prop · GL031D6 · 1998-01-01 00:00:00 — Avvecklingen av fyra kustförsvarsbataljoner skall fortsätta. Regeringen beräknar medlen för programmet under till . Flygvapnets lednings- och underhållsförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift att leda och betjäna flygförbanden. I programmet ingår bl.a. tre flygkommandostaber, tre vädercentraler, nio strilbataljo-ner och 24 basbataljoner. I programmet ingår även försvarets telenät . Programmet skall inriktas mot att antalet strilbataljoner skall reduceras till sex och antalet basbataljoner till 16 . Resultatbedömning Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska inriktningen bedömer regeringen att de förband som ingår i programmet har förmåga att genomföra de uppgifter som lagts på dem. Regeringen kan konstatera att antalet krigsförband inom programmet som inte uppfyller kraven på krigsduglighet är i stort oförändrat . Bristerna beror främst på ett otillräckligt antal övningstillfällen. Sammantaget har dock samtliga förband och försvarets telenät vidmakthållits. Basbataljonerna har vissa brister, främst vad gäller deras uppgift att försvara flygbaser. Detta beror huvudsakligen på den otillräckliga samövningen och repetitionsutbildningen. Däremot har kommunikationsutbyggnaden vid ett antal flygbaser förbättrat basbataljonernas ledningsförmåga. Regeringen noterar problem med utbildningen av radarjaktledare för flygstridskrafternas stridsledningsförband. Samordningen inom flottiljverkstäderna har lett till att underhållsproduktionen har kunnat öka utan att kostnaderna har ökat i motsvarande grad. Försvarets telenät har moderniserats så att en fortsatt anpassning av nätet till Försvarsmaktens lednings- och informationssystem samt framtida behov är möjlig. Verksamheten under /96 och bedöms, trots att vissa mål således inte har uppnåtts, ge godtagbara förutsättningar för den inriktning av programmet som regeringen föreslår för . Regeringens förslag Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och utveckla kvarvarande förband inom programmet. De inledda åtgärderna för att lösa problemen med utbildningen av radarjaktledare skall fullföljas. Utredningen om den centrala taktiska ledningsorganisationen för flygstridskrafterna skall slutföras. Omstruktureringen inom vädercentral- organisationen fullföljs genom att Vädercentral Syd och Vädercentral Nord läggs ned. Förbanden skall utvecklas bl.a. genom att det för flygstridskrafterna gemensamma ledningssystemet fortsätter att införas och genom att anskaffningen för stridsledning och radarspaning fortsätter. Avvecklingen av utgående förband skall fortsätta och vara slutförd senast . Regeringen beräknar medlen för programmet under till . JAS 39-förband Programmets innehåll Programmet innehåller ännu inte några organiserade krigsförband. Den första JAS 39 Gripendivisionen kommer att organiseras under innevarande år. Programmet skall inriktas mot att omfatta 12 39 Gripen-divisioner. Regeringen beslutade att anskaffa en tredje delserie JAS 39 omfattande 64 flygplan. Regeringen har lämnat särskild information till försvarsutskottet om detta. Resultatbedömning En utförligare redovisning av läget i JAS 39 Gripen- projektet lämnas skrivelse, avsnitt 7. Under innevarande år fortsätter leveranserna av delserie 2 av JAS 39 . Vidare pågår bl.a. omskolning av flygförare inför organiseringen av den första Gripendivisionen . Verksamheten under /96 och bedöms ge goda förutsättningar för den inriktning av programmet som regeringen föreslår för . Regeringens förslag Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla den första JAS 39 Gripendivisionen och att organisera nya sådana divisioner. Förbanden skall utvecklas vidare bl.a. genom fortsatt anskaffning av JAS 39 och flygplanets tvåsitsiga version samt genom fortsatt anskaffning av utbildningssystem. Inom materielområdet skall anskaffningen och integreringen av radarjaktrobot 99 fortsätta, liksom utvecklingen och anskaffningen av kommunikationssystem till JAS 39 . Regeringen beräknar medlen för programmet under till . Övriga stridsflygförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift för luftförsvaret, attackförmågan och underrättelseinhämtningen. I programmet ingår bl.a. två divisioner J 35, åtta divisioner JA 37 och sex divisioner AJS 37. Programmet skall inriktas mot att antalet divisioner skall reduceras till sju . Resultatbedömning Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska inriktningen bedömer regeringen att de förband som ingår i programmet har förmåga att genomföra de uppgifter som lagts på dem. kan regeringen konstatera att det finns brister inom vissa prioriterade förband. På grund av ett otillräckligt antal övningstillfällen uppfyller således vissa förband inte kraven på krigsduglighet. Sammantaget har samtliga flygdivisioner vidmakthållits. Utveckling och anskaffning av ny materiel (bl.a. robot 99 och störkapsel för JA 37 och bombkapsel för AJS-systemet) förbättrar förbandens förmåga. Verksamheten under /96 och bedöms således ge godtagbara förutsättningar för den inriktning av programmet som regeringen föreslår för . Regeringens förslag Verksamheten skall inriktas mot att vidmakthålla och utveckla kvarvarande förband inom programmet. Utvecklingen innebär bl.a. att JA 37 skall fortsätta att systemmodifieras, SK 37 skall fortsätta att modifieras och tillföras telestörsystem och att integrationen av robot 99 på JA 37 skall fortsätta. Avvecklingen av utgående förband skall vara slutförd senast . Regeringen beräknar medlen för programmet under till . Transportflygförband Programmets innehåll Programmet innehåller förband med huvudsaklig uppgift inom flygtransportverksamheten, signalspaningen och flygräddningen. I programmet ingår bl.a. fyra centrala transportflygdivisioner (varav ett signalspaningsförband), åtta regionala transportflygdivisioner och sju flygräddningsgrupper. förs flygräddningsgrupperna över till program 6. Programmet skall inriktas mot att den regionala transportflygorganisationen skall reduceras till fyra divisioner . Resultatbedömning Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska inriktningen bedömer regeringen att de förband som ingår i programmet har förmåga att genomföra de uppgifter som lagts på dem. På grund av ett otillräckligt antal övningstillfällen uppfyller vissa förband inte kraven på krigsduglighet. Däremot har deltagandet i internationell verksamhet (flygtransportuppgifter för Tp 84 för bl.a. FN i f.d. och Röda korset i ) i viss mån motverkat bortfallet av flygtid. Likaså förbättrar teknik- och materielutvecklingen (utprovning av flygplanen för signalspaning, installering av motmedel på Tp 84) förbandens förmåga. Flygräddningsgrupperna redovisas under program 6. Verksamheten under /96 och bedöms ge godtagbara förutsättningar för den inriktning av programmet som regeringen föreslår för . Regeringens förslag Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla och utveckla kvarvarande förband inom programmet. Under budgetåret skall omsättningen av signalspaningsförbandet från Tp 85 till S 102 B fortsätta. Avvecklingen av utgående förband skall vara slutförd senast . Regeringen beräknar medlen för programmet under till . För krigsorganisationen gemensamma resurser Programmets innehåll Verksamheten inom programmet skall stödja de övriga programmens produktion av krigsförband så att verksamhetsmålen kan nås. I programmet ingår Försvarsmaktens olika centra för stöd och utbildning, typförbands- och funktionsansvar. En stor del av verksamheten omfattar utbildning av officerare. Utbildningen leder normalt till en placering i högre krigsbefattning och ofta i ett annat förband än det eleven varit placerad i under sin utbildning. En annan stor del av verksamheten är de försvarsmaktsgemensamma resursledningssystemen som vidmakthålls och anpassas till den tekniska utvecklingen. De frivilliga försvarsorganisationernas utbildning budgeteras inom programmet. Programmet omfattar även forskning, kompetens- uppbyggnad, utveckling samt utbildning inom ammunitions- och minröjningområdet både för Internationella kommandots behov och krigsorganisationens behov. Huvuddelen av verksamheten bedrivs vid Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum som inrättades . Regeringen har strävat efter att så stor del som möjligt av verksamhetens kostnader fördelas på de krigsorganisatoriska programmen. Programmets innehåll har därför reducerats genom att vissa personal- och materielverksamheter samt ledning av viss förbandsproduktion, såsom Kustflottans verksamhet förts över till de krigsorganisatoriska programmen. Resultatbedömning Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska inriktningen bedömer regeringen att stödet till krigsförbanden är godtagbar. Totalförsvarets datakommunikationstjänst har byggt ut stamnät och anslutit till 39 platser där förbanden m.fl. kan använda elektronisk post. Försök med en ny metod för kvalitetsutveckling och kvalitetsvärdering har genomförts. Förvaringen av vapen har centraliserats. Aktualiteten hos Försvarsmaktens kartmateriel har väsentligt förbättrats. Projekt startade och omfattar en ny generation programvaruprodukter som stöd för förnödenhetsförsörjning, tekniska tjänster, ledning av underhållsresurser samt värdering av krigsorganisationens materiel. Ett fyrtiotal äldre resursledningssystem planerades vara avlösta . Regeringen har gett i uppdrag att göra en riskanalys av projektet. har redovisat vilka risker som bedöms föreligga och vilken riskbedömning som bör göras. Projektutformningen med en omfattande målsättning men med en stram tidsplan i kombination med en oprövad utvecklingsmetodik gör att rapporten betecknar som ett riskprojekt. Regeringen kommer noga att följa projekt . Försvarsmaktens skolor anmäler väl uppnådda mål med en del undantag som har sin orsak i bristande övningstillfällen med trupp. Dessutom finns vissa kvantitativa brister vilka beror på att rekryteringsunderlaget minskat samt att vakansläget vid förbanden inneburit att alla elevplatser inte utnyttjats. utreder den framtida officersutbildningen. Däremot är specialutbildning för vissa delar av den civila personalen inom bl.a. ekonomifunktionen eftersatt. Kunskaperna om de förändringar som skett inom det ekonomiadministrativa regelverket är dåliga. Regeringen ser allvarligt på detta förhållande och förutsätter att Försvarsmakten ser till att personalen har erforderlig kompetens. Verksamheten under /96 och bedöms ge godtagbara förutsättningar för den inriktning som regeringen föreslår för . Regeringens förslag Utbildningen till och av yrkes- och reservofficerare skall genomföras så att krigsorganisationens behov och krav tillgodoses. Den civila personalens kompetens i fråga om ekonomifunktionen skall säkerställas. Avvecklingen av målflygdivisionen och flygplanssystem 32 skall slutföras . Frågor om den civila trafikflygförarutbildningen och trafikflygarhögskolan behandlas skrivelse, avsnitt 14. För att av verksamhetsskäl få en rationell, organisatorisk och lokalmässig lösning, som med hänsyn till ekonomi och personalförsörjning är hållbar på lång sikt, skall den flygburna signal- och radarspaningen i fred samt flygtransportresurserna i lokaliseras till . Regeringen beräknar medlen för programmet under till I anslaget beräknas även medel för frivilliga försvarsorganisationers utbildningsverksamhet. Verksamheten skall bedrivas i enlighet med Försvarsmaktens förslag. verksamhet avdelas ett belopp om . Resultatet av genomförd verksamhet skall redovisas vid delårsrapport och årsredovisning. (För stöd till de frivilliga försvarsorganisationerna inom totalförsvaret, se vidare under avsnitt 7.10.) För grundorganisationen gemensamma resurser Programmets innehåll Verksamheten inom programmet, som inte direkt sammanhänger med utvecklingen av krigsorganisationen, skall stödja grundorganisationens produktion så att verksamhetsmålen kan nås. Programmet innehåller bl.a. utbildningshjälpmedel, t.ex. simulatorer, för att genomföra effektiv och realistisk utbildning såväl enskilt som i förband. Regeringen har strävat efter att så stor del som möjligt av verksamhetens kostnader fördelas på de krigsorganisatoriska programmen. Programmets innehåll har därför reducerats genom att vissa personal- och materielverksamheter samt visst underhåll för de programmen förts över till de krigsorganisatoriska programmen. Resultatbedömning Mot bakgrund av den nu rådande försvarspolitiska inriktningen bedömer regeringen att stödet till grundorganisationen är godtagbar. Utvecklingen av utbildningshjälpmedel har varit lovande både vad avser teknik och metoder. Simulatorer och anläggningar för stabs- och förbandsträning har tillfört både realism och ett ökat antal övningstillfällen till rimliga kostnader. Verksamheten under /96 och bedöms ge godtagbara förutsättningar för den inriktning som regeringen föreslår för . Regeringens förslag Försvarsmakten skall vidareutveckla uppdragsstyrning gentemot stödmyndigheterna. En bättre samordning av dessa avtal skall eftersträvas. Anskaffning av ledningsträningsanläggning för fördelnings- och brigadförband samt datainsamlingsutrustning för simulatorer skall slutföras. Fortsatt anskaffning skall ske av skjutsimulatorer och stridsträningsanläggning. Taktiska simulatorer skall utvecklas. Verksamheten skall bedrivas så att ökad kunskap och möjlighet skapas för att kunna upptäcka och röja minor. Ökad samverkan inom detta område skall ske med berörda totalförsvarsmyndigheter. Verksamheten skall särskilt inriktas mot att öka den svenska förmågan att bidra till humanitär ammunitions- och minröjning i internationella sammanhang. Regeringen beräknar medlen för programmet under till . Internationell verksamhet Programmets innehåll Programmet omfattar verksamhet för att Försvars- makten skall kunna delta i fredsfrämjande och humanitära insatser som medverkar och kommer att medverka i. Insatserna utomlands finansieras vad gäller trupp via anslaget A 2 Fredsfrämjande truppinsatser. För militärobservatörer, civilpoliser och andra enskilda personer, sker finansiering via utgiftsområde 5 och internationell samverkan samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Programmet omfattar även svensk medverkan i Partnerskap för fred (PFF) med förband och enskilda personer i kurser, seminarier och övningar i enlighet med individuella partnerskapsprogram. Stöd för vissa länders deltagande i PFF-aktiviteter som genomförs i ingår i programmet. Programmet innefattar också svensk medverkan i Multinational United Nations Standby Forces High Readiness Brigade (SHIRBRIG) samt deltagande i seminarier, kurser och övningar inom ramen för observatörsskap i Västeuropeiska Unionen (WEU). Inom programmet kan också stöd lämnas till de baltiska länderna efter särskilt regeringsbeslut. Resultatbedömning Under /96 finansierades verksamhet som ryms i program 15 under den dåvarande tredje huvudtiteln, , anslaget B 9 Fredsbevarande verksamhet. Från och med finansieras verksamheten under utgiftsområde 6. Totalförsvar, anslaget A 1 Försvarsmakten, program 15. Inom Försvarsmakten har ett arbete genomförts i syfte att förbättra förutsättningarna för att kunna delta i fredsfrämjande och humanitära insatser och i övrigt internationellt samarbete. Utvecklingen av den tidigare beslutade snabbinsatsstyrkan sker enligt plan och styrkan bedöms vara klar att kunna sättas in . Genom inrättandet av Partnership for , som är en organisatorisk enhet ingående i , bidrar aktivt till att fördjupa samarbetet inom PFF i enlighet med totalförsvarsbeslutet . Regeringen har genom ändring av regleringsbrevet för preciserat handlingsreglerna för svenskt deltagande i PFF-samarbetet och har härigenom förtydligat styrningen av det svenska deltagandet. Försvarsmaktens internationella uppgifter ställer ökade krav på förmågan att samarbeta med andra länder. För att förbättra samverkansförmågan har regeringen gett Försvarsmakten i uppdrag att studera behovet av ökad interoperabilitet. Uppdraget skall redovisas . Regeringen har givit Försvarsmakten i uppdrag att analysera och redovisa möjligheterna av ett utökat utbildningsmässigt och materiellt stöd till de baltiska länderna mot bakgrund av de organisationsförändringar som fastställts totalförsvarsbeslut. Uppdraget har redovisats . Vidare har regeringen förordnat en särskild utredare för översyn av formerna för stödet till totalförsvars-uppbyggnaden i . Utredaren kommer inledningsvis att studera och utveckla den totalförsvarsrådgivning som ges gentemot regeringsnivån i . Uppdraget skall redovisas . Verksamheten bedöms ge goda förutsättningar för den inriktning som regeringen föreslår för . Regeringens förslag Verksamheten skall inriktas mot att kunna delta i fredsfrämjande insatser med självständiga enheter upp till bataljons styrka. Organisation och utveckling av snabbinsatsstyrkan, omfattande ledningspersonal, mekaniserat kompani samt ingenjörkompani med inriktning på bl.a. ammunitions- och minröjning skall slutföras. Regeringen beräknar medlen för programmet under till . ANSLAGSFÖRDELNING M.M. FÖR BUDGETÅRET 1998 (MILJONER KRONOR, AVRUNDADE BELOPP) PROGRAM TILLDELADE MEDEL ENLIGT REGLERINGS-BREV FÖR BÅ 1995/96 UTFALL 1995/96 TILLDELADE MEDEL ENLIGT REGLERINGS-BREV FÖR ÅR 1997 PROGNOS UTFALL ÅR 1997 BUDGETERAD E MEDEL FÖR ÅR 1998 1. Operativa lednings- och underhållsförband 2 658 2 662 1 831 2 084 1 656 2. Försvarsområdesförband 2 791 2 803 2 437 2 . Armébrigadförband 5 550 5 853 6 203 6 002 5 875 5. lednings- och underhållsförband 1 220 1319 1 209 1 435 1 263 6. Försvarsmaktens helikopterförband 370 382 259 286 623 7. Stridsfartygsförband 1 290 1 476 2 874 4 827 2 174 8. Kustförsvarsförband 1 749 1 688 1 531 1 442 1 441 9. Flygvapnets lednings- och underhållsförband 5 164 4 984 3 977 4 170 3 672 10. JAS 39-förband 367 402 5 584 3 782 7 632 11. Övriga stridsflygförband 2 661 2 547 2 003 1 860 1 650 12. Transportflygförband 640 654 390 410 268 13. För krigsorganisationen gemensamma resurser 8 567 8 544 5 349 5 501 4 403 14. För grundorganisationen gemensamma resurser 4 956 4 066 1 396 1 407 1 007 15. Internationell verksamhet 1 0 111 116 228 SUMMA 41 052 40 379 38 334 37 546 36 707 4.13 Anslag A 2 A 2. Därav 1996 Utgift 895 798 2 Utgifts - progno s 449 000 1998 Förslag 384 419 1999 Beräkna t 395 136 2000 Beräkna t 406 184 1 Beloppen anges i tusental kronor 2 Avser hela anslaget B 9. Fredsbevarande verksamhet, vilket finansierade både insatser med trupp och militärobservatörer, civilpoliser och andra enskilda. A 2. finansierar endast insatser med trupp. Se vidare nedan. Regeringens överväganden Resultatinformation har deltagit med en mekaniserad bataljon i den fredsfrämjande insatsen i Bosnien- . Den ursprungliga FN-ledda insatsen övergick till den av () ledda multinationella fredsstyrkan (Implementation Force). I samband därmed reducerades den svenska militära personalen från ca 1 000 personer till 840. Då IFOR omvandlades till fredsstyrkan (Stabilization Force) till 510 personer. Under /96 finansierades verksamhet som ryms inom anslaget A 2 under den dåvarande tredje huvudtiteln, , anslaget B 9 Fredsbevarande verksamhet. Från och med finansieras verksamheten under utgiftsområde 6. Totalförsvar, anslaget A 2 Fredsfrämjande truppinsatser. ställer en reducerad bataljon till förfogande som ingår i en mellan de nordiska länderna och gemensam brigad. Utöver bataljonen ingår även stabs- och underhållspersonal i det svenska bidraget som totalt omfattar ca 500 personer. I FN:s mission UNPREDEP (United Nations Preventive Deployment Force) i bidrar med en pluton som ingår i det mellan , och gemensamma kompaniet SCANDCOY (). Det svenska bidraget omfattar förutom plutonen även viss stabs- personal och uppgår till ca 40 personer. Deltagandet i de fredsfrämjande insatserna i det har bidragit till en fortsatt stabilisering av situationen. Insatsen i har utgjort en av de viktigaste förutsättningarna för att kunna genomföra . Slutsatser Den FN-ledda insatsen i kommer sannolikt att pågå även och bedöms kunna genomföras i nuvarande omfattning. medgav att regeringen fick ställa en väpnad styrka om högst 510 personer som ett svenskt bidrag till en multinationell fredsstyrka till förfogande för genomförandet av fredsöverenskommelsen för när säkerhetsråd bemyndigande FN:s medlemsstater att upprätta en sådan styrka (prop. 1996/97:54, bet. 1996/97:UU5, rskr. 1996/97:116). bemyndigande säkerhetsrådet (resolution nr 1088 1996) medlemsländerna att för en period av 18 månader delta i den multinationella fredsstyrkan . Mandatet för SFOR-insatsen i upphör . För att följa upp och genomföra bedöms en fortsatt internationell militär närvaro vara nödvändig i Bosnien- även . Sannolikt kan emellertid den nuvarande styrkan reduceras. I ett yttrande till finansutskottet över den ekonomiska vårpropositionen (1996/97:FöU4y) har försvarsutskottet förutsatt att regeringen, om behov uppkommer av medverkan i internationella fredsfrämjande insatser av större omfattning än vad som ryms inom budgeten, i en särskild proposition återkommer till med förslag om motsvarande förstärkning av utgiftsområdet. Pengar för att fullfölja åtagandet att ställa en snabbinsatsstyrka till FN:s förfogande bör enligt försvarsutskottet anvisas inom ordinarie budgetram. Anslaget A 2 skall finansiera insatsen i Bosnien- och en eventuell fortsättning av denna samt insatsen i . Anslaget skall också kunna användas för att finansiera insatser med den svenska snabbinsatsstyrkan och svensk medverkan i snabbinsatsbrigaden SHIRBRIG. Krävs insatser av större omfattning än vad som ryms i budgeten, måste frågan om finansiering av insatserna behandlas i den ordning som försvarsutskottet angett. Regeringen avser då att återkomma till . Detta kan bli aktuellt om skall medverka i en eventuell militär fredsfrämjande insats i även . Ställning till en sådan insats kan tas först när de närmare förutsättningarna för en eventuell svensk medverkan är kända. Regeringens förslag Verksamheten skall inriktas på att vidmakthålla en reducerad bataljon jämte stabs- och underhållspersonal om ca 500 personer till den multinationella fredsstyrkan (Stabilization Force) i den pågående insatsen i i syfte att befrämja utvecklingen mot ökad fred och säkerhet i enlighet med . Vidare skall verksamheten inriktas på att vidmakthålla en pluton jämte stabspersonal om ca 40 personer till FN:s pågående insats UNPREDEP (United Nations Preventive Deployment Force) i i syfte att bidra till fortsatt stabilitet. Regeringen beräknar medlen för anslaget till för . 4.14 Anslag A 3 A 3. Därav 1996 Utgift 60 841 Utgifts - progno s 59 000 1998 Förslag 61 700 1999 Beräkna t 62 933 2000 Beräkna t 64 192 1 Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget finansieras ersättningar enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP) i de fall skada inträffat under militär verksamhet. För skador som inträffat belastas anslaget bl.a. av ersättningar enligt lagen (1950:261) om ersättning i anledning av kroppsskada ådragen under militärtjänstgöring (militärersättningslagen). Anslaget disponeras av . Regeringens överväganden Resultatinformation Utgifterna för ersättning enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd minskade kraftigt mellan och , främst beroende på att LSP- sjukpenningen i stort sett togs bort . Regeländringen har fått successivt genomslag. av utgifterna under /96 är hänförbara till äldre skadefall, dvs. skador som inträffat . Dessa utgifter beräknas dock minska mätt i fast penningvärde. räknar med att utgifterna enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd ökar i ungefär samma takt som utgifterna för äldre skadefall minskar. Utgifternas utveckling beror bl.a. på hur många som kommer att bli inkallade till plikttjänstgöring framöver samt på hur basbeloppet utvecklas. Slutsats Regeringen har i avsnitt 8 Ändring i lagen om statligt personskadeskydd lämnat förslag som innebär förbättringar i de totalförsvarspliktigas personskadeskydd. Regeringen beräknar mot bakgrund av lagför-slaget medlen under anslaget till 5 Vissa funktioner inom det civila försvare