prop · GL031D22 · 1998-01-01 00:00:00 — Vad gäller prisrestriktionen för trafikavgifter, anser regeringen att denna tills vidare bör ändras till att i genomsnitt över åren vara lika med nettoprisindex, mätt . Det är vidare rimligt att ur denna ram helt ta bort undervägsavgifterna, eftersom dessa nu inte längre styrs av verkets egna utan av Eurocontrols regler inom sitt centrala avgiftssystem, liksom securityavgifter. Det är vidare rimligt att bulleravgifterna på kapitel 2-flygplan vid de statliga flygplatserna som verket införde och avser att komplettera exkluderas från prisrestriktionen. Dessa avgifter är bl.a. avsedda att finansiera bullerisoleringsåtgärder vid flygplatserna enligt propositionen om Infrastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). bör vidare, mot bakgrund av de stora förändringarna i sektorn som förväntas , återkomma till regeringen med ett förslag till ny prisrestriktion i nästa treårsplan. Vad gäller målet för totalproduktiviteten fyller detta mål i sig en funktion för att mäta utvecklingen inte bara på intäkts- utan också på kostnadssidan i verksamheten. Regeringen delar dock synen att prisrestriktionen delvis har en liknande funktion och förordar därför att tills vidare enbart prisrestriktionen fastställs av regering och riksdag. bör återkomma med en redovisning av hur verket internt avser att använda sig av produktivitetsmått i samband med ovan nämnda förslag till ny prisrestriktion i nästa treårsplan. Regeringen har ingen erinran mot investeringsplanens nivå eller inriktning, som i allt väsentligt innebär en fortsättning av inriktningen i nu gällande treårsplan. Vad gäller Schengenanpassningen har denna behandlats i Vårpropositionen (prop. 1996/97:150, avsnitt 5.6.2), där regeringen tillstyrkte inriktningen på åtgärdsförslag för att få flygplatserna anpassade före utgången av . ÅR (MILJONER KRONOR) 199 7 199 8 199 9 200 0 Årets vinst efter skatt och skattemotsv. 31 1 27 8 19 8 90 Räntabilitet på eget kapital (%) 17 13 9 4 Soliditet (%) 24 25 24 22 Beräknad skattemotsv. 63 53 47 43 Beräknad utdelning 80 93 66 30 Slutlig beräknad inleverans efter avdrag motsv. 2/3 av kostnader för Schengenanpassning 43 32 0 0 3. Finansiella befogenheter treårsplan av investeringarna 2000 beräknas av finansierade med egna medel (i föregående plan). avses finansieras med lån, framför allt i även om andra möjligheter övervägs, och återstående knappa med särskilda medel från staten, framför allt Schengenanpassningen. har en total låneram på . har i treårsplanen nämnt att man genomför en översyn av finansieringsverksamheten, som inbegriper finansiella strategier, finanspolicy, finansiell organisation och ansvars- och säkerhetsfrågor. Verket avser att återkomma till regeringen med en reviderad finanspolicy när denna är klar. I samband med denna översyn har verket konstaterat att i det bemyndigande som verket har att teckna derivatinstrument för att kunna skydda sig mot ränte- och valutakursförändringar finns en oklarhet beträffande rätten att få lämna säkerheter. föreslår därför att verket bemyndigas att lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument. Det bör nämnas att meddelat att det pågår förhandlingar om en förändring av den del av ramp- och expeditionsverksamheten som bedrivs inom . Avsikten är att utveckla denna verksamhet genom nordiskt ägarsamarbete. Regeringens överväganden bemyndigande till regeringen att ta upp lån till staten regleras i lagen (1988:1387) om statens upplåning. Regeringen har tidigare denna dag föreslagit att det i lagen skall tas in bestämmelser som ger regeringen möjlighet att efter bemyndigande av låta affärsverken ta upp lån i och utanför och lämna garantier. Dessa bemyndiganden skall inhämtas från för varje affärsverk och i taget. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en total ram på . Verket föreslås vidare få rätt att teckna borgensförbindelser till förmån för dotterbolaget inom en total ram på samt att placera kassamässigt överskott i eller utanför . skall även kunna lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument. En ram även för utställande av sådana säkerheter på bör fastställas för . Det bör i sammanhanget nämnas att , utöver dessa bemyndiganden tidigare bemyndigat regeringen att ge rätt att ställa ut vissa icke beloppsbegränsade garantier. Det gäller dels rätt att 98 ställa ut en kapitaltäckningsgaranti till förmån för (prop. 1993/94:150 bil. 6, bet. 1993/94:TU38, rskr. 1993/94:437), dels rätt att ställa garanti för upplupna pensionsskulder för personal som övergår till och och dels rätt för och att ställa ut en obegränsad likviditets- och kapitaltäckningsgaranti till (prop. 1995/96:65, bet. 1995/96:TU5, rskr. 1995/96:97). Anslag för B 5. Driftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen Därav 1996 Utgift 15 200 Utgifts - progno s 15 200 1998 Förslag 15 200 1999 Beräkna t 15 200 2000 Beräkna t 15 200 1 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget utgörs av driftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen med regionalpolitiskt viktig flygtrafik (från till ). föreslår en indexuppräkning av bidraget, med i övrigt oförändrad nivå, till 15 700 tkr. Regeringens överväganden Det saknas skäl att ompröva anslagets omfattning, bl.a. i avvaktan på de bedömningar som avses göras inom ramen för den trafikpolitiska propositionen som skall avlämnas . Stödet bör tills vidare därför vara oförändrat . 5.5 gör undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor. skall följa den nationella och internationella utvecklingen på de områden som omfattas av kommissionens verksamhet samt samarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. En jämförelse mellan budget och utfall för visar en negativ avvikelse på avseende de fasta kostnaderna. De fasta kostnaderna uppgick för till mot budgeterade och de rörliga kostnaderna till ca . Förklaringen till avvikelsen är bl.a. att den uppdelning av fasta och rörliga kostnader som använder sig av inte helt speglar den faktiska fördelningen av kostnader. I det som betecknar som fasta kostnader finns i själva verket inslag av såväl fasta som rörliga kostnader. Även för visar prognosen att budgeten avseende de fasta kostnaderna inte är i balans med utgifterna. Regeringen har därför föreslagit att besluta att för öka den under utgiftsområde 22 angivna utgiftsramen för med . Regeringens överväganden Resultatinformation Handläggningstiden för utredningar är ett av de effektivitetsmått som används för arbete. har handläggningstiderna för den civila luftfarten i stort sett uppnått målen och för järnvägstrafik och annan verksamhet väl uppnått målen. För den militära luftfarten har handläggningstiden varit mer än dubbel så lång som de uppsatta målen. Orsaken till detta står bl.a. att finna i att Försvarsmaktens tekniska undersökningar i samband med olyckor är långt mer detaljerad än vad som kan motiveras av olycksundersökningsskäl. avser därför att utreda om de uppsatta målen för undersökning av militära luftfartsolyckor bör omformuleras. Även för sjöfarten har handläggningstiden varit dubbel så lång som de uppsatta målen. Detta förklaras huvudsakligen av att utredningsresurserna för sjöfartsolyckor till stor del varit uppknutna till utredningen med anledning av förlisning. delar in sina kostnader i fasta kostnader och rörliga kostnader. De fasta kostnaderna utgörs av sådana kostnader som inte kan hänföras till någon särskild utredning och betalas enligt en särskild fördelningsmodell av Försvarsdepartementet, , , och Försvarsmakten. De rörliga kostnaderna skall bäras av berörda myndigheter, utom de kostnader som hänförs till andra olyckor än luftfarts-olyckor, civila sjöfartsolyckor och järnvägsolyckor, vilka finansieras över utgiftsområde 6 och anslaget C 5 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. För att tydliggöra att det som betecknar som fasta kostnader används för att upprätthålla myndigheten anser regeringen att dessa hädanefter skall betecknas som förvaltningskostnader. Vidare skall det som betecknar som rörliga kostnader hädanefter betecknas som särskilda utredningskostnader. Regeringen anser att den del av utgiftstak för förvaltningskostnader som ligger på (Försvarsdepartementet) skall föras över till fr.o.m. . Se vidare under utgiftsområde 6 Totalförsvar avsnitt 5.9 B 3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har granskat årsredovisning för /96. Revisionsberättelsen innehåller inga invändningar. Slutsatser För att skapa bättre marginaler för oförutsedda utgifter och mot bakgrund av vad anför i sitt budgetunderlag, anser regeringen att förvaltningskostnader för får uppgå till högst att fördelas enligt nedan: Regeringen anser att denna fördelning bör gälla om inte annat kan överenskommas mellan de berörda myndigheterna. Regeringen konstaterar att , med anledning av de tidigare svårigheterna att hålla sig inom den utgiftsram som föreskrivits, avser att i samråd med se över den nuvarande finansieringsmodellen. 6 Post- och telekommunikationer 6.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar post- och telekommunikation samt informationsteknik. () är sektorsmyndighet på teleområdet och tillsyns- och tillståndsmyndighet på postområdet. I samband med den pågående översynen av postregleringen utreds om PTS borde vara sektorsmyndighet även på postområdet. Myndighetens uppgift är bl.a. att utöva tillsyn över operatörerna på post- och telemarknaderna. Antalet anställda uppgår till ca 160 personer. fattade beslut om ändringar i postlagen m.m. (prop. 1995/96:218 bet. 1996/97:TU6, rskr. 1996/97:34). Ändringarna innebar bl.a. att den grundläggande postservicen utvidgades. Den grundläggande post- och kassaservicen säkerställs genom ett avtal mellan staten och Posten. fattade beslut om prop. 1996/97:61 Översyn av telelagen m.m. (bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201). Ändringarna i telelagen syftar dels till att på ett bättre sätt uppnå de telepolitiska målen, dels till att anpassa lagstiftningen efter den framväxande regleringen inom EG. UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR VERKSAMHETSOMRÅDET C. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 811,7 546,8 687,21 2 679,4 683,6 687,9 1 Avser utgiftsprognos för . 2 I prognosen ingår även s.k. äldreanslag. Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall PTS har fått utökade uppgifter med anledning av ändringarna av postlagen och telelagen. Myndighetens instruktion har därför setts över. Under /96 har PTS uppfyllt verksamhetsmålet vad gäller verksamhetsgrenen Post. Handläggningstiderna har varit för långa vad gäller handläggning av teletillstånd enligt angiven definition i regleringsbrev. Enligt PTS beror de långa handläggningstiderna på att teletillståndsansökningarna har behövt kompletteras. Målet beträffande tillsyn över teleoperatörerna har uppfyllts. Större förändringar fattade beslut om prop. 1996/97:61 Översyn av telelagen m.m. (bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201). Ändringarna i telelagen syftar dels till att uppnå de telepolitiska målen på ett bättre sätt än , dels till att anpassa lagstiftningen efter den framväxande regleringen inom EG. Avtalet mellan staten och upphörde att gälla i och med att ändringarna i telelagen trädde i kraft. PTS har fått en utökad tillsynsroll samt ett tydligare ansvar som sektorsmyndighet på teleområdet. Detta innebär bl.a. att PTS skall ha ett övergripande ansvar för att telemarknaderna fungerar effektivt ur såväl konsument- som konkurrensperspektiv. Enligt beslut (prop. 1995/96:218, bet. 1996/97:TU6, rskr. 1996/97:34) skall PTS fr.o.m. upphandla den rikstäckande betalnings- och kassaservicen. Mot bakgrund av den pågående översynen av postlagen och ansvaret för den rikstäckande kassaservicen föreslår regeringen att PTS upphandling av rikstäckande kassaservice uppskjuts och att nuvarande ordning med ersättning till Posten för rikstäckande betalnings- och kassaservice bibehålls tills vidare. Regeringen har överlämnat skrivelsen Utvecklingen i informationssamhället (skr. 1997/98:19) till . Prioriteringar för Mot bakgrund av den utveckling som skett på postmarknaden görs en översyn av nuvarande reglering på postområdet. I översynen ingår också att anpassa den svenska postregleringen till EG:s kommande postdirektiv. Regeringen har för avsikt att återkomma till med förslag till förändringar och anpassningar i postlagen. kommer att få i uppdrag att utreda hur den postala infrastrukturen bör garanteras . Regeringen kommer att aktivt följa utvecklingen av omställningen av datorsystem samt vid behov vidta erforderliga åtgärder. Resultatbedömning och slutsatser I enlighet med vad förordat (prop. 1993/94:38, bet. 1993/94:TU11, rskr. 1993/94:119 och prop. 1996/97:61, bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201) samt i enlighet med revisorers förslag (1995/96:RR10) lämnas här en redovisning av utvecklingen på post- och telekommunikationsområdet samt hur de grundläggande målen enligt postlagen respektive telelagen uppnåtts. Utvecklingen på telemarknaden är världens telefontätaste land. finns det 68 linjer per 100 invånare i det fasta allmänna telenätet. av invånarna har mobiltelefon. av den svenska befolkningen har tillgång till telefon. Samtalspriserna är bland världens lägsta. Även andra serviceindikatorer som leveranstider för abonnemang, felavhjälpningstider m.m. visar att har en tätposition. Enligt uppgifter från PTS har antalet tillståndshavare under /96 ökat från 9 till 23 stycken. Tre av dessa operatörer har dock ännu inte påbörjat sin verksamhet. har PTS meddelat fyra nya tillstånd till teleoperatörer. De fyra senast tillkomna är , AB , Telit Galesi samt . tillhandahåller främst internationell trafik till små- och medelstora kunder. AB bedriver verksamhet i . Företaget nyanlägger kanalisation för telekablar i . Telit Galesi inriktar sig på små- och medelstora företag. Telekommunikationsmarknaden har stabiliserats. Enligt uppgift från PTS har åtminstone sju avtal om samtrafik ingåtts och ytterligare förhandlingar pågår mellan teleoperatörer. Därutöver har flera avtal slutits om nya prisnivåer med samtrafikavtalen som grund. PTS bedömer att situationen är väsentligt förbättrad i jämförelse med året innan. Den förbättrade situationen förklaras delvis av att fler tillståndshavare nu har nått sådan omfattning på sin verksamhet att avtal bedömts nödvändiga. Teletrafik förmedlas fortfarande i begränsad utsträckning mellan tillståndshavare som ännu inte slutit avtal om samtrafik. Samtrafikpriserna har sjunkit väsentligt /94. Den kraftiga tillväxten av Internet har medverkat till en bättre finansiell bas för nya operatörer. Antalet Internetabonnemang har ökat kraftigt och konkurrensen mellan operatörerna på detta område är stor. Mobiltelefonföretagen bedöms av PTS vara nära att uppnå, eller redan ha uppnått vinst även för de nya näten. Även nischföretag har i några fall snabbt etablerat mycket stabila positioner. Investeringar har påbörjats i till konkurrerande access/uppkopplingsnät, dvs. nät av anslutningar till enskilda konsumenter. Som exempel på tekniksatsningar som genomförs kan nämnas Telias arbete med att uppgradera telenäten så att alla hushåll kan erbjudas bredbandskommunikation. Med bredband avses kommunikation med hastigheter som överstiger 2 , vilket skall jämföras med standardkapaciteten i låghastighetsmodem, som uppgår till . Uppgraderingen kommer att innebära att abonnenterna får möjligheter till interaktiv kommunikation med kapacitetkrävande rörliga bilder, samt att de kan få tillgång till ett stort utbud av TV-kanaler. Prisutvecklingen för internationella samtal och långdistanssamtal har varit gynnsam för konsumenterna/slutanvändarna. Det saknas dock fortfarande priskonkurrens på lokaltrafiksegmentet. Utbudet av nya tjänsteprodukter har emellertid ökat väsentligt även utöver Internet. Specifikt för är att minutpriserna för mobiltelefoni inte sjunker på samma sätt som i grannländerna. Utrustning m.m. är dock väsentligt billigare genom att operatörerna subventionerar mobiltelefonen vid tecknande av abonnemang. Regionala konsekvenser av avregleringen på telemarknaden. PTS har regeringens uppdrag att följa upp regionala konsekvenser av avregleringen på telemarknaderna. PTS har till regeringen rapporterat om konsekvenserna i rapporten konsekvenser av avregleringen på telemarknaden 02 28. Tillgången till nya typer av tjänster är direkt beroende av vilken teknik som finns tillgänglig för slutkunderna på marknaden. För att nya tjänster skall kunna användas är det således viktigt att den nya teknik som möjliggör användandet byggs ut i största möjliga mån. De två faktorer som främst har betydelse för tjänsteutbudet för fast telefoni är utbyggnaden av och ISDN-anslutning (). Utbyggnaden av det digitala telefonstationssystemet ger abonnenterna möjlighet att direkt genom sitt abonnemang utnyttja Telias PLUS-tjänster (t.ex. medflyttning, pendling, samtal väntar). Att vara ansluten till är en förutsättning för att kunna ansluta sig till ISDN. ISDN är ett digitalt flertjänstnät med helt digital trafik där tal, text, bild och data kan överföras över en och samma ledning. tillhandahålls nu inom alla telestationsområden med mer än 2 000 abonnenter. Vissa glesbygdsområden saknar dock fortfarande . De av befolkningen som inte hade tillgång till motsvarar i absoluta tal ca 354 000 personer. planerar att skall vara fullständigt utbyggt . är det i princip endast som erbjuder ISDN- anslutning. Det är möjligt att ansluta sig till ISDN inom alla riktnummerområden. Enligt kan av alla företag få ISDN-abonnemang till listpris. Motsvarande siffra för Telias samtliga kunder är . beräknas samtliga kunder kunna erbjudas ISDN i samband med att hundraprocentig AXE-täckning erbjuds. Utbyggnaden av ISDN styrs av efterfrågan. Om en kund vill ansluta sig till ISDN på en ort där ännu inte har byggt ut tjänsten lämnar en offert. har 800 ISDN-anslutningar installerats enligt sådan offert. I normalfallet omfattar offerten endast en högre engångsavgift medan kvartalsavgiften är densamma som på övriga anslutna orter. Enligt är det endast i undantagsfall som kvartalsavgiften kan bli högre. Prisskillnader förekommer således mellan de orter som har tillgång till ISDN till listpris och de som har tillgång enligt offert. Det är dyrare att ansluta sig till ISDN i orter där den samlade efterfrågan är låg. PTS anser det troligt att glest befolkade områden missgynnas av denna prissättning, eftersom det i sådana områden är svårare att åstadkomma en tillräcklig efterfrågan för ISDN- installation till listpris. Det bör dock understrykas att det fortfarande mestadels är företag som väljer att ansluta sig till ISDN. Även om skillnader finns mellan listpris och offertpris torde investeringen för ISDN jämfört med företagens övriga investeringar (datautrustning m.m.) vara förhållandevis låg. Möjligheterna att använda olika stödformer, framför allt EU-stöd, utnyttjas aktivt av i samarbete med länsstyrelser för att underlätta utbyggnaden av ISDN till låga priser. har sänkt priset på ISDN Duo-anslutningar till företag på orter med utbyggt ISDN-nät. Anslutningsavgiften har sänkts med till exklusive moms. Kvartalsavgiften har sänkts till exklusive moms. Utbudet av teletjänster i glesbygd Det finns femton tillståndshavare för tillhandahållande av telefonitjänst. Av dessa var det i stort sett endast och Tele2 som tillhandahöll telefoni till såväl företagskunder som hushållskunder. Båda dessa samt främst har ett stort antal Internet hushållskunder. Merparten av operatörerna har startat sin verksamhet med företrädesvis internationell telefoni till företagskunder. Ett antal operatörer avser dock att tillhandahålla telefoni även till hushållskunder. De betydande sänkningarna av samtrafikavgifterna som skett bör väsentligt underlätta tillhandahållandet av telefoni till hushållskunder. måste en hushållsabonnent som vill ansluta sig till exempelvis Tele2 vara AXE-ansluten. Om en kund skulle önska sig ett direkt abonnemang (dvs. utan att gå via Telias nät) måste Tele2 bedöma den erforderliga investeringen för en sådan anslutning. har främst företag och endast ett fåtal hushållsabonnenter direktanslutits till Tele2. Eftersom Tele2:s affärsidé är att erbjuda fjärrsamtal till lägre pris än och då andelen fjärrsamtal som rings i hushåll, är större i glesbygd så är det av stor vikt att antalet AXE-anslutningar i glesbygd ökar för att inte regionala obalanser skall uppstå. De abonnenter i glesbygd som är AXE-anslutna och som ringer många fjärrsamtal har gynnats mer av den ökande konkurrensen och möjligheten att utnyttja Tele2:s tjänster än motsvarande abonnent i tätort. Kvalitetskrav I tillståndsvillkoren för att bedriva fast telefoni finns krav på servicekvalitet. Kraven för service avser bl.a. leveranstid, driftsäkerhet och felavhjälpning. Av tillståndsvillkoren framgår att leveranstiden för ett nytt abonnemang endast i särskilda fall får överstiga . Enligt den statistiska undersökning som PTS har redovisat framgår att en skillnad finns mellan glesbygd och tätort vad gäller leveranstid. lever upp till leveranstidskravet i glesbygd, men inte i tätort. I tätort får av antalet nya abonnenter sina abonnemang levererade . I glesbygd är motsvarande siffra . Kravet för driftsäkerhet, enligt tillståndsvillkoren, är att operatören skall ha högst 160 kundanmälda fel per 1 000 abonnenter dvs. finns endast statistik avseende då Tele2 endast har ett fåtal direktanslutna abonnenter. Enligt PTS studie uppfyller detta krav i tätort medan resultatet i glesbygd inte är helt tillfredsställande. I tätort är antalet felanmälningar . Motsvarande siffra i glesbygd är . En viss felmarginal finns i materialet vilket gör att det verkliga värdet för kundanmälda fel i access / uppkopplingsnätet i glesbygd kan överstiga det uppsatta kravet för driftsäkerhet på högst felanmälningar. Kraven för felavhjälpning är enligt tillståndsvillkoren att tiden mellan det att ett fel anmäls och att det avhjälps endast i särskilda fall får överstiga . Vidare skall av felen vara avhjälpta från det abonnenten anmält felet. Resultatet av undersökningen visar att inte klarar av att avhjälpa fel i enlighet med tillståndsvillkoren. av hushållen i tätort respektive av hushållen i glesbygd har fått fel avhjälpta . Även andelen fel som avhjälps ligger under den uppsatta miniminivån på . I tätort avhjälps av felen medan motsvarande siffra i glesbygd är . Samtalsavgifter har abonnemangsavgifterna fortfarande varit högre i , och jämfört med övriga landet. tillämpas emellertid enhetliga abonnemangsavgifter för hela landet oavsett riktnummer. PTS har kontrollerat att efterlever sitt avtal med staten. Telias genomförda prisförändringar har inneburit att överskridit pristaket. Genom förlängning av avtalet till balanseras detta överskridande . till måste därför justera prisnivån så att pristaket inte kommer att överskridas . har presenterat ett åtgärdspaket innehållande sänkta fjärr- och utlandssamtalsavgifter samt sänkta abonnemangsavgifter. Som tidigare nämnts är det främst och Tele2 som erbjuder fjärrsamtal till hushållskunder. De två företagen har något olika taxestruktur men det finns inga prisskillnader geografiskt sett mellan olika regioner i landet. De konsumenter som inte är AXE-anslutna kan inte utnyttja Tele2:s tjänster vilket leder till att regionala obalanser kan uppstå i prissättningen. Även om kompenserar sina icke AXE-anslutna kunder med lägre pris så finns det dock ingen garanti för att abonnenten inte skulle kunna ringa billigare med en annan operatör, t.ex. Tele2. Beträffande regionsamtal finns begränsad men växande konkurrens på den svenska marknaden. tillhandahåller i stort sett all regional trafik och en enhetlig prissättning tillämpas för hela landet. Detsamma gäller för närsamtal. Det kostar lika mycket att ringa ett närsamtal i glesbygd som det gör i tätort.