prop · GL03152 · 1998-01-01 00:00:00 — I paragrafen anges att utfående av handikappersättning och vårdbidrag som huvudregel förutsätter ansökan av den som önskar sådan ersättning. I de fall ersättning har tillerkänts för en begränsad tid kan dock ersättning tillerkännas utan ny ansökan. Sökanden som har haft kostnader för läkarundersökning och läkarutlåtande i anledning av ansökan om handikappersättning eller vårdbidrag har rätt till ersättning för dessa kostnader. Reglerna i denna paragraf överensstämmer i sak med nuvarande bestämmelser i 16 kap. 1 § första, tredje och femte styckena AFL. 12 § Som villkor för rätt till handikappersättning får det föreskrivas att den sökande skall vara intagen på ett visst sjukhus under eller undersökas av en viss läkare. Motsvarande gäller i fråga om rätt till vårdbidrag. För kostnader som uppstår med anledning av en sådan före- skrift skall ersättning lämnas i enlighet med vad regeringen förordnar. Denna paragraf motsvarar med viss redaktionell ändring bestämmelserna 16 kap. 2 § AFL. 13 § Handikappersättning och vårdbidrag utges från och med den månad då rätt till förmånen har inträtt. Vårdbidrag får inte utges tillbaka än och handikappersättning före ansökningsmånaden. Bestämmelserna i denna paragraf motsvarar i sak bestämmelserna i 16 kap. 5 § andra och femte styckena AFL. 14 § Handikappersättning utges till och med den månad då den ersätt- ningsberättigade har avlidit eller rätten till förmånen annars har upphört. Motsvarande gäller för vårdbidrag, som dock utges längst till och med månaden före den då barnet fyller . Denna paragraf motsvarar i sak bestämmelserna i 16 kap. 9 § AFL. För vårdbidrag regleras här vad som allmänt gäller beträffande den tidpunkt vid vilken utbetalning skall upphöra. I de fall barnet avlidit finns i detta avseende särskilda bestämmelser i 16 §. 15 § Avlider ett barn, för vilket vårdbidrag enligt 9 och 10 §§ utges så- som hel, tre fjärdedels eller halv förmån, utges vårdbidrag till och med den åttonde månaden efter dödsfallet, dock längst till och med den månad då vårdbidraget annars skulle ha upphört. Vårdbidrag enligt första stycket utges som halv förmån, om bidraget vid tiden för dödsfallet lämnades såsom hel eller tre fjärdedels förmån, och i annat fall som en fjärdedels förmån. Om det vårdbidrag som utgick vid dödsfallet till viss del hade bestämts som merkostnadsersättning skall motsvarande del av vårdbidraget enligt denna paragraf anses utgöra sådan ersättning. Denna paragraf motsvarar med viss språklig justering 9 kap. 4 a § AFL. 16 § För den som vårdas på en institution som tillhör eller till vars drift det betalas ut bidrag från staten, en kommun eller ett landsting, utges handikappersättning eller vårdbidrag endast om vården kan beräknas pågå högst . Detsamma gäller om han eller hon vårdas utanför institutionen genom dess försorg eller i annat fall vårdas utanför en sådan institution och staten, kommunen eller är huvudman för vården. Om den beräknade vårdtiden är kan dock vårdbidrag utges för ett svårt sjukt barn om en förälder i betydande omfattning regelbundet behöver vara närvarande på institutionen som en del av behandlingen av barnet. Om någon som vårdas på institution som avses i första stycket, och till följd härav inte har rätt till handikappersättning eller vars förälder av sådan anledning inte har rätt till vårdbidrag, tillfälligt inte vårdas genom huvudmannens försorg, utges ersättning för sådan tid om denna uppgår till minst per kvartal eller till minst . Skall i så- dant fall ersättning utges för del av en kalendermånad, utges ersättningen för med en trettiondel av månadsbeloppet och avrundas till närmaste krontal. Bestämmelserna motsvarar med redaktionella förändringar bestämmel- serna i 9 kap. 5 § andra och tredje styckena. 17 § Handikappersättning och vårdbidrag skall betalas ut . När ersättningsbeloppet beräknas för månad skall den ersättning för år räknat från vilken beräkningen utgår avrundas till närmaste krontal som är jämnt delbart med tolv. Om den ersättningsberättigade förutom handikapper- sättningen eller vårdbidraget även uppbär förtidspension eller efterle- vandepension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, ålderspen- sion enligt lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension eller garantipension enligt lagen (1998:000) om garantipension skall samtliga dessa ersättningar anses som en ersättning vid avrundningen. Avrundning skall i första hand göras på garantipensionen, därefter på folkpensionen och sedan på handikappersättningen eller vårdbidraget. Bestämmelserna stämmer i huvudsak överens med reglerna om utbetal- ning i 16 kap. 4 § AFL. Handikappersättning och vårdbidrag skall betalas ut . Avrundning skall ske så att månadsbeloppet blir ett helt krontal. För den som med handikappersättning eller vårdbidrag uppbär förtidspension, efterlevandepension eller ålderspension skall dessa förmåner läggas samman innan avrundning sker. Eventuell av- rundning skall sedan ske i ordningen garantipension, folkpension och därefter handikappersättning eller vårdbidrag. 18 § Om båda föräldrarna till ett barn, för vilket de har rätt till vård- bidrag, är berättigade till sådant bidrag utges bidraget till den förälder som står för den huvudsakliga tillsynen och vården av barnet. Om båda föräldrarna begär att bidraget delas upp, skall dock hälften av vårdbidra- get betalas till var och en av dem om båda tar del i vården om barnet el- ler, i fall som avses i 15 §, om båda vid tiden för dödsfallet tog del i vår- den. För uppdelning av vårdbidrag enligt första stycket krävs att båda föräldrarna har eller vid tiden för dödsfallet hade gemensam vårdnad om barnet. Såvitt avser uppdelning av vårdbidraget mellan föräldrarna motsvarar denna paragraf med vissa språkliga justeringar 9 kap. 4 b § AFL. I para- grafen regleras också till vem av föräldrarna bidraget skall utges om båda föräldrarna i och för sig är berättigad till sådant bidrag och inte gemensamt begär att det skall delas upp mellan dem. I enlighet med vad som gäller för vårdbidraget skall enligt motivuttalande till aktuell bestämmelse i nuvarande lagstiftning i en sådan situation den förälder som till huvudsaklig del ombesörjer den särskilda tillsynen och vården av barnet erhålla bidraget. 19 § Den som uppbär handikappersättning eller vårdbidrag är skyldig att utan oskäligt dröjsmål anmäla till den allmänna om förhållandena ändras så att rätten till förmånen påverkas. För den som är omyndig är det förmyndaren som är anmälningsskyldig. God man eller förvaltare enligt till en ersättningsberättigad har motsva- rande skyldighet att göra anmälan, om det kan anses ingå i uppdraget. Om en anmälan som avses i första stycket inte görs, får förmånen dras in eller tills vidare. Bestämmelserna i denna paragraf motsvarar med vissa språkliga juste- ringar bestämmelserna i 16 kap. 8 § AFL. 20 § Ändring av handikappersättning och vårdbidrag skall gälla från och med månaden närmast efter den månad när anledningen till ändring upp- kom. Vad som föreskrivs i 11 § första och andra styckena samt 12 § gäller även i fråga om ökning av handikappersättning eller vårdbidrag. Om ökningen kräver ansökan av den förmånsberättigade tillämpas 13 § andra stycket. Vad som sägs i denna paragraf skall inte tillämpas i fråga om ändring av handikappersättning eller vårdbidrag med anledning av förändring av prisbasbeloppet. Bestämmelserna i denna paragraf motsvarar i sak bestämmelserna i 16 kap. 6 § AFL. Eventuell ändring av ett ersättningsbelopp skall gälla från och med kalendermånaden närmast efter den månad när anledningen till ändringen uppkommit. För ökning av ersättningsbeloppet gäller reglerna om ansökning enligt 11 § första och andra styckena och 12 §. Vid ökning gäller begränsningarna om retroaktiv utbetalning enligt 13 § andra stycket. Övriga bestämmelser 21 § En socialförsäkringsnämnd skall avgöra ärenden om rätt till han- dikappersättning eller vårdbidrag. Vad som föreskrivs om socialförsäk- ringsnämnd i 18 kap. 17 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall då gälla. Bestämmelsens första mening har sin motsvarighet i 18 kap. 17 § AFL såvitt avser handikappersättning och vårdbidrag. 22 § För handikappersättning och vårdbidrag gäller i tillämpliga delar följande bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring: 20 kap. 2 a 4 §§ om utbetalning, indragning och återbetalning, 20 kap. 5 7 §§ om preskription, utmätning och skadestånd m.m., 20 kap. 8 9 a §§ om uppgiftsskyldighet m.m., 20 kap. 10 och 10 a §§ om omprövning och ändring, och 20 kap. 11 13 §§ om överklagande. I 20 kap. AFL finns bestämmelser om a conto-utbetalning, indragning och nedsättning av ersättning, preskriptionsbestämmelser, uppgiftsskyl- dighet i vissa fall, sekretess, omprövning, ändring samt överklagande. Reglerna gäller för ersättningar enligt AFL och därmed även vårdbidrag och handikappersättning. Genom en hänvisning till de tillämpliga reglerna i 20 kap. AFL kommer reglerna att gälla oföränd- rade. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om handikappersättning och vårdbidrag för tid före ikraftträdandet. För ersättningsberättigad som före uppbar invali- ditetstillägg eller invaliditetsersättning som beviljats före på grundval av då gällande regler, får förmånen inte minskas eller upphöra i annat fall än om så skulle ha skett om de äldre bestämmelserna alltjämt hade varit tillämpliga. Punkterna 2 och 3. Vid införandet av handikappersättningen och föränd- ringen av vårdbidraget föreskrevs i övergångsbe- stämmelser att förmåner som beslutats enligt tidigare gällande regler för tid efter inte fick minskas eller upphöra i annat fall än om så skulle ha skett om de äldre reglerna alltjämt varit tillämpliga. I de bestämmelser som gällde före fanns vad avsåg vårdbidraget en bestämmelse om att detta bidrag skulle omprövas minst . Beträffande invaliditetstillägget och invaliditetsersättningen fanns däremot endast en bestämmelse om att ersättningen fick begränsas i tiden. För det fall så inte skett kan således alltjämt ersättning utges enligt äldre bestämmelser. Den tidigare övergångsbestämmelsen skall därför, när det gäller invaliditetstillägg och invaliditetsersättning, gälla även efter införandet av den nu föreslagna lagen. 17.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 5 kap. 1 § En försäkrad som är bosatt i har rätt till folkpension i form av förtidspension, efterlevandepension och handikappersättning som utgör tillägg till pension a) enligt 3 och 4 §§ i förhållande till det antal år för vilka tillgodoräk- nats pensionspoäng för tilläggspension, eller b) enligt 5 7 och 9 11 §§ i förhållande till det antal år som tillgodo- räknats som bosättningstid i . En försäkrad som är bosatt i har rätt till folkpension i form av ålderspension enligt 3 § i förhållande till det antal år för vilka tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggspension. En svensk medborgare som är bosatt utomlands har rätt till folkpension enligt första stycket a. skall, enligt vad som närmare beskrivits i avsnitt 14 en person som är född eller senare inte kunna ta ut ålderspensionens grundskydd . Grundskyddet i ålderspensionssystemet utgörs bl.a. av sådan folkpension, som enligt 5 kap. 1 § första stycket b, har beräknats med utgångspunkt från den bosättningstid som har tillgodoräknats den försäkrade, s.k. 40-delsberäknad folkpension. Däremot utgör sådan folkpension som enligt 5 kap. 1 § första stycket a har beräknats med utgångspunkt från antalet tillgodoräknade år med pensionspoäng, sk. 30- delsberäknad folkpension, inte en del av grundskyddet. Personer som är födda eller senare skall inte kunna lyfta 40-dels beräknad folkpension . Däremot skall de kunna ta ut 30- delsberäknad folkpension. Ändringen innebär att möjligheten att beräkna folkpension i form av ålderspension i förhållande som har tillgodoräknats som bosättningstid tas bort. Möjligheten att med år med pensionspoäng likställa vissa andra år enligt 5 kap. 4 § föreslås också tas bort vid beräkning av ålderspension. Till följd härav sker endast hänvisning till beräkning enligt 5 kap. 3 §. Enligt den föreslagna övergångsbestämmelsen gäller ändringarna inte för personer födda eller tidigare. 3 § Folkpension enligt 1 § första stycket a eller andra stycket beräknas i förhållande till det antal år för vilka den pensionsberättigade eller, när fråga är om efterlevandepension, den avlidne vid tilläggspensionens be- räkning tillgodoräknats pensionspoäng. Har pensionspoäng tillgodoräknats , utges folkpension med oavkortat belopp. I annat fall utges folkpension med så stor andel därav som svarar mot förhållandet mellan det antal år för vilka pensions- poäng tillgodoräknats och talet 30. Om rätt till tilläggspension inte föreligger krävs att antalet år för vilka pensionspoäng tillgodoräknats uppgår till minst tre. I paragrafen görs en följdändring och en redaktionell ändring. 4 § Med år för vilket har tillgodoräknats pensionspoäng likställs vid beräkning av förtidspension och efterlevandepension 1. år, för vilket pensionspoäng inte har tillgodoräknats till följd av be- stämmelserna i 11 kap. 6 § första stycket, i detta lagrums lydelse före , eller 4 kap. 8 § andra stycket lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension om tillgodoräknande av pensionspoäng vid bristande eller underlåten avgiftsbetalning eller bestämmelserna i 11 kap. 7 § denna lag, i detta lagrums lydelse före , 2. år , för vilket beräknats till statlig inkomstskatt taxerad inkomst, 3. såvitt gäller svensk medborgare, år eller, såvitt gäller utländsk medborgare, år , för vilket erlagts sjömansskatt, samt 4. såvitt gäller person som uppburit ersättning som avses i 2 kap. 12 § lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension, år , för vilket skulle ha beräknats till statlig inkomstskatt taxerad inkomst om skattskyldighet hade förelegat för ersättningen. I det reformerade ålderspensionssystemet kommer folkpension grundad för vilka har tillgodoräknats pensionspoäng, s.k. 30-delsberäknad folkpension att motsvaras av ett särskilt tillägg som utges till tilläggspensionen. Även detta tillägg är tänkt att vara 30- delsberäknat dock endast med utgångspunkt för vilka har tillgodoräknats pensionspoäng. I denna paragraf likställs med sådana år även vissa andra år. Någon motsvarande likställighetsregel skall inte gälla för det 30-delsberäknade tillägget till tilläggspensionen. För att personer som omfattas av de reformerade ålderspensionsreglerna men som kan börja uppbära pension innan de reformerade utbetalningsreglerna har trätt i kraft skall få folkpension enligt samma regler som senare skall gälla för det tillägg som motsvarar folkpension har här föreskrivits att bestämmelsen att vissa år skall likställas med år med pensionspoäng endast skall gälla vid beräkning av förtids- och efterlevandepension. Enligt den föreslagna övergångsbestämmelsen skall dock tidigare regler alltjämt gälla för personer födda eller . Regeringen föreslår vidare i propositionen angående inkomstgrundad ålderspension vissa ändringar i 11 kap. AFL. På grund härav behöver också punkt 1 och 4 i denna paragraf ändras. I punkt 1 har därför hänvisningen till 11 kap. 6 § första stycket preciserats till att avse bestämmelserna om tillgodoräknande av pensionspoäng vid bristande avgiftsbetalning. År för vilka pensionspoäng inte har tillgodoräknats på grund av att den försäkrade är skall alltså inte beaktas vid beräkning av folkpension enligt 30-årsregeln. För personer som är födda eller tidigare skall enligt 15 § lagen (1998:000) om införande av LIP (införandelagen) för tid gälla särskilda bestämmelser för när pensionspoäng inte får tillgodoräknas enligt 11 kap. 6 § AFL i dess lydelse före . Enligt tredje punkten i övergångsbestämmelserna skall därför för personer som är födda eller tidigare med år för vilket har tillgodoräknats pensionspoäng likställas år för vilket pensionspoäng inte har tillgodoräknats till följd av bestämmelserna i 15 § införandelagen. Ändringen i punkt 4 är föranledd av att bestämmelserna i 11 kap. om vad som är pensionsgrundande inkomst har upphävts som motsvarande bestämmelser förs in i LIP. Dessa ändringar i punkterna 1 och 2 har granskats av Lagrådet i ärendet angående reformerade regler om inkomstgrundad ålderspension (jfr. bilaga 4 till prop. 1997/98:151). 7 § Om den försäkrade har beviljats uppehållstillstånd i med stöd av 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529) skall som bosättningstid även tillgodoräknas tid då han eller hon har varit bosatt i sitt tidigare hemland från och med det år då den försäkrade fyllde till tidpunkten då han eller hon först ankom till . Därvid skall en så stor andel av tiden i hemlandet tillgodoräknas som svarar mot förhållandet mellan den tid under vilken den försäkrade har varit bosatt i från den första ankomsten till landet till och med det år då han eller hon fyllde och hela tidsrymden från det att den försäkrade första gången kom till landet till och med det år då han eller hon fyllde . I fråga om förtidspension eller efterlevandepension skall i stället för året då den försäkrade skulle fylla som utgångspunkt tas året före pensionsfallet. Vid beräkningen enligt detta stycke bortses från tid för vilken den försäkrade, vid bosättning i , har rätt till pension från hemlandet. Med tid för bosättning i hemlandet likställs tid då den försäkrade före den första ankomsten till befunnit sig i annat land där han eller hon beretts en tillfällig . Vad som i första stycket sägs om den som beviljats uppehållstillstånd med stöd av 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529) skall gälla även en försäkrad som a) annars beviljats uppehållstillstånd på grund av att han eller hon an- setts som flykting enligt konventionen d. angående flyk- tingars rättsliga ställning, eller b) beviljats uppehållstillstånd med stöd av 3 kap. 1 § 2 eller 3 utlän- ningslagen i paragrafens lydelse före eller enligt motsvarande äldre bestämmelser. Den som har beviljats uppehållstillstånd enligt de i paragrafen angivna bestämmelserna kan som bosättningstid vid beräkning av folkpension på visst sätt få tillgodoräkna sig tid från sitt tidigare hemland. Enligt nuva- rande bestämmelse får sådan tid räknas till och med året före ankomsten till . Ändringen innebär att som bosättningstid får beräknas tid till tidpunkten för ankomsten samt att andelsberäkningen görs med utgångspunkt från bosättningstiden i från tidpunkten för ankomsten. Härigenom kommer det inte att uppstå någon tid för vilken bosättningstid inte kan tillgodoräknas. Därtill har vissa redaktionella och språkliga ändringar gjorts. 13 § I de fall då folkpension i form av ålderspension har börjat utges före det år då den försäkrade fyller , skall omräkning av pensionen med hänsyn till tillkommande år för vilka tillgodoräknats pensionspoäng inte göras förrän från och med den månad varunder den försäkrade fyller . Bosättningstid och pensionspoäng tillgodoräknas en person t.o.m. det år han eller hon fyller . För den som tar ut folkpension i form av ålderspension före det år han eller hon fyller och då inte har rätt till oavkortad pension innebär detta att senare tillkommande bosättningstid eller år för vilka har tillgodoräknats pensionspoäng påverkar storleken av pensionen för framtiden. I paragrafen anges att omräkning i sådant fall inte får göras förrän fr.o.m. den månad när den försäkrade fyller . Ändringen innebär att bestämmelsen om omräkning med hänsyn till tillkommande bosättningstid tas bort eftersom enligt föreslagen ändring i 5 kap.1 §, ålderspension inte skall kunna beräknas i förhållande till tillgodoräknad bosättningstid. I fall då rätt till barntillägg föreligger för december månad 1989 gäl- ler fortfarande äldre bestämmelser om denna förmån. Vad som därvid föreskrivits om ålderspension och tilläggspension i form av ålderspension skall i stället gälla inkomstpension eller tilläggspension enligt lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension eller garantipension enligt lagen (1998:000) om garantipension. Minskning av barntillägget till den som uppbär ålderspension skall ske endast i den utsträckning summan av hel pension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension och hel garantipension enligt lagen om garantipension överstiger 2,13 gånger prisbasbeloppet. Barntillägg som utges till pension som tagits ut till viss andel skall utgöra motsvarande andel av barntillägg till hel pension. Därvid skall vad som föreskrivs i tredje meningen om minskning gälla motsvarande andel av 2,13 gånger prisbasbeloppet. upphävda bestämmelser om barntillägg gäller alltjämt för dem som hade rätt till barntillägg . Barntillägget är en sk. särskild folkpensionsförmån som utges som tillägg till folkpensionen. Folkpensionen i form av ålderspension avskaffas när de reformerade ålderspensionsreglerna träder i kraft fullt ut. Ändringen i övergångsbestämmelserna innebär att barntillägget anpassas till detta och därför framöver kommer att utges som ett tillägg till ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension eller garantipension. För barntillägg som utges som tillägg till förtidspension sker ingen ändring. För den som uppbär tilläggspension skall barntillägget enligt nuva- rande bestämmelser minskas med hälften av tilläggspensionen som överstiger ett halvt basbelopp. Detta innebär att fritt från samordning är folkpensionsbeloppet jämte ett halvt prisbasbelopp. Ändringen innebär för att barntillägget skall minskas med hälften av summan av den pension enligt LIP och garantipension enligt lagen om garantipension som överstiger ett visst fribelopp. Det belopp som på detta sätt fritas från samordning bestäms för den som uppbär hel ålderspension till 2,13 prisbasbelopp, vilket motsvarar garantipensionens basnivå för ogifta. För den som uppbär partiell ålderspension fritas från samordning motsvarande andel av 2,13 prisbasbelopp. Rätt till barntillägg som utges med stöd av övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäk- ring tillkommer försäkrad som är bosatt i . I fråga om en svensk medborgare, som hade rätt till barntillägg för och som är bosatt utomlands, gäller fortfarande äldre bestämmelser i 5 kap. 2 §, i detta lagrums lydelse vid utgången av . Barntillägg till förtidspension utges på grundval av samma antal år med pensionspoäng eller samma bosättningstid som ligger till grund för beräkningen av folkpensionen. Barntillägg till ålderspension utges på grundval av samma antal försäkringsår som ligger till grund för beräkningen av garantipension enligt lagen (1998:000) om garantipension, eller skulle ha legat till grund för beräkning av garantipension om rätt till sådan pension förelegat. Om barntillägg med tillämpning av andra stycket skall utges med viss andel av oavkortat sådant tillägg, skall minskning med hänsyn till tilläggspension som den försäkrade uppbär beräknas på ett oavkortat barntillägg och andelsberäkning enligt andra stycket göras på det belopp som framkommer efter denna minskning. Folkpension i form av förtidspension eller ålderspension utges på grundval av antingen antalet år av 30 med pensionspoäng eller antalet bosättningsår av 40. I övergångsbestämmelsen anges att barntillägget skall utges på grundval av samma antal år med pensionspoäng eller samma bosättningstid som ligger till grund för beräkningen av folkpen- sionen. Ändringen innebär att barntillägg som utges som tillägg till ålderspension i stället kopplas till garantipensionen sådan den utges eller skulle ha utgetts om rätt till sådan pension förelegat. För garantipensionen gäller att denna utges på grundval av antalet tillgodoräknade försäkringsår av 40. 17.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott 1 § Till folkpension i form av förtidspension, omställningspension eller särskild efterlevandepension utges pensionstillskott enligt denna lag. Sådant tillskott utges också till folkpension i form av änkepension, som uppbärs med stöd av övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring.