prop · GL031D14 · 1998-01-01 00:00:00 — Frågan om därefter bör lämna ytterligare bidrag skall enligt överenskommelsen behandlas i samband med den uppföljning av överenskommelsen som skall göras av länderna vart tredje verksamhetsår när en förnyad överenskommelse skall träffas mellan länderna. En ny överenskommelse är under upprättande för åren 1997- 1999. Regeringens överväganden Resultatinformation Utöver statsbidraget finansieras stiftelsens verksamhet genom intäkter från kurs- och uppdragsverksamhet. För redovisar stiftelsen en omsättning på . Årets resultat var sämre än budgeterat, till största delen beroende på uppnådda överenskommelser i samband med en minskning av antalet anställda. har ca använts till åtgärder (kompetensutveckling, elevsocial verksamhet samt produktutveckling) som finansieras av statsbidraget; balanserat statsbidrag har utnyttjats med ca . I genomsnitt har antalet elever varit 322 , vilket innebär att av elevantalet är beställningar över den fasta kvoten i överenskommelsen mellan länderna. Ombyggnad och flyttningar som inleddes har slutförts. Kompetenshöjningsprogrammet som startade har genomförts i stort som planerats. Slutsatser har bemyndigat regeringen att träffa en ny överenskommelse mellan , och (prop 1996/97:1). På grund av en försening i beredningsprocess av ärendet har någon ny överenskommelse för ännu inte kommit till stånd. Fördröjningen av en ny överenskommelse har inte påverkat ländernas köp av utbildningsplatser. kvoter tillämpas även för avtal mellan stiftelsen och respektive land. En ny överenskommelse skall träffas mellan , och . Regeringen föreslår för . B 12 Internationella avgifter Utgifts - progno s 20 627 1998 Förslag 24 195 1999 Beräkna t 24 195 2000 Beräkna t 24 195 Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget betalas andel av kostnaderna för verksamhet. Genom sin anslutning till blev medlem av Internationella arbetsorganisationen (). är för sysselsättnings- och arbetslivsfrågor. främsta mål är att främja sysselsättning, förbättra arbets- och levnadsvillkor samt värna om fackliga fri- och rättigheter. beslutande församling, Internationella arbetskonferensen, antog arbetsprogram och budget för perioden , totalt . Övergripande mål är att stödja demokrati och mänskliga rättigheter, främja syselsättning och bekämpa fattigdom, verka för social trygghet och arbetarskydd. Fyra områden prioriteras särskilt: stärkandet av normverksamhet, kampen mot barnarbete, uppföljning av FN:s sociala toppmöte i och av i . Över den reguljära budgeten finansieras mötes-, norm-, utrednings-, forsknings- och publikationsverksamhet, i (), de regionala och lokala kontoren och 14 s.k. multidisciplinära team runt om i världen. tekniska biståndsverksamhet finansieras till över den reguljära budgeten, i övrigt genom frivilliga bidrag från medlemsländerna. I handläggs ärenden som rör förhållandet till Internationella arbetsorganisationen (). För beredning av vissa ärenden som rör samarbetet med finns en trepartiskt sammansatt kommitté, . Regeringens överväganden Resultatinformation Följande av antagna beslut kommer senare att redovisas för . arbetskonferens antog en konvention (nr 177) och en rekommendation (nr 184) om hemarbete. De två instrumenten kommer att föreläggas . ägde även en särskild sjöfartskonferens rum. Konferensen antog sju nya sjöfartsinstrument, dvs. en konvention (nr 178) och en rekommendation (nr 185) om tillsyn av sjömäns arbets- och levnadsförhållanden, en konvention (nr 179) och en rekommendation (nr 186) om rekrytering av och arbetsförmedling för sjömän, en konvention (nr 180) om sjömäns arbetstid och bemanning på fartyg och en rekommendation (nr 187) om sjömäns löner och arbetstid samt bemanning på fartyg samt slutligen ett protokoll till konvention (nr 147) om miniminormer i handelsfartyg. Dessa instrument kommer att föreläggas . arbetskonferens antog en konvention (nr 181) och en rekommendation (nr 188) om privat arbetsförmedling, vilka ersätter konvention om avgiftskrävande arbetsförmedlingsbyråer, uppsagd av . Dessa instrument kommer att föreläggas . Konferensen antog även en ändring av stadga som gör det möjligt att upphäva föråldrade konventioner. Ändringsakten kommer att föreläggas . På dagordningen arbetskonferens står ett nytt ämne, nämligen barnarbete, i syfte att anta ett eller flera nya instrument. Avsikten är inte att revidera något tidigare instrument om barnarbete utan att utarbeta ett helt nytt med inriktning mot de grövsta formerna av utnyttjande av barn. skall även de nya instrumenten om dels kontraktsarbete och dels allmänna villkor för främjandet av sysselsättning i små och medelstora företag slutbehandlas. innehar en nordisk plats på regeringssidan i . är därtill medlem i tre och suppleant i två av styrelsens sex utskott. Inför varje styrelsemöte äger nordiskt samråd rum. Slutsatser andel utgör av budgeten . Länder som betalar sin avgift tidigt under budgetåret får ett avdrag ett följande år genom ett s.k. incentive scheme. Efter avdrag är medlemsavgift , motsvarande , och . Beloppet i kronor beror även på rådande valutakurs vid betalningstillfället. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 1999 och 2000 beräknas utgifterna under anslaget till . 6 Jämställdhet mellan kvinnor och män 6.1 Omfattning och ändamål Detta verksamhetsområde omfattar samordningsansvar för jämställdhetspolitiken i stort samt anslagen för (JämO), Särskilda jämställdhetsåtgärder och Bidrag till kvinno- organisationernas centrala verksamhet. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 34,5 23,2 65,2 31,1 31,5 31,9 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Ett aktivt arbete pågår för att nå målen för jämställdhetspolitiken. Frågor som rör övriga departement redovisas under respektive utgiftsområde. Sammanfattningsvis kan konstateras att framsteg görs på i stort sett alla samhällsområden. Resultaten av insatserna bör dock ses i ett långsiktigt perspektiv. JämO:s verksamhet visar goda resultat. Myndighetens arbetsbelastning var /96 fortsatt hög. Fr. o. m. tillfördes myndigheten ytterligare medel vilket ger bättre förutsättningar för arbetet. Större förändringar beslutade inför på förslag av regeringen att öka JämO:s anslag med för att kunna intensifiera insatserna till stöd för och tillsyn av arbetsgivares skyldigheter enligt jämställdhetslagen (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 14, bet. 1996/97:AU1, rskr. 1996/97:102). I syfte att möjliggöra för kvinnoförbunden att arbeta i andra former och engagera nya grupper av kvinnor har inriktningen av stödet under anslaget C 3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet delvis förändrats och bidragsreglerna reviderats genom förordningen (1995:673). Prioriteringar Framöver kommer bl.a. frågor om metoder m.m. för att införliva ett jämställdhetsperspektiv på alla samhällsområden att prioriteras. Förslag kommer att läggas fram för att motverka våld mot kvinnor. Det internationella samarbetet kräver fortsatta insatser. Fortsatta satsningar kommer att ske på utvecklings- och förändringsarbete som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Även inför bör särskilt nya organisationsformer och nyskapande verksamheter prioriteras inom ramen för bidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. 6.2 Jämställdhetspolitiken Målen för jämställdhetspolitiken ligger fast. Det innebär att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. Vidare innebär det en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Det innebär också lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, delat ansvar för hem och barn samt frihet från sexualiserat (könsrelaterat) våld. Arbetet för att nå dessa mål redovisades i re- geringens skrivelse Jämställdhetspolitiken (skr. 1996/97:41, bet. 1996/97:AU8, rskr. 1996/97:155) . Andelen kvinnor i beslutsfattande ställning har därefter ökat. I bilaga 2 redovisas den aktuella könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser. Uppgifter om andelen kvinnor och män på chefsposter finns redovisade i en rapport som tagit fram på uppdrag av regeringen, Kvinnor och män på toppen Fakta om antal och lön 1995, SCB 1997. Kvinnors ställning på arbetsmarknaden har ytterligare befästs och deras ekonomiska oberoende har ökat. redovisas vissa uppgifter om fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män i bilaga 1. Utredningen om fördelning av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män (S 1994:09) har presenterat en rad delrapporter som har givit ökad kunskap på området. Medvetenheten har ökat om betydelsen av männens roll i jämställdhetsarbetet, inte minst när det gäller deras ansvar för hem och barn. Erfarenheter och resultat från tidigare projektsatsningar, bl.a. med särskild s.k. pappautbildning, sprids nu regionalt och lokalt. På utbildningsområdet har ett flertal åtgärder vidtagits för att öka andelen kvinnor bland forskare och professorer och för att främja genusforskning. Det könsspecifika våldet mot kvinnor har synliggjorts, bl.a. genom arbete. Regeringen har sammantaget avsatt för att ytterligare motverka våld mot kvinnor. Ett betydelsefullt arbete pågår runt om i landet för att stärka och utveckla formerna för jämställdhetsarbetet. Målet är att integrera ett jämställdhetsperspektiv i ordinarie verksamhet på alla politikområden och på alla nivåer. På central nivå pågår ett flertal aktiviteter inom för att utveckla metoder i detta arbete. Dessa innefattar bl.a. särskild utbildning i jämställdhetskunskap, olika rutiner för handläggning av ärenden m.m. samt uppföljning och utvärdering. På regional nivå har samtliga länsstyrelser utarbetat strategier för länens jämställdhetsarbete . Strategierna är viktiga styrmedel för jämställdhetsarbetet och kommer att vara en grund för kommande analyser och bedömningar av de insatser som görs på jämställdhetsområdet. Av länsstyrelsernas årsredovisningar för /96 framgår att vikten av att analysera och beakta ett jämställdhetsperspektiv på alla sakområden vinner insteg i länsstyrelsernas arbete och att arbetet med att utveckla nya metoder och modeller för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i ordinarie uppgifter är på god väg. De flesta län redovisar och har också utvecklat rutiner och system för att kunna redovisa statistik och fakta könsuppdelat. Regeringen kommer fortsatt att följa jämställdhetsarbetet inom länsstyrelserna och särskilt prioritera utvecklingen av metoder för att införliva ett jämställdhetsperspektiv i alla sakområden. På den lokala nivån genomför med medel från anslaget Särskilda jämställdhetsåtgärder ett projekt i syfte att utveckla former för jämställdhetsarbete i kommunerna. Resultaten av projektet kommer att rapporteras till regeringen . Den svenska jämställdhetspolitiken är föremål för ett stort intresse i andra länder och det internationella samarbetet på detta område är omfattande. Det gäller inte minst inom FN där arbetet nu inriktas på att följa upp de beslut som fattades års kvinnokonferens i . Det gäller även i hög grad inom EU. och har från svensk sida stora ansträngningar lagst ner under för att jämställdhetsfrågorna skulle få en starkare ställning i . Den förstärkning som gjorts genom Amsterdamfördraget i fråga om jämställdhet mellan kvinnor och män motsvarar i hög grad de förslag som lämnat. Framöver kommer frågor om metoder för att införliva ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden att få ökad betydelse. Resurser kommer att avsättas för att intensifiera detta arbete. Den satsning som påbörjats med utbildning i jämställdhetskunskap kommer att fortsätta och breddas. Metoder för att genomföra jämställdhetsanalyser kommer att utvecklas och tillämpas. Vidare skall fortsatta satsningar göras på information och kunskapsutveckling om kvinnors och mäns skilda villkor och om de metoder som krävs för att utjämna dessa skillnader. Utredningen om fördelning av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män lämnar sitt betänkande som kommer att utgöra ett viktigt underlag för fortsatta diskussioner på området. Betänkandet skall remissbehandlas. Förslag kommer också att läggas fram för att motverka våld mot kvinnor och för att öka kunskaperna hos yrkesgrupper som på olika sätt kommer i kontakt med kvinnor som utsätts för våld. 6.3 Anslag C 1 1 Anslag s- sparan de 1 270 Därav 1996 Utgift 8 513 Utgifts - progno s 15 309 1998 Förslag 13 943 1999 Beräkna t 14 361 2000 Beräkna t 14 736 Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget betalas kostnader för JämO med kansli och för . De övergripande målen för JämO är att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet och verka för att jämställdhetslagens föreskrifter följs. JämO:s verksamhet bedrivs i form av information och rådgivning, uppföljning av kraven om aktiva åtgärder samt genom att myndigheten bistår arbetstagare och arbetssökande som anmäler överträdelse av förbuden mot könsdiskriminering. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet anmälningar om könsdiskriminering respektive arbetsgivares brist på aktiva åtgärder enligt jämställdhetslagen. Vidare styrs utgifterna av JämO:s insatser för att följa upp lagens krav på aktiva åtgärder och för att fullgöra det informationsansvar som ålagts myndigheten. JämO:s årsredovisning visar att arbetsbelastningen för myndigheten är fortsatt hög. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att JämO inte förbrukat hela sitt anslag. Det anslags-sparande på 1 270 tkr som fanns vid utgången av /96 förväntas täcka eventuella underskott under kommande budgetår. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att hela anslaget kommer att förbrukas. Regeringens överväganden Resultatbedömning JämO:s årsredovisning visar goda resultat i förhållande till de beslut som fattat om verksamhetens innehåll och inriktning. Den visar en fortsatt hög arbetsbelastning när det gäller ärenden om aktiva åtgärder och könsdiskriminering. Av årsredovisningen framgår också att det är en fortsatt hög efterfrågan på information, men att myndigheten har varit tvungen att prioritera när det gäller medverkan i utbildnings- och konferensverksamhet. Årsredovisningen visar dessutom på vissa förändringar när det gäller JämO:s resursanvändning, bl.a. har området information minskat sin andel medan frågor med anknytning till lönediskriminering har ökat. JämO prioriterar i enlighet med regleringsbrevet för frågor om sexuella trakasserier och har bl.a. publicerat en handbok om hanteringen av dessa frågor. JämO har vidare föreslagit ändringar i jämställdhetslagen bl.a. när det gäller skyddet mot sexuella trakasserier. Regeringen har mot denna bakgrund lämnat ett uppdrag för att se över frågan. JämO:s större arbetsbelastning är bl.a. en följd av de lagändringar som trädde i kraft och som innebar att JämO fick tillsyn över hela arbetsmarknaden när det gäller lagens krav på aktiva åtgärder och upprättande av årliga jämställdhetsplaner. Antalet anmälningar om lönediskriminering har också ökat successivt. För att uppsatta mål skulle kunna uppnås beslutade på förslag av regeringen, som nämnts tidigare, om att öka JämO:s anslag med fr.o.m. . Myndigheten redovisar i första hand kvantitativa resultat av verksamheten. Effekter av jämställd- hetsarbete är svåra att mäta i ett kort perspektiv. Den kvantitativa analysen visar att styckkostnaderna för ärenden som rör aktiva åtgärder har ökat i jämförelse med /95. Styckkostnaderna för diskrimineringsärenden har minskat något. På informationsområdet har styckkostnaderna på vissa delområden ökat medan de har minskat på andra delområden. På området arbetsvärdering redovisas totalkostnaden för verksamhetsområdet. kommer ett nytt ärendehanteringssystem att introduceras vilket förväntas förbättra möjligheten att redovisa tidsåtgång för enskilda ärenden. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV har lämnat revisionsberättelse utan invändning. Regeringen anser det dock betydelsefullt att fortsätta den dialog som förs med JämO när det gäller att vidareutveckla uppföljningsbara mål för verksamheten. Slutsatser JämO har en central roll i arbetet för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Regeringen kommer noggrant att följa huruvida ökningen av JämO:s anslag får avsedd effekt. föreslås oförändrat anslag vilket innebär att anslaget beräknas till . beräknas utgifterna till och för till . C 2 Särskilda jämställdhetsåtgärder 2 Därav 1996 Utgift 12 089 Utgifts - progno s 46 4423 1998 Förslag 13 706 1999 Beräkna t 13 706 2000 Beräkna t 13 706 Beloppen anges i tusental kronor 2. Vid ingången av fanns det en reservation på 32 736 tkr under femte huvudtitelns uppförda reservationsanslag G 2. Särskilda jämställdhetsåtgärder från /96. Enligt prognosen för förväntas hela anslaget för samt reservationen på reservationsanslaget G 2. Särsklda jämställdhetsåt- gärder från /96 förbrukas. Från anslaget betalas kostnader för särskilda jämställdhetsåtgärder som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Inom ramen för anslaget genomförs projektverksamhet och samlade satsningar m.m. för att främja utvecklingen mot jämställdhet på särskilt angelägna områden. Vidare prövas nya metoder och modeller i jämställdhetsarbetet. Dessa är de faktorer som huvudsakligen styr utgifterna under anslaget. För informationssatsningar i syfte att öka fäders uttag av föräldraledighet beviljade regeringen till för en tvåårig informationskampanj. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att fyra femtedelar av anslaget har förbrukats. Kostnaderna för vissa av de beslutade projekten betalas ut först under innevarande budgetår. Enligt prognosen för innevarande budgetår förväntas anslaget förbrukas. Reservation från tidigare anslag för särskilda jämställdhetsåtgärder finns under femte huvudtitelns uppförda reservationsanslag G 2. Särskilda jämställdhetsåtgärder från /96. Medel är avsatta för utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män samt för projekt som rör metoder för att införliva ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden. Regeringens överväganden bör inriktningen vara fortsatt satsning på utvecklings- och förändringsarbete som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen föreslår för . och 2000 beräknas utgifterna till respektive år. C 3 Bidrag till kvinnoorganisa- tionernas centrala verksamhet 1 Anslag s- sparan de 0 Därav 1996 Utgift 2 574 Utgifts - progno s 3 432 1998 Förslag 3 432 1999 Beräkna t 3 432 2000 Beräkna t 3 432 Beloppen redovisas i tusental kronor Bidraget skall användas till kostnader för kvinno- organisationernas centrala verksamhet samt för förnyelse och utveckling av verksamheten. Verksamheten regleras av förordningen (1982:865) om statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksam-het. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att de anvisade medlen tagits i anspråk. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att anslaget kommer att förbrukas. Regeringens överväganden Resultatinformation Det övergripande målet är att genom stödet stärka kvinnornas ställning i samhället i syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Under innevarande budgetår 1997 har 20 kvinnoorganisationer beviljats stöd. Tre nya organisationer sökte stöd och en av dessa uppfyllde kraven enligt förordningen. Kvinnoorganisationernas medlemsantal fortsätter att minska. För att göra det möjligt för kvinnoförbunden att arbeta i andra former och engagera nya grupper av kvinnor har stödets inriktning delvis förändrats och bidragsreglerna reviderats genom förordningen (1995:673). Stödet utgörs av ett grundbidrag och ett rörligt bidrag. Det rörliga bidraget skall ses som ett projektbidrag för utveckling och förnyelse av kvinnoorganisationernas arbete. En utvärdering av stödet kommer att ske . Slutsatser Kvinnoorganisationernas arbete med att utveckla och förnya sin verksamhet bör ges fortsatt stöd. Även under bör nya organisationsformer och nyskapande verksamheter prioriteras. Regeringen föreslår för . beräknas utgifterna till och för till . 7 Staten som arbetsgivare 7.1 Omfattning och ändamål Området omfattar myndigheterna (AgV) och Statens löne- och pensionsverk (SPV). AgV är den statliga arbetsgivarorganisationen till vilken alla statliga myndigheter är anslutna. Även vissa icke- statliga arbetsgivare kan ansluta sig till organisationen. SPV är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör den statliga tjänstepensioneringen, statens grupplivförsäkring och centrala administrativa system, allt i den utsträckning dessa frågor inte hör till någon annan myndighet. Både AgV och SPV är avgiftsfinansierade. För av AgV utförda stabsuppgifter till regeringen disponerar regeringen ett ramanslag (D 1). Området omfattar även utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt och pensionskostnader m.m. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 22,4 13,7 8 044,3 8 103,8 8 216,1 8 369,7 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Fr.o.m. har ramanslaget Statliga tjänstepensioner tillkommit. Utgifterna redovisades tidigare under inkomsttiteln 5211, Statliga pensionsavgifter, netto. Större förändringar 1995/96 och 1997 Fr.o.m. betalar statliga arbetsgivare lagstadgade arbetsgivaravgifter enligt samma regler som andra arbetsgivare. Fr.o.m. ersätts det nuvarande systemet med det schablonmässigt beräknade lönekostnadspålägget för finansiering av förmåner enligt kollektivavtal, med ett system med myndighetsspecifika, försäkringstekniskt beräknade . En utvärdering av personalpolitiska proposition har skett. Regeringens bedömning redovisas nedan. Prioriteringar En fortlöpande uppföljning av den personal- och lönepolitiska utvecklingen vid statliga myndigheter skall påbörjas. Regeringen kommer att informera om denna utveckling. Förslagen i den s.k. stabsmyndighetsöversynen som redovisas i avsnittet En reformerad stabsorganisation (utg.omr. 2) skall genomföras i de delar som berör SPV. 7.2 Resultatbedöming Viktiga mål för verksamhetsområdet är: Verksamhetsstödet till de statliga myndighetrna skall vara effektivt. Den statliga arbetsgivarpolitiken skall vidareutvecklas samt vara samordnad. Då verksamhetsområdet är relativt begränsat, har resultatbedömningarna gjorts under anslagsavsnitten. 7.3 Utvärdering av den arbetsgivarpolitiska delegeringen Bakgrund En omfattande delegering från regeringen till myndigheterna av befogenheter inom det arbetsgivarpolitiska området har skett . Ombildningen av den statliga arbetsgivarorganisationen kan ses som en slutpunkt i dessa delegeringssträvanden. I riksdagsbehandlingen av propositionen En ombildning av arbetsgivarorganisationen för det statliga området (prop. 1993/94:77) underströks behovet av att verksamheten i den nya organisationen följs upp och att en utvärdering sker (bet. 1993/94:KU19, rskr. 1993/94:264). Regeringen tillkallade en särskild utredare (dir.1996:2) med uppdrag att göra en samlad bedömning av effekterna av personalpolitiska proposition analysera ombildning av arbetsgivarorganisationen för det statliga området lämna förslag om hur den personal- och lönepolitiska utvecklingen vid statliga myndigheter fortlöpande skall kunna följas av regeringen på ett överblickbart sätt. Utredningen överlämnade sitt betänkande Arbetsgivarpolitik i staten (SOU 1997:48). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi97/1071).