prop · GL0362 · 1998-01-01 00:00:00 — Dessa medel är avsedda att i första hand användas till den fortsatta projekteringen av banförlängningen och finansieras från programmet för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska projekt. Regeringen vill avslutningsvis erinra om att Kallax är en militär flygplats, bas för flygflottilj F21, vilken även är upplåten för civil trafik. Utvecklingen av den civila flygtrafiken på flygplatsen skall ske med utgångspunkt att den militära verksamheten inte inskränks, försvåras eller fördyras. Möjligheter att tillvarata eventuella synergieffekter skall beaktas med utgångspunkt i att den planerade utbyggnaden av flygplatsen inte avses att komma belasta Försvarsmakten ekonomiskt. En ny trafikflygplats i kommun Regeringens bedömning: Regeringen avser att medverka till att en lösning av finansieringsfrågorna i samband med anläggandet av en ny flygplats i kommer till stånd. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har i beslut beviljat kommun tillstånd enligt 6 kap. 5 § luftfartslagen (1957:297) att inrätta en allmän trafikflygplats vid Mommankangas, kommun. Regeringens beslut innebar dock inte något ställningstagande till i ansökan redovisad finansiering och drift av flygplatsen och inte heller till frågan om arbetsmarknadspolitiska medel till beredskapsarbeten för uppförande av flygplatsen. Regeringen tog vid sitt beslut särskilt hänsyn till kommuns redovisning av vikten av dagliga flygförbindelser med för det lokala näringslivet. Detta i kombination med det faktum att är den enda regionen i varifrån det tar att ta sig till gör att regionalpolitiska medel bör kunna utnyttjas för att åstadkomma en snabb utbyggnad. Även arbetsmarknadspolitiska medel bör kunna komma i fråga som kompletterande finansiering. Denna bör då ske inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska medel som tilldelats . Det ankommer dock på att utifrån en helhetsbedömning av övriga behov avgöra om en sådan finansiering är möjlig. I föregående avsnitt har förslaget till ett nytt statligt stöd för driften vid kommunala flygplatser refererats. Ett eventuellt statligt driftstöd till en flygplats i får övervägas i enlighet med de villkor som blir gällande för utformningen av det statliga stödsystemet. Telefrågor I det allmänna telenätet har stora utbyggnader gjorts. Hushåll och företag är tillförsäkrade tillgång till röst- och faxöverföring samt möjlighet till överföring av data med låghastighetsmodem till taxor som är regionalt utjämnade. av företagen kan teckna ISDN abonnemang till enhetstaxa. Den vidare utbyggnaden av mera avancerade system går mycket snabbt. Ett flertal operatörer, kommuner m.fl. satsar på en intensiv utbyggnad av näten och på möjligheter att bättre utnyttja de nät som finns. Med tanke på den mycket snabba tekniska utvecklingen finns det inte skäl att nu förorda någon särskild teknisk lösning. Genom att öppna för konkurrens skapas möjligheter för nya lösningar och reducerade priser i hela landet. I samband med översynen av telelagen (1993:597) förtydligades de tidigare telepolitiska målen i vissa avseenden (prop. 1996/97:61, TU5, rskr. Det övergripande telepolitiska målet skall alltjämt vara att enskilda och myndigheter i landets olika delar skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer. Telekommunikationerna skall bidra till regional balans, de skall vara öppna och flexibla, de skall bidra till ett effektivt resursutnyttjande i samhället samt i sig vara effektiva. Inom ramen för det övergripande målet finns tre specifika mål formulerade: Var och en skall ha möjlighet att till ett rimligt pris, från sin stadigvarande bostad eller sitt fasta verksamhetsställe, utnyttja telefonitjänst inom ett allmänt tillgängligt telenät. Med telefonitjänst avses röst- och faxöverföring samt möjlighet till överföring av data med låghastighetsmodem. Alla skall få tillgång till teletjänster på likvärdiga villkor. Telekommunikationerna skall vara uthålliga och tillgängliga under kriser och i krig. Staten äger , som är ledande teleoperatör. Som dominerande operatör ligger en stor del av ansvaret för att upprätthålla goda telekommunikationer på bolaget. satsar också kraftfullt på att bli den främste leverantören av tillgång till internet via bredband. Bolaget arbetar både med s.k. ADSL anknytningar dvs. uppgradering av vanliga teleledningar och via kabel TV nätet. Bolaget strävar efter att erbjuda prisvärda anknytningar och ett intressant utbud av tillämpningar. Konkurrensen på marknaden pressar också ner priserna och medför ökade satsningar på nya produkter från operatörernas sida. Mycket talar för att konkurrensen på marknaden kommer att leda till att anknytningar kommer att byggas ut i stor omfattning via ADSL, satellitkommunikation, elnät och naturligtvis fiberkabel. Regeringen bedömer att den nya telelagen uppfyller höga krav på regionalt likvärdiga villkor. Regeringen har sett över Post- och instruktion (1997:401). I samband med sin årsredovisning skall myndigheten återrapportera konsekvenser av den tekniska och ekonomiska utvecklingen på telemarknaden med avseende på tjänsteutbud, prisutveckling och servicegrad för bl.a. olika regioner och abonnentkategorier. Därutöver skall särskilt måluppfyllelsen av de regionala och sociala målen i telelagen redovisas. Postfrågor Regeringen avser att lägga en proposition med förslag till ändringar i den nuvarande postlagen. Ändringarna syftar dels till att kunna säkerställa de postpolitiska målen på en marknad i utveckling, dels till att anpassa lagstiftningen till det beslutade EG direktivet 97/67/EG om gemensamma regler för utvecklingen av postservicen inom gemenskapen. Den samhällsomfattande posttjänsten föreslås definieras som ett övergripande mål för posttjänsten i landet. Det övergripande målet är att alla, var man än bor och verkar i vårt land, skall kunna ta emot postförsändelser. Som servicemål anges att posttjänsten ska vara av god kvalitet. Detta preciseras i tillståndsvillkor för den eller dem som skall tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten (). Prismålet definieras så att posttjänsten skall erbjudas till enhetliga och rimliga priser. Servicemålen för den samhällsomfattande posttjänsten skall säkerställas genom tillståndsvillkor. ges möjlighet att förena tillstånd med individuella villkor för de olika operatörerna. Ytterligare specificering av statens krav på servicemålen för posttjänsten kan säkerställas i ett avtal mellan staten och . Regeringen föreslås ett bemyndigande att meddela föreskrifter om ett pristak för postverksamhet. Nuvarande prisreglering i avtalet mellan staten och föreslås därför regleras i en förordning och inte få någon motsvarighet i ett nytt avtal. Kravet på rabatterat porto för privatpersoner slopas därmed och ett förenklat redovisningskrav inrättas. Marknaden för betaltjänster och kontantförsörjning har genomgått betydande förändringar. Ett flertal nya aktörer och nya tekniska lösningar har tillkommit. Statens krav på service säkerställs genom reglering på två olika marknader, dels marknaden för finansiella tjänster, dels postmarknaden vilket skapar problem vid säkerställande av rikstäckningen av kassaservicen. Mot bakgrund av de strukturella förändringar som skett och sker på marknaden redovisas i propositionen att en utredning tillsätts beträffande statens ansvar för grundläggande betaltjänster och kontantförsörjning. Den rikstäckande kassaservicen skulle, enligt ett tidigare riksdagsbeslut, fr.o.m. upphandlas av . Regeringens bedömning är att en eventuell upphandling bör skjutas upp tills dess att nämnda utredning är färdig. gällande avtal mellan staten och har förlängts att gälla till . Regeringen har för avsikt att förlänga detta avtal vad avser kassaservicen tills dess att utredningens förslag behandlats. Nuvarande ordning med ersättning till för den rikstäckande kassaservicen bibehålls alltså tills vidare. Regeringens ambition att säkra höga krav på likvärdiga villkor återspeglas bl.a. av det löpande uppdraget till att rapportera förändringar i servicenivåerna på post- och kassaservicen i landets alla delar. 6.2.2.3 Utbildning Regeringens bedömning: Tillgången till utbildning på olika nivåer är viktig för utvecklingen i landets alla delar. En breddning av utbudet bör därför eftersträvas. Detta bör åstadkommas såväl inom ramen för de ordinarie utbildningssystemen som med riktade insatser. Skälen för regeringens bedömning: Samhället och arbetslivet förändras i allt snabbare takt. Kunskapsmassan växer snabbt, ny teknik introduceras med kortare intervall . Dagens och morgondagens arbetsmarknad kräver alltmer kvalificerad och återkommande utbildning. Nya och kvalificerade arbetsuppgifter som förutsätter högskoleutbildning skapas och okvalificerade arbetsuppgifter försvinner. Det livslånga lärandet ett gammalt begrepp har fått en ny innebörd och är en förutsättning för en utveckling av samhälls- och arbetslivet. Ett samhälle där allt fler skaffar sig högskoleutbildning kan också bli ett kulturellt rikare och mer kreativt samhälle. Både för den enskilde och samhället är satsningar på utbildning en mycket god investering. Utbildning ger välstånd och är ett mått på vårt välstånd. Ett samhälle som satsar på utbildning satsar . Kunskapen vidgar samhällets gränser, investeringarna blir annorlunda och efterfrågan förändras. Den ökade kunskapen och förmågan hos allt fler skapar sin egen efterfrågan. För den enskilde handlar utbildning om mycket mer än ekonomi. Utbildning vidgar valfriheten och ger möjligheter till ett rikare liv. Utbildningsmöjligheter ger tillsammans med annan samhällsinfrastruktur förutsättningarna för den regionala utvecklingen. Trots de senaste årens kärva ekonomiska läge, har regeringen gjort stora insatser för att stärka utbildningen. Högskolans centrala roll som motor i utvecklingen För att stärka och utveckla vårt samhälle är utbildning, forskning och en välutbildad arbetskraft av central betydelse. Högskolan har såväl ett nationellt som regionalt ansvar för högre utbildning och forskning. Högre utbildning av god och likvärdig kvalitet skall erbjudas vid universitet och högskolor över hela landet. Både unga och äldre skall uppmuntras att skaffa sig högskoleutbildning. Det långsiktiga målet är att göra högskoleutbildning tillgänglig för alla som önskar studera och som uppfyller kraven på behörighet. Det råder en betydande regional obalans i befolkningens utbildningsnivå. Många av de lågutbildade och av de personer som endast har en kortare gymnasieutbildning bor utanför de traditionella universitetsregionerna. Ett av de viktigaste medlen för att åstadkomma regional balans och tillväxt är en satsning på de mindre och medelstora högskolorna. En annan viktig del har varit etablerandet av nya högskolor t.ex. och . En god spridning av den högre utbildningen över hela landet ger helt andra möjligheter till kontakter med omvärlden än om den koncentreras till ett fåtal orter. En förbättrad tillgänglighet underlättar också rekryteringen till högre utbildning och motverkar därmed social snedrekrytering. Universitet och högskolor har ett stort ansvar för rekryteringen till den högre utbildningen. Regeringen har däför uppdragit åt högskolorna att särskilt främja rekryteringen i regioner där utbildningsnivån hos befolkningen är låg och bland grupper med svag studietradition. Expansionen av högskolan har varit betydande. /90 fanns det 193 000 registrerade studenter i högskolan. /97 var motsvarande antal närmare 300 000. Ökningar har föreslagits av regeringen i den s.k. tillväxtpropositionen (prop. 1995/96:25, bet. 1995/96:FiU1, rskr. 1995/96:131-134), i den s.k. sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) och ekonomiska vårproposition (prop.1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Genom beslut av tillförs därmed högskolan, , sammanlagt 60 000 permanenta platser, varav närmare två tredjedelar tillfallit mindre och medelstora högskolor. Nästan var tredje student återfinns nu vid dessa. finns det dock många behöriga sökande som inte kan erbjudas plats i högskolan. Genom att bygga ut högskolan över hela landet ges ett kraftfullt stöd för den regionala utvecklingen. Högskolorna har haft stor betydelse för rekrytering av högutbildad arbetskraft till skilda regioner. Det har visat sig att de nya högskolorna varit särskilt framgångsrika i kontakterna och samarbetet med näringslivet. Nya branscher t.ex. IT branschen har i större utsträckning samarbetat med högskolorna. Goda exempel på detta finns bl.a. vid /och . Utbyggnaden av forskningsresurserna vid alla landets högskolor är ett led i att stärka kvaliteten inom grundutbildningen. har beslutat att tilldela samtliga högskolor permanenta och förstärkta forskningsresurser. Denna breddning förbättrar också förutsättningarna för bl.a. samverkan med det omgivande samhället. Ökningen av de mindre och medelstora högskolornas permanenta forskningsresurser innebär att dessa högskolor förfogar över av det belopp som anslår till forskning vid universitet och högskolor. Även om detta är en betydande ökning av den totala andelen av forskningsanslagen jämfört med föregående år, så är det fortfarande en liten andel av de totala forskningsresurserna i samhället som kommer de mindre och medelstora högskolorna till del. Detta beror bl.a. på att medlen från de s.k. löntagarfondsstiftelserna till mycket liten del tilldelats dessa högskolor. Utbyggnaden av de permanenta forskningsresurserna bidrar, enligt regeringens uppfattning, till att några av högskolorna kan komma att uppfylla kriterierna för benämningen universitet . Högskolorna i , , och har ansökt hos regeringen om att benämnas universitet. Ansökningarna prövas av . Det är av största vikt att högskolan är förankrad i det samhälle den verkar och samverkar med det omgivande samhället. Uppgiften, som ålagts högskolorna enligt högskolelagen, omfattar högskolans samarbete med såväl näringslivet som med övriga delar av samhället. Det är särskilt angeläget att utbildningens inriktning och innehåll utvecklas med mycket god kännedom om de krav, önskemål och kunskaper som finns inom samhälle och näringsliv. Därför är det viktigt att underlätta och utveckla goda former för högskolans kontakter med det omgivande samhället. De nya former för ledning och styrning av högskolan, bl.a. extern ordförande i högskolestyrelserna, som införts syftar bl.a. till att öka samverkan med det omgivande samhället. Det finns flera goda exempel på hur samverkan sker mellan högskolan och näringslivet inom såväl forskning som grundutbildning. Avknoppningsföretag växer upp i högskolors närhet, studenter gör examensarbeten och praktik hos företag i regionen, kunskapsnätverk byggs upp mellan högskola, kommuner, länsstyrelser och företag. Vid högskolor med lärarutbildning finns regionala centrum för lärarutbildning. De ska fungera som regionala forum för högskola, skola och förskola i gemensamma frågor om grundutbildning och kompetensutveckling. Högskolan har en nyckelroll när det gäller att stödja utnyttjandet av informationsteknikens möjligheter i samhället. En nationell IT satsning pågår inom högskoleområdet och biblioteksväsendet. Satsningen syftar till att förbättra högskolans möjligheter till datakommunikation och därmed förbättra möjligheterna för bl.a. distansutbildning. För att öka medborgarnas tillgång till kunskap och information på både det nationella och internationella datanätet har regeringen beslutat att utveckla universitetsnätet SUNET till att också omfatta landets folkbibliotek och statliga museer. Utvidgningen av SUNET skapar en gemensam infrastrukturell grund för alla berörda organ. Det kommer att ställas höga krav på att högskolorna förmår att utnyttja den nya informationstekniken på ett ändamålsenligt sätt inom forskning och utbildning, inte minst inom distansutbildning. SUNET spelar här en central roll. Den satsning regeringen har beslutat om innebär att de mindre och medelstora högskolornas SUNET förbindelser uppgraderas till /s och stamnätet mellan universitetsorterna uppgraderas till /s. Vidare kommer alla högskolestuderande oavsett bostadsort att erhålla en förbindelse med SUNET. , som administrerar SUNET, har slutit ett avtal med en teleoperatör som innebär att de högskolestuderande erhåller ett internetabonnemang på mycket förmånliga villkor. Behovet av distansutbildning är stort och studerar var tionde student på distans. Distansutbildningen bedrivs både i mer traditionella former och genom utnyttjande av informationsteknik. Rätt utnyttjad kan den nya informationstekniken innebära en omvälvning för högskoleutbildningens räckvidd såväl nationellt som internationellt och därmed få stor betydelse för den regionala utvecklingen. Regeringen har uppdragit åt samtliga universitet och högskolor att prioritera och utöka utbudet av distansutbildning. Flera högskolor, t.ex. och har ett betydande inslag av såväl decentraliserad utbildning som distansutbildning. Regeringen tillsatte en särskild utredare, () (U 1995:07) som inom ramen för sitt arbete driver försöksverksamhet med ett 100 tal projekt som ska ge ett underlag för en framtida strategi för den samlade distansutbildningen i . De erfarenheter som finns är att den nya tekniken inneburit att nya målgrupper för studier har nåtts, att ny pedagogik har utvecklats samt att detta höjer aktiviteten hos den studerande vilket inneburit förbättrad inlärning. Kommittén skall redovisa sina förslag . Distansstudier inom folkbildningen Regeringen behandlar i propositionen om folkbildning (prop. 1997/98:115), frågan om folkbildningens roll och dessa möjligheter i IT utvecklingen. Regeringen tar i det följande upp vissa ytterligare frågor som gäller folkbildningens roll och dess möjligheter i ett regionalt sammanhang, främst genom utnyttjande av IT. Sett ur regionalpolitisk synvinkel kan konstateras att folkbildningens verksamhet utgör en mycket betydande resurs med mycket vid spridning. Dess möjligheter att använda IT för sin verksamhet har bl.a. visats genom ett stort antal projekt som stötts av staten genom DUKOM. Det är mycket angeläget att denna verksamhet kan drivas vidare. Folkbildningen har genom sin öppna och flexibla natur goda förutsättningar för att med hjälp av IT medverka i ett lärande som vilar på folkbildningens grundvärderingar. Livslångt lärande för fler och bredare målgrupper kräver utveckling av nya former och möjligheter för lärande. Flexibilitet behövs och rum, i fråga om kursinnehåll och lärmiljöer. Kursinnehållet behöver i ökad grad individualiseras och de studerande bör ha ökade möjligheter att komponera egna kurspaket. Eftersom olika grupper av studerande har olika preferenser kring lärmiljöer behöver studier kunna bedrivas från hemmet, arbetet, lokala studiecentra, regionala studiecentra, tillfälliga lärmiljöer för gruppstudier på lokalt initiativ etc. Exempel på aktiviteter som kan komma i fråga är IT kurser på svenska för studiecirklar eller folkhögskolekurser som inte har tillgång till särskilda lärare, andra baskurser, IT verktygslåda för lärare och studieledare för att utveckla eget pedagogiskt material. Ett aktivt mäklingssystem för att över hela landet göra det möjligt att sammanföra å ena sidan önskemål om aktiviteter och å andra sidan erbjudanden från olika anordnare bör kunna prövas. Folkbildningen har också en särskild roll i regeringens ambition att göra ett nationellt kulturutbud tillgängligt för alla. Som visats i arbetet med Kulturnät kan informationstekniken även användas för spridning och tillgängliggörande av kultur. För att säkerställa en bred tillgång till ett nätburet kulturutbud bör en modell för lokala IT kulturcentra utvecklas. Folkbildningen har stor erfarenhet som lokal arrangör av kulturverksamhet och en nära koppling till den lokala kulturen. Det finns också en fördel i att kombinera miljöer för lärande och kultur, då detta skapar möjligheter för ett aktivt förhållningssätt till kulturen. Gymnasiestudier m.m. på distans genom IT inom vuxenutbildningen Genom den omfattande satsningen på vuxenutbildning inom får vuxna som saknar gymnasieutbildning en unik möjlighet att komplettera brister i grundkunskaper och höja sin kompetens till de krav som dagens och framtidens arbetsmarknad ställer. deltar över 120 000 personer, varav kvinnor, i som omfattar landets samtliga 288 kommuner. Staten bidrar med ett särskilt statsbidrag som motsvarar kostnaderna för 104 000 årsstudieplatser på gymnasial nivå och 5 000 platser i grundläggande vuxenutbildning. Därtill kommer 10 000 platser inom folkhögskolan som fördelas via folkbildningsrådet. Målgruppen är i första hand vuxna arbetslösa som saknar treårig gymnasiekompetens, men också anställda som saknar motsvarande kompetens. Kommunerna har ansvaret för att inventera utbildningsbehov hos målgruppen, utveckla stödinsatser som kan minska tröskeln in i vuxenutbildningen och anordna eller upphandla utbildning. Olika utbildningsanordnare, t.ex. komvux, studieförbund, folkhögskolor och utbildningsföretag, anlitas för att öka möjligheterna att erbjuda utbildning som svarar mot målgruppens önskemål, behov och förutsättningar. Uppsökande verksamhet, som kan behövas för att motivera studieovana vuxna, kommer att genomföras. Kommunerna får genom det statliga stödet möjlighet att kraftigt utöka volymen vuxenutbildning. syftar också till att förnya och utveckla vuxenutbildningen, organisatoriskt, innehållsmässigt och pedagogiskt. En lokal infrastruktur börjar formas där kommunerna inte endast anordnar vuxenutbildning i egen regi, utan också tar ansvar för rekryteringsåtgärder, vägledning och orienteringskurser i syfte att minska hindren för vuxna studieovana. En enskild kommun kan ibland vara ett för litet underlag för att kunna tillgodose olika önskemål om vuxenutbildning. Samverkan mellan kommuner inleds eller intensifieras, en samverkan som ofta inte följer länsgränser utan bygger på andra faktorer som t.ex. en gemensam lokal arbetsmarknad eller tidigare samverkan kring gymnasieskolan. Regeringen vill förstärka och bredda insatserna som görs inom . Framför allt bör det prövas om obalansen i möjligheter till utbildning beroende på regionala och lokala förutsättningar kan utjämnas ytterligare. En utveckling av distansutbildning också på grundläggande och gymnasial nivå är här ett viktigt instrument. Inom ramen för sker omfattande insatser inom distansutbildningsområdet. Inte minst gäller det mindre kommuner i glesbygd. Även för Vuxna (SSV) i och har utvecklat en samverkan med ett stort antal kommuner där de erbjuder olika distansutbildningsmöjligheter. Det finns anledning att påskynda detta arbete. Målet bör vara att ge de vuxna som inom har behov av distansutbildning en möjlighet att oberoende av bostadsort få studera på samma villkor som övriga. För att det målet ska kunna uppnås måste de viktigaste delarna av gymnasieskolans utbildningar göras tillgängliga via IT. Regeringen har därför initierat ett pedagogiskt utvecklingsarbete vid SSV, bl.a. för flexibla IT stödda distansstudier, och avsatt av särskilda medel inom ramen för för detta arbete. En särskild projektgrupp har tillsatts med uppgift att utveckla ett antal IT baserade studiepaket på gymnasienivå. Målet med de IT baserade studiepaketen är att i alla kommuner erbjuda tillgång till ett större antal gymnasiekurser än de som erbjuds i de lokala utbildningsanordnarnas normala utbud. Studiepaket ska också utformas med hänsyn till särskilda målgruppers, t.ex. handikappades, behov. Studiepaketen görs tillgängliga via internet och kan användas såväl när SSV själv är kursanordnare som när kommunen, folkbildningen eller andra utbildningsanordnare vill utnyttja materialet. I ett system för flexibel vuxenutbildning är tillgången till kvalificerade handledare en mycket viktig del. I första hand bör behovet av handledare lösas genom utnyttjande av lokala resurser. Det ekonomiska ansvaret för handledarna är en fråga. Då målet är att erbjuda ett fullständigt gymnasieutbud kan det dock uppstå tillfällen då de lokala handledarresurserna inte täcker behovet.