prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Det gäller dels projekt som förbättrar förutsättningarna härför i hela landet, dels projekt som främst är inriktade mot de mest utsatta regionerna. Insatserna bör kunna påbörjas redan under innevarande år och avser delvis andra ändamål än de som anslaget nu får användas till. Regeringen bedömer att utrymme finns för denna särskilda insats inom anslaget och genom att den ordinarie verksamheten under anslaget tar i anspråk reservationer på det för /96 under tionde huvudtiteln upptagna anslaget C2. Regionala utvecklingsinsatser m.m. 5.16 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård A 2 Miljöövervakning m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A2. Miljöövervakning m.m. ökas med . Finansiering sker dels genom ett bidrag från EU på dels genom indragning av från anslagsbehållningarna på anslaget A8. Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologisk hållbar inriktning /95. Finansieringen beskrivs närmare nedan. och har beviljats ett bidrag på från för metodutvecklingsprojektet - Environmental Objectives and Indicators in Spatial Planning and Strategic Environmental Assessment . De beviljade medlen kommer att administreras av . På statsbudgeten tas anslag upp motsvarande det belopp erhåller från EG- budgeten. Bidraget från EU redovisas på inkomsttitel Övriga bidrag från EG som ökar med samma belopp. För utbetalning av medlen krävs därför att anslaget ökas med . Enligt bilavgasförordningen, med stöd av 9 § bilavgaslagen (1986:1386), tar ut en kontrollavgift för varje såld ny bil. Medlen redovisas på inkomsttitel Kontrollavgift nyregistrerade bilar. Motsvarande belopp beräknas under anslaget A2. beräknas avgiftsinkomsterna uppgå till , dvs. mer än det för anvisade anslaget. Regeringen föreslår därför att anslaget för innevarande budgetår ökas med ytterligare . Aktiebolaget utfärdar avgasgodkännanden enligt bilavgaslagen. En avgift för avgasgodkännanden med stöd av förordningen (1993:446) om vissa förrättningsavgifter för Aktiebolaget tas ut av tillverkaren. På grund av ändringar i lagen och ett förväntat gemensamt tillverkaransvar inom EU, bör avgiften tas bort och finansiering ske på ett annat sätt framöver. Under ett övergångsskede föreslår regeringen att ytterligare anvisas under anslaget A2. Miljöövervakning m.m. för bilavgasverksamheten. Detta finansieras genom indragning av medel på det för /95 under fjortonde huvudtiteln uppförda reservationsanslaget A8. Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologisk hållbar inriktning. A 11 Utbildning och information om Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. Regeringens förslag: Ett nytt reservationsanslag A11. Utbildning och information om uppgående till anvisas för . Finansiering sker genom indragning av anslagsbehållningar på det under fjortonde huvudtiteln för /94 uppförda reservationsanslaget B13. Miljöinsatser i samt det under fjortonde huvudtiteln för /96 uppförda reservationsanslaget A8. Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning. Regeringen har beslutat att överlämna lagrådsremiss av ett förslag till miljöbalk. Regeringens förslag lämnas till . Det är dock viktigt att planering och förberedelser för utbildningen startar . Innehållet i utbildningen får givetvis anpassas till beslut. För att skall få det avsedda genomslaget måste i ett första skede utbildning ske av personal i kommuner, domstolar och förvaltningsmyndigheter som skall tillämpa balken. Vidare bör allmänheten informeras om de nya reglerna. De myndigheter som ansvarar för tillsynen av balkens efterlevnad är därefter skyldiga att fortlöpande informera om hur bestämmelserna skall tillämpas. Med hänsyn till den snabba utvecklingen vad gäller t.ex. kunskaper om hälso- och miljöeffekter, teknik och de krav som följer av internationella åtaganden kan en utveckling av regelsystemet förutses. B 4 Visst internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget B4. Visst internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerheten m.m. ökas med . Finansiering sker genom indragning av anslagsbehållningar från det under fjortonde huvudtiteln för /94 uppförda reservationsanslaget B13. Miljöinsatser i samt från det under fjortonde huvudtiteln för /95 uppförda reservationsanslaget E1. Bidrag till internationellt samarbete kring den byggda miljön m.m. Från anslaget betalas kostnader, i amerikanska dollar och österrikiska shilling, för deltagande i internationellt samarbete på kärnenergiområdet, såsom reguljära medlemsavgift i () och bidraget till Technical Assistance and Cooperation. Till följd av höjda medlemsavgifter och valutakurser beräknar regeringen att anslaget kommer att överskridas under innevarande budgetår. Med anledning av dessa förhållanden föreslår regeringen att anslaget B4. Visst internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. ökas med . 5.17 Utgiftsområde 21 Energi Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att ge befogenhet att inom en sammanlagd ram om 2 ta upp lån i och utanför under . () driver och förvaltar det svenska stamnätet och de statligt ägda utlandsförbindelserna (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318). I årsredovisningen för redovisar verket en balansomslutning på ca . har en långfristig upplåning i om 2 . har övriga affärsverk, nämligen , och haft möjlighet att ta upp lån utanför , på kapitalmarknaden. Affärsverken har även fått förvalta dessa lån. har dock inte medgetts att låna utanför . Enligt regeringens bedömning bör , i enlighet med de principer som gäller för de övriga affärsverken, ges möjlighet att finansiera sin verksamhet också genom lån utanför på den svenska kapitalmarknaden. Som komplement till de bemyndiganden som tidigare beslutat 1997 bör en utvidgning möjliggöras av Svenska kraftnäts finansiella befogenheter. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att under ge befogenhet att ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om 2 . 5.18 Utgiftsområde 22 Kommunikationer B 2 Transportstöd för I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget B2. Transportstöd för ökas med . Finansiering sker genom att reservationsanslaget B5. Övervakning av minskas med motsvarande belopp. I enlighet med beslut (prop. 1995/96:44, bet. 1995/96:TU7, rskr. 1995/96:99) inleddes avvecklingen av det s.k. Gotlandstillägget till . I proposition 1995/96:44 angavs att regeringen är beredd att återkomma i frågan om effekterna blir negativa för näringsliv. Som en följd av Gotlandstilläggets avveckling har transportförmedlingsföretagen höjt sina fraktpriser till och från , vilket har visat sig ge negativa effekter för näringsliv. har, efter samråd med regeringen, beslutat att sänka längdmetertaxan för transportstödsberättigade transporter till och från till . Regeringen har därvid konstaterat att transportförmedlingsföretagen sänkt sina fraktpriser. Regeringen har gett i uppdrag att i samråd med berörda intressenter utarbeta förslag till en modell för stöd till godstransporter till och från . Uppdraget redovisas till regeringen . I avvaktan på en långsiktig lösning föreslår regeringen att anvisas till anslaget B2. Transportstöd för för att finansiera den sänkta längdmetertaxan. Ökningen finansieras genom att det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda ramanslaget B5. Övervakning av Estonia minskas i motsvarande omfattning. Enligt regeringsbeslut kommer bevakningen av att innefatta bl.a. finländsk sjöövervakningsradar kompletterad med oregelbunden övervakning av finländska fartygs- och flygenheter, varigenom en minskning av anslaget möjliggörs. Regeringens förslag: fasta kostnader får uppgå till högst för . Regeringen beslutade i regleringsbrev (K96/4820/) att de fasta kostnaderna för () för i enlighet med vad som angavs i prop. 1996/97:1 skulle uppgå till högst . Personalkostnaderna och kostnader för lokalerna överstiger de tidigare antagna beloppen. Vidare har de fasta kostnaderna för kompetensutveckling m.m. ökat. Vissa sådana kostnader inom SHK, för att följa utvecklingen på kommissionens verksamhetsområde samt kostnader för kompetensutveckling av personalen har tidigare av hävd betraktats som rörliga kostnader och därför direktfakturerats berörd myndighet. Utvecklingskostnader av detta slag definieras numera som fasta kostnader för SHK och faktureringen fördelas därför mellan berörda myndigheter enligt gällande fördelningsprincip. Av ovanstående skäl beräknas de fasta kostnaderna för SHK öka med till . De ökade kostnaderna fördelas, i likhet med övriga fasta kostnader, mellan SHK:s intressenter , , och Försvarsmakten. B 7 Utredningsarbete m.m. med anledning av förlisning I statsbudget för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Anslaget B7. Utredningsarbete m.m. med anledning av förlisning ökas med . Finansiering sker genom att anslaget D2. Köp av interregional persontrafik på järnväg minskas med motsvarande belopp. Regeringen gav () i uppdrag att biträda i utredningsarbetet med anledning av förlisningen. beslutade på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 (prop. 1995/96:105, bet. 1995/96:TU15, rskr. 1995/96:205) att ett förslagsanslag på skulle anvisas till Utredningsarbete med anledning av förlisning. Utredningsarbetet beräknades då vara slutfört . Då utredningen pågick ökade genom tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU11, rskr 1996/97:48) det anvisade anslaget med . Av totalt anslagna förbrukades . De återstående är dock inte tillgängliga . Genom beslut (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) har godkänt att på tilläggsbudget till statsbudgeten för anvisa för Utredningsarbete med anledning av förlisning för det arbete som skett . Såvitt nu kan bedömas kommer utredningen att fortgå även . De tidigare anvisade medlen är förbrukade eller intecknade och SHK:s kostnader för det fortsatta arbetet beräknas till . B 8 Vissa kostnader för övertäckning av anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Regeringens förslag: anvisas på ett nytt ramanslag B8. Vissa kostnader för övertäckning av . Finansiering sker genom att anslaget B5. Övervakning av minskas med motsvarande belopp. Regeringen gav i uppdrag att genomföra en övertäckning av den förlista passagerarfärjan . Regeringen har därefter beslutat att skall avbryta arbetet med övertäckningen. Arbetet skall kunna återupptas vid den senare tidpunkt som regeringen bestämmer. Med anledning av vissa kostnader för avseende övertäckningsarbetet av föreslår regeringen att ett nytt anslag anvisas på . Medlen finansieras genom motsvarande minskning av anslaget B5. Övervakning av Estonia. Enligt regeringsbeslut kommer bevakningen av att innefatta bl.a. finländsk sjöövervakningsradar kompletterad med oregelbunden övervakning av finländska fartygs- och flygenheter, varigenom en minskning av anslaget möjliggörs. C 5 Informationsteknik: Telekommunikationer m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Att anvisade medel till anslaget C5. Informationsteknik: Telekommunikationer m.m. även får användas till en förstudie om IT-utveckling. Regeringen har på annat ställe denna proposition (utgiftsområde 22 Kommunikationer) föreslagit att resurser från anslaget C5. Informationsteknik: Telekommunikationer m.m. bör avsättas för att bl.a. följa IT-utveckling. Uppföljningen skall inte bara visa hur ligger till i förhållande till andra länder utan också ge tydliga indikationer på inom vilka områden som extra insatser kan behöva göras om det visar sig att skulle komma efter i utvecklingen. Regeringen anser att det är av vikt att en uppföljning påbörjas möjligt. Därför bör en förstudie som syftar till att identifiera vilka statistiska jämförelsetal som kan användas för att jämföra ställning gentemot övriga länder på IT-området göras. 5.19 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar B 1 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . På tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen har beslutat om att tillföra ytterligare . Regeringens förslag: Anslaget B1. Finansiering sker genom att anslaget B2. Stöd till jordbrukets rationalisering minskas med motsvarande belopp. Den ytterligare utbyggnad av EG:s stödsystem på jordbruksområdet som tillkommit har medfört att tvingats öka sina insatser avseende ADB-utveckling. Detta gäller stödsystem för kalvslaktbidrag, utbetalning av BSE-ersättning, revalveringsersättning och miljöstöd för flerårig vallodling. Till detta kommer en ytterligare utvidgning av miljöprogrammet . Handläggningen av direktstöd, i synnerhet miljöstöden, har i kombination med behovet av kommunikation med länsstyrelserna visat sig vara mycket krävande. Likaså har arbetsmarknadsläget för systemutvecklare inneburit att i ökad omfattning tvingats anlita konsulter för att klara ADB-utvecklingen vilket är mycket kostsamt. Slutligen har kostnaderna för de nödvändiga mjukvaru- licenserna ökat kraftigt. B 16 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget B16. Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. får även belastas med s.k. tekniska kostnader till följd av offentlig lagring. Under anslaget redovisas de räntekostnader och kursdifferenser som uppstår för staten till följd av att ersättningen från erhålls i efterskott. Anslaget får även belastas med eventuella finansiella sanktioner och straffavgifter. Anslaget får också tillföras kursvinster och belastas med kursförluster som uppstår till följd av att medlemsstaten bär kursrisken inom . De interventionslager svenska staten hyr för offentlig lagring inom ramen för anslaget B15. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter åsamkar kostnader vilka ej ersätts från EG-budgeten lagerutrymmena står tomma i väntan på inlagring. Svenska statens nettokostnader för detta uppgick under /96 till och beräknas uppgå till . Dessa kostnader bör få belasta anslaget. B 18 Djurregister Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på statsbudgeten för innevarande budgetår. Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag B18. Djurregister uppgående till anvisas för . föreslås godkänna vad regeringen anför avseende avgiftsfinansiering. Enligt Rådets förordning (EEG) nr 820/97 av om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur och om märkning av nötkött och nötköttsprodukter skall medlemsstaterna införa ett system för identifiering och registrering av nötkreatur på produktionsstadiet. Dessutom skall det skapas ett särskilt system för märkning av nötkött i försäljningsledet. Anledningen till detta är att marknaden för nötkött och nötköttsprodukter har destabiliserats på grund av den s.k. BSE-krisen. För att återupprätta balansen på marknaden bör insynen i villkoren för produktion och saluföring förbättras. I ett första steg skall en databas över samtliga djurbesättningar och enskilda djur upprättas där man även skall kunna följa förflyttningar av djur mellan besättningar. Databasen skall vara i funktion och administreras av i samarbete med Svensk husdjursskötsel. Upprättandet av den nationella databasen kommer att innebära kostnader av engångskaraktär. Kostnaden har beräknats uppgå till ca . Till detta kommer driftskostnader som beräknas uppgå till ca . Enligt rådsförordningen får kostnaderna täckas med avgifter. Regeringen föreslår att så sker. bör bemyndigas att ta ut denna avgift. Avgiftsintäkten tillsammans med EG:s medfinansiering beräknas ge full kostnadstäckning. Regeringen föreslår att anslås på statsbudgeten för att täcka nödvändiga investeringskostnader. Från och med föreslås att ramanslaget tillförs medel för att täcka uppkomna driftskostnader. Finansiering sker genom att avgiftsintäkterna inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten. B 19 Vissa saneringsåtgärder i Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på statsbudgeten för innevarande budgetår. Regeringens förslag: Ett nytt anslag anvisas för utschaktning, transport och omhändertagande av förorenade jordmassor samt återfyllnad av rena jordmassor vid i kommun. Kostnaderna beräknas till . Finansiering sker genom att anslaget B2. Stöd till jordbrukets rationalisering minskas med motsvarande belopp. Vid en miljöteknisk undersökning av marken vid i kommun påvisades rester av bekämpningsmedel. Av allt att döma deponerade den dåvarande myndigheten , vars verksamhet upphörde , behållare med bekämpningsmedelsrester där. Såväl hela som trasiga behållare påträffades vid undersökningen. Analyser visar på förekomst av mycket höga halter av kvicksilver och arsenik. Mot bakgrund av det är en statlig myndighet som deponerat bekämpningsmedelsresterna och att den förorenade marken ligger inom område anser regeringen att saneringen bör bekostas av statliga medel. Överläggningar i saken har också förts med kommunen. C 1 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget C1. Finansiering sker genom minskning av anslaget B2. Stöd till jordbrukets rationalisering med samt minskning av anslaget B8. Strukturstöd inom livsmedelssektorn med . EU har beslutat att införa ett satellitbaserat kontrollsystem för fiskefartyg. Införandet skall ske i två faser, där den första fasen skall starta . skall ca 50 svenska fiskefartyg med en längd av vara utrustade med sändare för satellitöverföring av information om bl.a. position. Varje medlemsland skall även ha inrättat ett landbaserat kontrollcentrum. Den andra fasen inleds och skall omfatta samtliga fiskefartyg med en längd av oberoende av var de opererar. Införandet av ett satellitbaserat kontrollsystem kräver bl.a. att utrustning inhandlas och installeras på landstationen och på fartygen, att ett system för underhåll och reparationer av utrustning på fartygen byggs upp och att rutiner för kontrollarbetet skapas. ansvarar för den landbaserade kontrollstationen. kostnader för att införa och driva kontrollsystemet beräknas t.o.m. uppgå till totalt . Fördelningen av detta belopp beräknas uppgå till , 1998 till och till . För utgår EG-bidrag för kostnaderna för utrustningen samt för installationen, totalt ca . Regeringen föreslår därför att tillförs ramanslaget C1. för att täcka kostnader uppkomna för att införa och driva ett satellitbaserat kontrollsystem. ålades att spara under innevarande budgetår. På grund av bl.a. långa uppsägningstider för personal beräknas inte besparingsåtgärderna få fullt genomslag förrän under . Genom att medel för kontrollsystemet anvisas för hela fas 1 , möjliggörs införandet av kontrollsystemet som kan fullfölja sitt besparingsprogram. E 2 Bidrag till distriktsveterinär- organisationen I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Anslaget E2. Bidrag till distriktsveterinärorganisationen ökas med . Finansiering sker genom att anslaget B8. Strukturstöd inom livsmedelssektorn minskas med motsvarande belopp. I syfte att bl.a. reducera statens kostnader för distriktsveterinärorganisationen beslöt (prop.1993/94:150, bet. 1993/94:JoU 32, rskr. 1993/94:403) om vissa förändringar beträffande distriktsveterinärorganisationens organisation och finansiering att gälla från . Till följd av omorganisationen uppstod vissa övergångskostnader som avser verksamheten före . De totala övergångskostnaderna beräknas uppgå till ca . Övergångskostnader uppgående till har belastat och påverkat resultatet för /96. Merparten utgörs av kostnader avseende semester- och kompensationsersättning för de närmare hundratalet veterinärer som slutade sin tjänstgöring som distriktsveterinärer . Några särskilda medel för avveckling av den förutvarande distriktsveterinärorganisationen har inte tidigare avsatts. Regeringen föreslår att tillförs ifrågavarande anslag för att användas för täckande av de övergångskostnader som belastat /96. Finansiering sker genom att anslaget B8. Strukturstöd inom livsmedelssektorn minskas. Resterande ej utbetalda övergångskostnader, som beräknas bli utbetalade skall finansieras inom verksamhetens ordinarie ram utan särskild medelstilldelning. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . På tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen har beslutat att tillföra anslaget ytterligare . Regeringens förslag: Anslaget E5. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ökas med . Finansiering sker dels genom minskning av anslaget B8. Strukturstöd inom livsmedelssektorn med , dels genom inleverans av medel från lagringsavgiften på ris och socker uppgående till . Del av anslaget får disponeras i enlighet med de bestämmelser som regeringen meddelar i varje särskilt fall samt för ersättning enligt epizootilagen (1980:369) eller med stöd av lagen meddelade föreskrifter. Anslaget disponeras också för bestridande av kostnader enligt förordningen (1984:369) om bekämpande av salmonella hos djur. Medel får dessutom disponeras för erforderliga undersökningar vid handläggning av ersättningsansökningar i samband med bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för ändamålet uppfört ett ramanslag på . Därutöver anvisades på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Vid utgången av beräknas trots detta ett överskridande att . Överskridandet beror på att antalet ingripanden vid befarat paratuberkulospositiva besättningar och kostnaden för smittbekämpningen på dessa gårdar är mycket höga. Även kostnaden för bekämpning av salmonella, främst salmonella hos svinbesättningar, är höga. Ekonomisk styrning av statlig verksamhet 6 Ekonomisk styrning av statlig verksamhet 6.1 Utveckling av den ekonomiska styrningen I finansutskottets betänkande 1996/97:FiU20 (Del 1, sid 143 ff) understryker utskottet vikten av att regeringen fortlöpande redovisar för hur mål- och resultatstyrningen fungerar, hur regeringen ser på den fortsatta utvecklingen samt vilka åtgärder regeringen planerar att vidta i syfte att förbättra resultatbedömningen och den praktiska tillämpningen av styrningen. I det följande gör regeringen en redovisning av utvecklingen av den ekonomiska styrningen, i vilken mål- och resultatstyrningen ingår som en del. Begreppet ekonomisk styrning I 1 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten föreskrivs att i statens verksamhet skall hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas. Den ekonomiska styrningen av statlig verksamhet syftar till att uppfylla detta. Ekonomistyrning är ett etablerat begrepp utanför statsförvaltningen. Ekonomistyrning innebär en avsiktlig påverkan på en verksamhet och dess befattningshavare i avsikt att nå vissa ekonomiska mål. Ekonomistyrning omfattar dels planering med hänsyn till förväntade förhållanden och parering mot oväntade händelser, dels uppföljning och utvärdering. I staten har begreppet ekonomistyrning anpassats till den statliga verksamheten och en nedbrytning har gjorts i begreppen resultatstyrning och finansiell styrning. När regeringen talar om den ekonomiska styrningen av statlig verksamhet avses således både resultatstyrning och finansiell styrning. Med resultatstyrning avses styrningen av den statliga verksamhetens omfattning, inriktning och effektivitet. Resultatstyrningen sker bland annat genom att mål anges för olika verksamhetsområden och genom uppföljning och utvärdering. Med finansiell styrning sätts de ekonomiska ramarna för verksamhetens resursförbrukning.