prop · GL031D23 · 1998-01-01 00:00:00 — 2 892 Därav 1996 Utgift 67 869 Utgifts - progno s 63 000 1998 Förslag 57 908 1999 Beräkna t 59 448 2000 Beräkna t 60 898 Beloppen anges i tusental kronor. Därutöver föreslås anslås på tilläggsbudget. För /96 ålades ett besparingskrav på . Besparingen under budgetåret uppgick till . Anslagskrediten utnyttjades således med ytterligare . Den främsta orsaken till att besparingskravet inte uppnåddes är att de vidtagna besparingsåtgärderna får fullt genomslag först under . På grund av det statsfinansiella läget minskades anslaget med ytterligare för . Huvudsakligen sker denna besparing genom personalavgångar som får fullt genomslag först . Under förutsättning att medel för satellitkontrollsystemet anvisas, i enlighet med regeringens förslag till reviderad statsbudget för , klarar att tillsammans med utnyttjande av anslagskrediten fullfölja sitt besparingsprogram. Regeringens överväganden Resultatbedömning har utvecklat och förbättrat sin årsredovisning. Verket redovisar utförligt vilka prestationer som har utförts, resultatet av dessa samt hur dessa kopplas till de operativa mål som fastställt. De operativa målen är en precisering av de fyra verksamhetsmål som fastslagits i regleringsbrevet, nämligen att 1. förhindra överskridande av beslutade fångstkvoter, 2. skydda den naturreproducerande Östersjölaxen, 3. genomföra sektorplanen på fiskets område, 4. förstärka kompetensen inom struktur- och marknadsfrågor. har för att stärka kontrollverksamheten inrättat en särskild kontrollavdelning. De åtgärder som vidtagits har framför allt inneburit en effektiviserad dokumentkontroll. har under budgetåret genomfört ett antal nationella åtgärder för att skydda den naturreproducerande Östersjölaxen. Bland annat har verket infört fiskeförbud i kustområden omkring och i alla naturälvar med vilda laxbestånd. Laxuppgången ökade kraftigt och reproduktionen ökade i alla naturälvar. Beslut om åtgärder inom programmen för 5a och PESCA påbörjades vid årskiftet 1995/96. Parallellt med arbetet med införandet av programmen har verket tillsammans med övriga fondansvariga myndigheter bl.a. arbetat med att utveckla administrativa rutiner för handläggning och rapportering, t.ex. har en databas för uppföljning av fiskets stödåtgärder byggts upp. För att stärka kompetens inom struktur- och marknadsfrågor har en särskild marknads- och strukturavdelning inrättats. Regeringens bedömning är att under /96 har prioriterat åtgärder för att uppfylla de verksamhetsmål som angetts i regleringsbrevet. Det är emellertid svårt att bedöma graden av måluppfyllelse. Kopplingen mellan verkets egna operativa mål och verksamhetsmålen bör därför utvecklas och göras tydligare. Vidare är det svårt att bedöma hur verksamhetens effektivitet och kvalitet har utvecklats. Regeringen anser att ett fortsatt utvecklingsarbete är angeläget på nämnda områden. Budget för avgiftsbelagd verksamhet bedriver uppdragsverksamhet och tjänsteexport. För det förlängda /96 erhöll i avgiftsintäkter från sin uppdragsverksamhet och tjänsteexport. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Enligt budgeten för uppgår avgiftsintäkterna från uppdragsverksamheten och tjänsteexporten till . Avgiftsintäkterna i uppdragsverksamheten, se tabell nedan, härrör från undersökningsfartyg och från utredningskontoren. Utredningskontorens avgiftsintäkter avser huvudsakligen utredningar i vattenmål. Utredningskontoren svarade under /96 för av avgiftsintäkterna. För budgetåren 1997 och 1998 förutses ett nollresultat. UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 27 762 27 511 251 101 varav 1996 18 619 17 189 1 430 108 Prognos 1997 18 780 18 780 0 100 Budget 1998 19 250 19 250 0 100 Beräknat 1999 19 731 Beräknat 2000 20 224 tjänsteexport, se tabell nedan, är hänförlig till SWEDMAR:s (of ) internationella konsultverksamhet. SIDA är den viktigaste uppdragsgivaren. Det övergripande målet för SWEDMAR är att stödja utvecklingsländerna i deras ansträngningar att nyttja hav, kust- och inlandsvatten för uthållig matproduktion och förbättrad levnadsstandard. Under /96 var SWEDMAR:s resultat negativt. Orsaken till detta var framför allt att inga av de större anbuden medförde några kontrakt och den alltför stora personalstyrkan vid budgetårets början. har personalstyrkan inom SWEDMAR minskat kraftigt och rutiner för anbudsgivning ändrats. SWEDMAR avbryter satsningen på egna större anbud. För budgetåren 1997 och 1998 prognosticeras ett nollresultat. TJÄNSTEEXPOR T (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 33 463 35 878 -2 415 93 varav 1996 22 570 22 770 -200 99 Prognos 1997 20 000 20 000 0 100 Budget 1998 20 000 20 000 0 100 Beräknat 1999 20 000 Beräknat 2000 20 000 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har lämnat en revisionsberättelse utan invändningar vilket betyder att årsredovisning för /96 i allt väsentligt varit rättvisande. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet för till för . beräknas anslagsbehoven med utgångspunkt anslagsnivå. Strukturstöd till fisket m.m. Därav 1996 Utgift 28 497 Utgifts - progno s 33 500 1998 Förslag 30 890 1999 Beräkna t 30 890 2000 Beräkna t 30 890 Beloppen anges i tusental kronor. Därutöver har anvisats på tilläggsbudget . Från anslaget lämnas framför allt stöd till åtgärder som medfinansieras av EG inom ramen för gemenskapsprogrammet för mål 5a och gemenskapsinitiativet PESCA. Anslaget får också disponeras för äldre stödformer som inte omfattas av de två strukturprogrammen. Bestämmelser om detta finns i förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen. Anslaget kan bl.a. användas för täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till fiske- och fiskberedningsföretag. Regeringens överväganden Resultatbedömning Genomförande av respektive strukturprogram övervakas gemensamt av och genom en s.k. övervakningskommitté, t.ex. att åtgärderna överensstämmer med valda prioriteringar och uppställda mål. svarar för sekretariatsfunktionen. Nedan redovisas utfallet inom de olika delområdena inom mål 5a-programmet. Inom området modernisering av fiskeflottan har investeringarna framför allt avsett kvalitetshöjande åtgärder och förbättringar av säkerheten. Inom beredningsindustrin har åtgärder som syftar till att anpassa anläggningarna till EG:s hygiendirektiv varit högprioriterade. Ett flertal investeringar har även avsett nybyggnation och utbyggnad för att förbättra produktionskapaciteten. Vattenbruk bedrivs i stort sett i hela landet. För verksamhet som bedrivs utanför mål 6 har investeringsviljan varit låg. De ramar som står till förfogande har inte utnyttjats. Inom mål 6 har avsatta medel till vattenbruk däremot utnyttjats. Stöd inom mål 6 har beviljats främst för nybyggnation och utökning av befintliga anläggningar. För utrustning i hamnar har beviljat stöd huvudsakligen avsett investeringar i kyl- och samt sorteringsanläggningar. Utöver de nämnda delområdena har mål 5a-stöd beviljats för projekt inom områdena marknadsföring, studier och pilotprojekt, skydd av områden, nybyggnation och anpassning av fiskeansträngningen. Beträffande PESCA-programmet kan konstateras att antalet ansökningar under /96 har varit mycket begränsat. Fram t.o.m. har stöd beviljats för ca 10 projekt. Beviljad stödsumma motsvarar av tillgängliga EG-medel för perioden 1999. Mot bakgrund av att PESCA-programmet har varit i gång så pass , samt att antalet ansökningar och antalet beviljade projekt varit begränsat, kan stödet ännu inte utvärderas. Anslaget får, som tidigare nämnts, användas för att täcka eventuella förluster orsakade av lämnade fiskerilån och kreditgarantier för lån. Då det är svårt att prognosticera framtida förluster, medför detta att det råder en viss osäkerhet om hur mycket av anslaget som kan nyttjas till strukturstöd. För /96 uppgick kreditförlusterna till ca . Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Därav 1996 Utgift 50 742 Utgifts - progno s 117 700 1998 Förslag 84 650 1999 Beräkna t 80 000 2000 Beräkna t 80 000 Beloppen anges i tusental kronor. Därutöver har anvisats på tilläggsbudget . Under anslaget anvisas ett belopp som motsvarar EG:s medfinansiering av strukturstöd till fisket m.m., vilket redovisas under anslaget C 2. För att stödja svenska strukturåtgärder har Fonden för Fiskets utveckling (FFU) för perioden 1999 avsatt 47,97 miljoner ecu, vilket motsvarar ca . Av dessa medel avser 40 miljoner ecu mål 5a-åtgärder utanför mål 6-området, 4 miljoner ecu är bidrag för mål 5a- åtgärder inom mål 6 området och 3,97 miljoner ecu avser PESCA-programmet. Anslaget har belastats först . Regeringens överväganden Resultatinformation EU har beslutat att införa ett satellitbaserat kontrollsystem för fiskefartyg. lämnas i EU-bidrag för utrustning på fartyg, för landbaserad utrustning samt installation. Anslagsnivån bör höjas med motsvarande belopp. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för , vilket inkluderar EG-bidrag för det satellitbaserade kontrollsystemet. beräknas anslagsbehovet till . Anslag s- sparan de 3 009 Därav 1996 Utgift 3 908 Utgifts - progno s 7 500 1998 Förslag 20 000 1999 Beräkna t 20 000 2000 Beräkna t 20 000 Beloppen anges i tusental kronor Fiskevårdens övergripande mål är att långsiktigt verka för livskraftiga och rika fiskbestånd i svenska vatten. En ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna syftar till att långsiktigt verka för biologisk mångfald genom att främja ett rikt och varierat fiskbestånd och ett optimalt utnyttjande av våra fisktillgångar. Miljömålet på fiskets område är att fisk, kräft- och blötdjur samt deras näringsorganismer skall bevaras i livskraftiga naturligt reproducerande bestånd. disponerar anslaget för fiskevård. Anslaget används för: bildandet av fiskevårdsområden, fisketillsyn, åtgärder för fiskevård, exempelvis biotopvård, insatser för bevarandet av hotade arter. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar ett anslagssparande på ca , vilket utgör beslutade men inte utbetalda medel. Differensen mellan tilldelat anslag för och utgiftsprognosen motsvarar detta belopp, vilket innebär att tillgängliga medel beräknas utnyttjas. Regeringens överväganden Resultatinformation Allmän fiskevård finansieras på olika sätt, förutom genom anslaget för fiskevård även av vattenavgiftsmedel. För uppgår anslaget för fiskevård till . Regeringen redovisar i propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2) en ökad satsning på en förbättrad fiskevård. Genom föreslagen förstärkning av fiskevårdsarbetet möjliggörs angelägna åtgärder inom fiskevården såsom utsättning av viktiga fiskarter, insatser för hotade arter, biotopvård, bildande av fiskevårdsområden och åtgärder för att främja tillsynen. Satsningen skall inriktas mot fiskevårdsåtgärder främst i kustområdena och i de med allmänt vatten och fritt handredskapsfiske. Regeringen föreslår därför att anslaget C 4 Fiskevård tillförs ytterligare för . Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade. Omfattning/ändamål Rennäringen främjas i första hand genom statligt pristillägg på renkött, ersättning för vissa merkostnader till följd av och genom att staten svarar för vissa kostnader för renskötselanläggningar liksom viss planläggning rörande renskötseln. De skador vilda djur orsakar tamdjur och annan egendom ersätts om vissa förutsättningar är uppfyllda. Staten svarar för underhåll och upprustning av byggnaderna på de 110 kvarvarande fjällägenheterna. ingår i verksamhetsområde men redovisas under utgiftsområde 1. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 134,0 104,2 96,9 109,7 109,7 109,7 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Lägre renantal medför att antalet slaktade renar har minskat trots höga avräkningspriser och stor efterfrågan på renkött. Detta är den främsta förklaringen till det beräknade underutnyttjandet innevarande år. Prioriteringar har beslutat att förorda en översyn av stödet till rennäringen och samisk kultur, rennäringsadministrationen och rennäringslagstiftningen. En sådan översyn har påbörjats. Resultatbedömning och slutsatser Länsstyrelserna i de berörda länen skall utöva sådan tillsyn att naturbetesmarkernas långsiktiga produktionsförmåga bevaras och ger en uthållig och god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Genom närvaro vid renräkningar och kontroll av renlängder skall övervaka att samebyarnas högsta tillåtna renantal inte överskrids. Länsstyrelsernas arbete med tillsynen har fungerat väl. Främjande av rennäringen m.m. Anslag s- sparan de 10 530 Därav 1996 Utgift 54 148 Utgifts - progno s 52 200 1998 Förslag 61 700 1999 Beräkna t 61 700 2000 Beräkna t 61 700 Beloppen anges i tusental kronor. De utgifter som belastar anslaget är underhåll av vissa riksgränsstängsel och renskötselanläggningar för vilka staten har underhållsansvaret, statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla eller känsliga för renskötseln, natur- och kulturmiljövården, framtagande av ny inventeringsmetod för renbetet, prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött, ersättning till följd av som kan lämnas till jordbruksföretag, renskötselföretag och till den som helt eller delvis försörjer sig på att fiska till husbehov eller för försäljning enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning av , övriga åtgärder för främjande av rennäringen som beslutas efter överläggningar mellan staten och rennäringen. Regeringens överväganden Resultatinformation 1996/97 slaktades drygt 61 000 renar. Drygt 700 slaktkroppar kasserades på grund av för höga cesiumhalter. Enligt ett till konventionen (SÖ 1972:15) mellan och om renbetning m.m. anslutande protokoll skall och bekosta och underhålla vissa stängsel. Stängslen utsätts för stora påfrestningar vilket leder till avsevärda skador, främst i samband med snösmältningen. Mot bakgrund av konventionen bör staten fortlöpande betala de verkliga kostnaderna för att hålla stängslen. Staten har även skyldighet att svara för underhållet av vissa andra renskötselanläggningar. Konventionen gäller t.o.m. . Regeringen beslöt att ingå ett avtal mellan och om upprättande av och mandat för en blandad svensk-norsk renbeteskommission. Kommissionens ledamöter har utsetts och arbetet påbörjats. Kommissionens betänkande skall avges . har till uppgift att utreda frågan om det ena landets renskötande samer har behov av fortsatt renbetning i det andra landet, att i nödvändig utsträckning undersöka betestillgångarna och driftsförhållandena i de aktuella områdena i och samt klarlägga hur betestillgångarna använts och hur de mest rationellt skall kunna utnyttjas på ett sätt som ger ett långsiktigt underlag för en ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt bärkraftig rennäring. Samebyarnas utvecklings- och markanvändningsplanering Länsstyrelserna är i stort sett klara med den grundläggande redovisningen av samebyarnas markanvändningsanspråk och rennäringens riksintressen. Länsstyrelserna skall komplettera redovisningarna med information om speciellt värdefulla eller känsliga områden för renskötseln, naturvården och kulturmiljövården samt àjourhålla dessa. Renbetesinventeringar I skrivelse (rskr. 1993/94:186) anmälde talman beslut med anledning av bostadsutskottets betänkande (bet. 1993/94:BoU11) Anslag till främjande av rennäringen m.m. Beslutet innebär bl.a. att som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört om renbetesinventering. Utskottet uttalade att det är viktigt att arbetet med renbetesinventeringarna fortsätter. Inventeringarna måste utföras så att de kan tjäna sitt syfte, d.v.s. utgöra underlag för fastställande av högsta renantal inom varje sameby. Det är också viktigt att den metod som används ger ett adekvat och vederhäftigt resultat. Metoden eller metoderna måste därför förankras hos rennäringen, skogsbruket och naturvården. Med hänsyn till angelägenheten av att inventeringarna av särskilt vinterbetesmarkerna fortsätter inom renskötselområdet bör metodfrågan lösas och en plan tas fram för inventeringsarbetet. Även andra åtgärder i syfte att skapa en bra balans mellan renantalet och betestillgången, t. ex. att basera renantalet efter renarnas slaktvikt, kan behöva övervägas. En redovisning av vidtagna åtgärder borde föreläggas . Regeringen redogjorde i prop. 1994/95:100 bil. 10 för vilka krav som bör ställas på renbetesinventeringar och hur de bör göras. konstaterade med anledning därav att det inte är helt okomplicerat att finna en allmänt accepterad metod för hur inventeringarna skall göras. Det är enligt naturligtvis viktigt att olika möjligheter prövas i syfte att skapa förutsättningar för att genomföra inventeringarna så att dessa blir tillförlitliga och relevanta för sitt ändamål. utgick från att det pågående utvecklingsarbetet sker utan onödig tidsutdräkt (bet. 1994/95:BoU16). arbetar med att utveckla en metod för renbetesinventering som också skall kunna användas för miljöövervakning. Inte minst mot bakgrund av kravet på att metoden skall kunna användas även av naturvården för miljöövervakning är det omöjligt att nu bedöma när en ny inventeringsmetod kan börja tillämpas. Medel bör anvisas för det fortsatta utvecklingsarbetet. Prisstöd till rennäringen Enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött lämnas pristillägg för renkött som godkänts vid köttbesiktning. Pristillägget lämnas med per kilo för vuxen ren och med per kilo för renkalv. Antalet slaktade renar uppgick 1996/97 till drygt 61 000 renar vilket innebär att slaktuttaget minskat även denna slaktsäsong till följd av ett totalt sett lägre renantal . Konsekvenserna av nedfallet av radioaktivt cesium till följd av fortsätter att påverka i första hand rennäringen. I vissa delar av norra påverkas emellertid även insjöfisket samt produktionen av nöt och får. Genom tidigareläggning av renslakt och utfodring av renar har antalet kasserade slaktkroppar minskat till drygt 700 renar slaktsäsongen 1996/97. redovisade regeringens uppdrag att se över gränsvärdet för cesium i kött och köttprodukter av vilt och ren, vilda bär, svamp, insjöfisk och nötter. finner inga vägande skäl att ändra de nuvarande gränsvärdena för cesium i de aktuella varugrupperna. Övriga åtgärder för främjande av rennäringen En del av anslaget bör användas för andra åtgärder för främjande av rennäringen. Medlen fördelas på användningsområden genom beslut av efter överläggningar mellan verket och . Medlen används bl. a. för katastrofskadeskydd vid svåra betesförhållanden. Medel bör anvisas även i fortsättningen. Användningen bör i görligaste mån samordnas med verksamheter som kan erhålla stöd enligt mål 6-programmet, exempelvis verksamheter som är direkt inriktade på att utveckla näringen. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. Ersättningar för viltskador m.m. Därav 1996 Utgift 47 692 Utgifts - progno s 42 500 1998 Förslag 46 500 1999 Beräkna t 46 500 2000 Beräkna t 46 500 Beloppen anges i tusental kronor. Därutöver har anslagits på tilläggsbudget . De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada enligt 29 a § jaktförordningen (1987:905) samt för skador som rovdjur orsakar på renar. Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet rovdjur, i synnerhet lo, har ökat i antal, vilket medfört ökade skador på tamdjur. Även kostnaden för annan skada av vilt har ökat. Skada på annat än ren fördelar medel på samtliga länsstyrelser, som beslutar om bidrag för att förebygga skada och för att ersätta inträffad skada. Inriktningen är att viltskador så långt möjligt skall förebyggas. Med hänsyn till skadeutvecklingen bör ytterligare anvisas för bidrag och ersättningar. Skada på ren Regeringen redogjorde i förra årets budgetproposition under anslaget B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket för arbetet med ett nytt delprogram inom ramen för jordbrukets miljöprogram för ersättning till rennäringen för bevarande av rovdjur inom renskötselområdet. Det har emellertid inte varit möjligt att få till stånd ett sådant delprogram. Medel för ersättning för rovdjursrivna renar bör därför anvisas på detta anslag. Regeringen föreslår att anvisas för ändamålet. Ersättningssystemet för rovdjursrivna renar bygger på principen att ersättning lämnas för förekomst och föryngring av rovdjur inom renskötselområdet. Återkommande systematiskt genomförda inventeringar för att fastställa sådan förekomst krävs för att åstadkomma en rättvis fördelning av ersättningen mellan samebyarna. Inventeringsarbetet skall ske i nära samarbete mellan länsstyrelserna och samebyarna och samordnas av . Kostnaderna för samebyarnas del av inventeringarna, som beräknas uppgå till , bör anvisas på detta anslag. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas tills vidare oförändrade anslag men det bör finnas möjligheter att minska anslaget som en följd av enklare rovdjursinventeringar. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Anslag s- sparan de 1 313 Därav 1996 Utgift 2 381 Utgifts - progno s 2 200 1998 Förslag 1 538 1999 Beräkna t 1 538 2000 Beräkna t 1 538 Beloppen anges i tusental kronor. De utgifter som belastar anslaget utgör i huvudsak bidrag till investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter, underhåll och upprustning av dessa lägenheter, avvecklingsbidrag och avträdesersättning åt innehavare av fjällägenheter, gästgiveribestyr samt inlösen av byggnader m.m. i vissa fall. Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget används främst för underhåll och upprustning av fjällägenheter. Fjällägenhet är en upplåtelseform som har sina grunder i lagstiftning ända . Det finns totalt 110 fjällägenheter i , de flesta i . Regeringen uttalade i prop. 1994/95:100 bil. 10 att statsfinansiella skäl talar för att systemet med fjällägenheter avvecklas. En dokumentation borde dock göras av fjällägenheternas natur- och kulturvärden innan slutlig ställning tas till eventuella försäljningar. En försäljning borde i förekommande fall föregås av lämpligt bevarandeskydd. De mest värdefulla fjällägenheterna borde enligt regeringens bedömning behållas i statlig ägo. , och har på regeringens uppdrag inventerat fjällägenheterna från naturvårds- och kulturmiljösynpunkt. Omkring hälften av fjällägenheterna bör enligt inventeringen behållas av staten av hänsyn till naturvården och kulturmiljön. Upplåtelseformen fjällägenhet bör enligt myndigheterna ersättas med andra former av upplåtelser som är anpassade till bevarandebehoven och som minimerar statens kostnader för förvaltningen. Regeringen kommer senare att ta ställning till lämplig upplåtelseform för de fjällägenheter som inte bör försäljas. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. 8 Djurskydd och djurhälsovård Omfattning/ ändamål Verksamheten inom djurskydds- och djurhälsovårdsområdet syftar till att upprätthålla ett gott hälsotillstånd och ett gott djurskydd bland husdjuren samt att begränsa användningen av försöksdjur. Djurskydd och djurhälsovård omfattar verksamhet vid med distriktsveterinärorganisationen, () och (). disponerar medel för forskning och utveckling vad gäller djurskyddsfrämjande åtgärder, framför allt när det gäller alternativa inhysningsformer för värphöns och provning av nya tekniska system. Dessutom disponeras medel till olika djurhälsovårdsaktiviteter när det gäller nötkreatur, svin, får, häst och fisk. Den veterinära fältverksamheten vad gäller den statliga distriktsveterinärorganisationen upprätthålls genom de ca 250 distriktsveterinärer som finns över hela landet. Verksamheten utgår från de ca 70 veterinärstationer som inrättats.