsmarknad och goda utbildningsmöjligheter en positiv befolknings- utveckling. Tillsammans med en relativt god inkomstutveckling för stora grupper av befolkningen ger detta en hög bostadsefterfrågan som håller nere antalet lediga lägenheter på en låg nivå och ger förutsättningar för nyproduktion av bostäder. Bostadsmarknadsläget är helt annorlunda i många mindre kommuner där en vikande arbetsmarknad bidrar till en stagnerande eller negativ befolkningsutveckling och en svag inkomst- utveckling. Följden har i flera fall blivit bestående problem med outhyrda lägenheter och därmed försämrad ekonomi för många fastighetsägare. 4.2 Särskilt om villkoren för det sent byggda bostadsbeståndet 1993 färdigställdes drygt 300 000 lägenheter, varav ca 185 000 lägenheter i flerbostadshus. Den regionala fördelningen av byggandet var mycket skev på så sätt att en betydande andel av bostadsproduktionen skedde i mindre kommuner. Vidare var andelen hyresbostadsfastigheter högre än tidigare, särskilt andelen privatägda hyreslägenheter, och allt fler nyproducerade småhus uppläts med hyres- eller bostadsrätt. Fastigheterna i denna del av beståndet producerades högkonjunktur då produktionskostnaderna ökade kraftigt och produktiviteten i byggandet minskade. De ekonomiska villkoren i för- valtningen av dessa fastigheter utmärks därför av höga produktions- kostnader, hög belåning och därmed betydande kapitalkostnader. Dessa faktorer leder till ekonomiska problem som i flera fall förvärras av att fastigheterna är belägna på orter med svag efterfrågan på bostäder. I många fall har fastighetsägare ställts inför akuta betalningssvårigheter och långsiktiga lönsamhetsproblem, vilka i sin tur tvingat många fastig- hetsägare till finansiella rekonstruktioner på grund av att de kommit på obestånd. Trots kraftiga ökningar av hyror och avgifter har tillgångarna inte räckt för att betala amorteringar och ränta på skulder samt andra kostnader. De fastighetsekonomiska problemen har resulterat i ett ökat antal ekonomiska rekonstruktioner och konkurser. gick 2 963 privata fastighetsägare med bostäder och 267 bostadsrättsföreningar i konkurs. SCB:s statistik visar att konkurser och rekonstruktioner har åsamkat bostadsinstituten kreditförluster motsvar- ande .