prop · GL031D16 · 1998-01-01 00:00:00 — I propositionen Forskning och samhälle fäste regeringen vidare stor vikt vid en utvecklad forskningsinformation och har givit forskningsråden och Rymdstyrelsen i uppdrag att utarbeta en strategi för hur forskningsinformationen skall bedrivas. Regeringen har även givit FRN, , Skogs- och jordbrukets forskningsråd () samt forskning i uppdrag att utarbeta ett FoU- program rörande landsbygdsutveckling. FRN har fått i uppdrag att utveckla och konkretisera det svenska programmet för forskning till stöd för en hållbar utveckling. När det gäller jämställdhet och forskning med genusperspektiv föreslog regeringen i den aktuella propositionen bl.a. att 18 nya tjänster skulle inrättas med inriktning mot genusforskning, inom ämnena litteraturvetenskap, sociologi, människa - maskin, informationsteknologi, folkhälsovetenskap och fysikundervisningens didaktik. Regeringen har beslutat om placering av tjänsterna efter förslag från berörda forskningsråd. Med anledning av propositionen Forskning och samhälle lämnade regeringen ett uppdrag till berörda forskningsråd att i samråd med och vissa statliga högskolor lämna förslag om fem icke- laborativa professurer som skall inrättas av statliga högskolor till vilka fakulteter inte är knutna. Professurerna skall inrättas inom ämnen där en förstärkning är motiverad från forskningens och forskarutbildningens utgångspunkter och där könsför- delningen bland professurerna är ojämn. Regeringen skall sedan välja och besluta om medel till två av dessa fem professurer. Råden har lämnat sitt förslag och frågan är nu under beredning. Regeringen har också inrättat en samverkansgrupp för tvärvetenskap och jämställdhet med representanter från forskningsråden, FRN och andra forskningsfinansierande myndigheter. Myndigheterna skall i samråd främja och samordna sin forskningsstödjande verksamhet vad gäller tvärvetenskaplig forskning, ett ökat genusperspektiv i forskningen samt insatser för jämställdhet. Efter förslag från regeringen beslutade om en ändring av stiftelselagen, vilken möjliggör ett demokratiskt inflytande över forskningsstiftelserna (prop. 1996/97:22, bet. 1996/97:LU2, rskr. 1996/97:62). Härigenom har ökade förutsättningar skapats för ett nära samarbete mellan stiftelser, forskningsråd och sektorsorgan samt universitet och högskolor. Vid en av anordnad hearing bekräftades att samarbetet mellan myndigheter och forskningsstiftelser har intensifierats efter beslut och att det fungerar väl. Redan utvecklingen av ger exempel på detta. T.ex. utgör de beslut som () fattade en betydande avlastning av forskningsrådens och sektorsorganens åtaganden. Stiftelsen har beslutat att göra nya åtaganden om ca . Det sker främst genom att stiftelsen övertar ansvaret för de materialkonsortier som byggts upp av () och () samt för ett mikroelektronikprogram som tidigare svarat för. Stiftelsen har även beslutat att finansiera andra riktade satsningar av projektkaraktär inom strategiska områden inom forskningsrådens och Rymdstyrelsens verksamhets-områden. för kunskaps- och kompetensutveckling () planeras finansiering av verksamhet inom främst och de mindre och medelstora högskolornas område. har t.ex. beslutat att satsa totalt så att de nya högskolornas forskningsverksamhet kan utvecklas snabbare. av högre utbildning och forskning (STINT) fattade beslut om att överta ansvaret för nya stipendier inom de postdoktorsprogram som finansierats av forskningsråden. STINT beslutade att 200 - skall avsättas för tilläggsfinansiering inom EU:s fjärde ramprogram. STINT:s tidigare krav på statlig motfinansiering avskaffas. () har beslutat att utvidga sitt ansvarsområde med anledning av bortfallet av forskningsanslag. Detta sker dels genom en fortsatt satsning på MISTRA-program, vilka kan komma att innehålla större inslag eller domineras av effektorienterad forskning, dels genom en ny satsning på MISTRA-projekt, dvs. enskilda projekt eller samarbetsprojekt mellan flera forskare. MISTRA har totalt avsatt för respektive för för forskningsstöd. och allergiforskning () beräknar att dela ut forskningsstöd uppgående till ca respektive . har bl.a. beslutat om ett program för kompetensutveckling av vårdhögskolornas lärare. () har, från den kulturvetenskapliga donationen, beslutat att anvisa till stöd för forskning inom humaniora och samhällsvetenskap. Av de anvisade medlen avser 60 miljoner stöd för forskarrekrytering i form av doktorandtjänster och postdoktorala tjänster. beräknar att fördela ca ur den kulturvetenskapliga donationen . TABELL: ÖVERSIKT ÖVER VISSA FORSKNINGSSTIFTELSERS OCH JUBILEUMSFONDS (KULTURVETENSKAPLIGA DONATIONEN) RESURSER. (UPPSKATTADE BELOPP I MILJONER KRONOR)1 STIFTELSE UR- SPRUNGLI GT KAPITAL MARKNADSVÄRD E ANGIVET 1997 BIDRAGSRAM 1997 BIDRAGSRAM 1998 (PROGNOS) SSF 6 000 10 MISTR A 2 500 3 877 120 287 KK 3 599 6 486 2210 2168 STINT 1 057 1 690 339 108 Vårdal 529 795 120 100 RJ 1 500 1 973 185 140 Summa 15 185 24 852 1 524 1 553 1 I dessa siffror ingår inte medel från de övriga stiftelser som bildades med löntagarfondsmedel. 2 Avser endast KK:s satsningar inom FoU-området. Delar av stiftelsernas och Jubileumsfonds beräknade bidragsramar respektive kan innefatta resurser som kommer att användas senare än de angivna åren. Ett tekniskt forskningsinstitut i Regeringens förslag: Regeringen föreslår att ett tekniskt forskningsinstitut med huvudsaklig inriktning mot mikroelektronikbaserade system inrättas i . Grundprincipen bör vara att institutet erhåller statlig basfinansiering, men den huvudsakliga finansieringen bör, efter ett inledande uppbyggnadsskede, utgöras av uppdragsforskning med medel från näringslivet. Bakgrund I den forskningspolitiska propositionen, Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5), har regeringen redovisat sina motiveringar till att ett tekniskt forskningsinstitut i med bred tvärvetenskaplig inriktning inrättas. I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU11, rskr. 1996/97:49) med förslag till tilläggsbudget för /96 anmälde regeringen sin avsikt att utreda möjligheterna att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut. beslutade att en engångssumma om skulle ställas till förfogande varav anvisades på tilläggsbudget och fick användas av redan anvisade medel under anslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. /96. Utredarens förslag Regeringen tillsatte en särskild utredare för att undersöka möjligheterna att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut av nytt slag med bred tvärvetenskaplig inriktning. Den modell som utredaren skulle pröva var ett institut fristående från högskolan men med nära anknytning till universitet och högskolor och till näringslivet. De s.k. Fraunhoferinstituten, som med framgång har prövats i , skulle vara förebild för institutet enligt direktiven. Modellen innebär bl.a. att institutet i första hand skall ägna sig åt uppdragsforskning och även ta emot uppdrag att utveckla nya produkter och processer, från idé till färdig prototyp. Utredaren har överlämnat betänkandet Ett tekniskt forskningsinstitut i (SOU 1997:37) till regeringen. Där föreslås att institutet skall bedriva tillämpad forskning och utvecklingsarbete inom området mikroelektronikbaserade system. Forskningen skall bedrivas i projektform och företrädesvis på uppdrag från näringslivet. Utredaren beräknar att driftskostnaderna för institutet efter den kommer att uppgå till ca , varav staten bör stå för ca . Resten bör kunna finansieras av näringslivet. Den fortsatta expansionen skall därefter helt ske med medel från näringslivet. Verksamheten skall utvärderas efter uppbyggnadsskedet. För beräknas kostnaderna för staten uppgå till , för till och för till . Utredarens förslag innebär att statens andel är större under ett uppbyggnadsskede för att minska. Utredaren föreslår att den engångssumma som staten ställt till förfogande företrädesvis används till investeringar. Remissinstanserna En majoritet av remissinstanserna är positiva till förslaget om ett nytt tekniskt forskningsinstitut i och allmänt framhålls att inriktningen mikroelektronikbaserade system är av stor betydelse för svenskt näringsliv. Institutet bedöms få en stor betydelse för samverkan mellan högskoleforskningen och näringslivet och då särskilt för de små och medelstora företagen. Flertalet instanser betonar dock att institutets roll och uppgift måste ses i ett nationellt perspektiv och att verksamheten skall komplettera andra redan genomförda satsningar vid högskolor och industriforskningsinstitut. Remissammanställning finns tillgänglig på . Regeringens överväganden Regeringen delar utredarens förslag beträffande institutets inriktning. Regeringen avser att tillsätta en organisationskommitté med en sammansättning som avspeglar institutets föreslagna inriktning. skall utreda frågan om associationsform och fortsatt finansiering av institutets driftskostnader och fördelningen av finansieringsansvaret mellan staten och näringslivet. En utgångspunkt är att de som staten ställt till förfogande skall användas för investeringar och initiala drifstkostnader. Kommittén bör vidare i sitt arbete särskilt uppmärksamma frågor om institutets roll i det svenska FoU-systemet liksom hur institutet skall kunna bli en resurs för de små och medelstora företagen. skall efter beslut kunna fungera som interimsstyrelse för institutet. Regeringen avser att återkomma till i frågan om den långsiktiga finansieringen av institutet. Informationsteknologifrågor Regeringen har tagit upp frågor som avser forskningens viktiga roll för utvecklingen av informationssamhället i IT-propositionen (prop. 1995/96:125), i propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) samt i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1) . En målsättning, som ligger i linje med regeringens syfte att bredda och utveckla användningen av informationsteknik, är att ge allmänheten i alla delar av landet bättre tillgång till information. Det uppdrag som regeringen givit Kungl. (KB) att utveckla ett modernt bibliotekssystem spelar här en viktig roll. Genom att KB utvecklar ett Internet-baserat system med lätthanterade användargränssnitt skapas största möjliga spridning och radikalt förbättrade praktiska sökmöjligheter. Genom det uppdrag regeringen givit till , att erbjuda alla kommuner anslutning av huvudbiblioteket i kommunen till SUNET och därmed Internet med god kapacitet, förbättras möjligheterna ytterligare. En ytterligare åtgärd är beslut att forskande myndigheter skall svara för att information om forskningsaktiviteter (för allmänhet, skolor, företag m.fl.) skall finnas tillgänglig på Internet . Forskningssamarbete inom EU EU:s nästa program för forskning och utveckling, det femte i ordningen, avser . Kommissionen lämnade sitt slutliga förslag till utformning av ramprogrammet . har, liksom andra medlemsländer, lämnat synpunkter på förslaget och kommissionens tidigare arbetsdokument. har bl.a. föreslagit ett utvidgat program för humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. Detta förslag syftar till att synliggöra att social och kulturell utveckling utgör en viktig del av utvecklingen av de europeiska samhällena. Vidare föreslår att ett särskilt miljöprogram och ett särskilt energiforskningsprogram inrättas samt att forskningen om skog och landtransporter förstärks. Genom EU:s fjärde ramprogram för forskning och utveckling, som löper , får svenska forskare och svenskt näringsliv möjligheter att ansöka om medel ur den totala ramen om . För medverkan i FoU-projekten krävs emellertid ungefär lika stora resurser från deltagarna själva. Ramprogrammens andel av EU:s budget har ökat successivt och det fjärde ramprogrammets budget på 13,1 miljarder ECU utgör av EU:s totala budget. Avgiften för det svenska deltagandet i fjärde ramprogrammet ingår som en del av den svenska medlemsavgiften och uppgår till ca . Det svenska deltagandet har ökat kraftigt under det fjärde ramprogrammet; redan nu har deltagandet fördubblats i jämförelse med det tredje ramprogrammet. deltar med totalt cirka 1 100 forskargrupper inom det fjärde ramprogrammet, varav 450 tillhör högskolesektorn. Stora variationer föreligger mellan de olika särprogrammen i fråga om ekonomisk storlek och graden av svenskt deltagande. I relativa termer är det svenska deltagandet störst i det socio- ekonomiska programmet (TSER), och i transport- och biomedicinprogrammen, medan det budgetmässigt är störst inom IT-, telematik-, materialteknik- och miljöprogrammen. Totalt beräknas ca utbetalas till svenska högskoleforskare ur det fjärde ramprogrammet, vilket dock endast motsvarar mellan av de samlade svenska forskningsresurserna vid universitet och högskolor. Eftersom uppgiftslämnandet släpar efter kan emellertid EU-bidragen vara något större. bidrar i princip endast med hälften av projektanslagen. Universitet och högskolor behöver därför söka kompletteringsfinansiering från andra svenska finansiärer, själva skjuta till motsvarande medel eller gå in i projekt där man har verksamhet och därmed förstärka tidigare nationella projekt. STINT avsätter, som tidigare beskrivits, betydande medel för tilläggsfinansiering. Forskningsråden, FRN och Rymdstyrelsen har fått i uppdrag att utarbeta och redovisa en strategi för att utnyttja de fördelar som en samplanering med EU:s program för forskning och utveckling kan ge. Myndigheterna skall även i samarbete med EU/FoU- rådet sammanställa uppgifter över omfattningen av EU- samarbetet. har förstärkt representationen i för utbildnings- och forskningsfrågor i samband med förhandlingarna kring det femte ramprogrammet och inför det kommande ordförandeskapet i EU. Avvägning mellan internationella och nationella forskningsresurser Bakgrund Vetenskapen är internationell till sin karaktär och den svenska forskningen har generellt sett en god internationell förankring. Detta avspeglas bl.a. i att svenska forskare i hög grad publicerar sina resultat i internationella tidskrifter och i det ökande samarbetet med forskare i andra länder. Det internationella samarbetet utgörs främst av forskningsprojekt som initieras och fortlöper på ad- hoc-basis, forskare och institutioner emellan. Därutöver deltar i EU:s forskningssamarbete, vilket har beskrivits ovan, och i ett flertal internationella forskningsorganisationer där deltagandet är reglerat genom avtal på internationell nivå. Den största av dessa är den för grundforskning inom ämnesområdet högenergifysik. deltar även i det europeiska sydobservatoriet , den europeiska synkrotronljuskällan ESRF, det europeiska molekylärbiologiska laboratoriet EMBL, det internationella , det europeiska rymdforskningssamarbetet m.fl. Flertalet av dessa forskningsorganisationer avser naturvetenskaplig och teknisk forskning inom sådana områden där forskningen är så komplicerad och kostsam att internationellt samarbete krävs. Utredningen I propositionen Forskning och samhälle (prop.1996/97:5) aviserades en översyn av engagemang i storskaliga, internationella forskningsorganisationer. tillkallades en särskild utredare med uppdrag att väga de internationella åtagandena inom storskaligt formaliserat forskningssamarbete mot behov och insatser för annan grundforskning inom samtliga discipliner. Förslagen skulle bygga på de ekonomiska förutsättningar som redovisats i forskningspropositionen och i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1) där besparingar om ca beräknades för . Utredningen har i sitt betänkande Besparingar i stort och smått (SOU 1997:69) lämnat förslag till riktade besparingar avseende internationell och nationell forskning. På vetenskapliga och forskningspolitiska grunder avvisar utredningen ett svenskt utträde ur den . Utredaren avvisar på samma grunder ett utträde ur samtliga övriga forskningsorganisationer. I stället föreslås ett flertal riktade besparingar inom olika områden, både avseende internationella åtaganden och nationella satsningar. Förslagen innefattar en kombination av kort- och långsiktiga åtaganden där ett med tiden ökande sparbeting läggs på medlemsbidrag till de internationella forskningsorganisationerna. Detta sparbeting pareras tidsmässigt av att vissa kostnader för dyrbar vetenskaplig utrustning senareläggs genom en omläggning av finansieringssystemet. Vidare föreslår utredaren att medlemskapen i IIASA och EMBL avslutas och att finansieringen av vissa nationella satsningar, bl.a. medel för forskarutbyte med utlandet, tas över av alternativa forskningsfinansiärer. En minskning av resurserna till den nationella fusionsforskningen föreslås också. Remissbehandling Remissinstanserna anser att utredningen har lämnat ett gott underlag och visar förståelse för att det internationella engagemanget måste prövas mot de nationella satsningarna. Flera remissinstanser skulle självfallet föredra att besparingar inte gjordes just inom deras område, i varje fall inte för tillfället. Remissinstanserna skulle föredra att förslag från den tillsatta parlamentariska forskningsutredningen kunde avvaktas innan riktade besparingar genomförs. Remissinstanserna delar utredningens uppfattning att det skulle medföra alltför negativa konsekvenser att lämna , alternativt att lämna samtliga övriga internationella forskningsorganisationer. Ett sammansatt sparbeting utgör enligt remissinstan-serna ett bättre förslag. En samstämmig remiss-opinion anser att av vetenskapliga skäl bör stanna som medlem i EMBL, men även medlemskapet i IIASA har starkt stöd bland remissinstanserna. De flesta remissinstanser är positiva till förslaget om en ändrad finansieringsmodell för dyrbar vetenskaplig utrustning. Remissammanställning finns tillgänglig på . Regeringens överväganden Internationellt forskningssamarbete Utredningen har lämnat ett värdefullt underlag för ett ställningstagande till engagemang i storskaliga forskningsanläggningar. Regeringen delar utredningens uppfattning att ett svenskt utträde ur inte är möjligt. Även utträde ur övriga internationella forskningsorganisationer skulle inverka menligt på den svenska forskningen, varför konsekvenserna bör övervägas noga innan beslut fattas. Vid bedrivs avancerad grundforskning av främst teoretiskt intresse. Flera medlemsländer är emellertid starkt oroade över de mycket höga kostnaderna. Dessa kostnader måste nationellt vägas mot andra angelägna behov. Medlemskapet i EMBL har stor betydelse för den svenska forskningen inom biologi och medicin. Det har också ett värde för den svenska läkemedelsindustrin. Vid IIASA bedrivs ett tvärvetenskapligt, främst samhällsvetenskapligt, forskningssamarbete kring bl.a. miljöfrågor. Institutet ger vissa forskningsmöjligheter för svenska forskare genom det kontaktnät som IIASA har etablerat med länderna i Öst- och . i (MRI) har inrättats och utgör ett tillskott till såväl svensk forskning som till den regionala strukturen. Regeringen avser att fullfölja sitt tidigare beslutade finansieringsåtagande, varför det ej är aktuellt att genomföra besparingar på resurserna till MRI under budgetåren 1998 och 1999. Det är emellertid nödvändigt att kostnaderna för internationellt samarbete minskar och regeringen kommer fortlöpande att pröva hur detta skall uppnås. Dessutom behövs förbättrade möjligheter till en kontinuerlig avvägning mellan kostnaderna för nationell forskning och för internationella åtaganden. I detta syfte föreslår regeringen en förändrad anslagskonstruktion fr.o.m. som möjliggör för de myndigheter som utgör svenska kontaktorgan för de olika forskningsorganisationerna att göra denna avvägning. I enlighet med beslut med anledning av förslag i budgetpropositionen för kommer en besparing om ca att genomföras på resurserna till forskning. Av detta bör avse resurserna för medlemskapen i de internationella organisationerna. Medel för de kostnader som är förenade med medlemskap i de internationella organisationerna bör fr.o.m. anvisas under de ansvariga myndigheternas forskningsanslag, varvid respektive myndighet ges ansvar för bedömningen av det vetenskapliga värdet i det internationella engagemanget i relation till nationella satsningar. Ovan nämnda besparing på resurserna till internationella organisationer kommer emellertid under budgetåren 1998 och 1999 att kompenseras genom att ansvarig myndighet ges dispositionsrätt till anslagssparande från det tidigare anslaget D.18 Europeisk forskningssamverkan. Vissa myndigheter har dessutom uppgivit att det föreligger ett minskat behov av medel motsvarande totalt ca för . bör betydande minskningar av kostnaderna för deltagande i internationella forskningsorganisationer ha uppnåtts. Om detta ej skett bör frågorna underkastas en förnyad prövning bl.a. i ljuset av de förslag som kommer att presenteras av den parlamentariska forskningsutredning som regeringen tillsatt (se nedan). Regeringen avser att uppdra åt de ansvariga myndigheterna att lämna en bedömning av avvägningen mellan internationella och nationella åtaganden. Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning Resurser för dyrbar vetenskaplig utrustning fördelas av FRN och avser utrustning som kostar mer än . Medel för stöd till nationell spetsberäkningskapacitet fördelas av Rådet för högpresterande datorsystem () som finansieras med särskilda medel från TFR:s anslag. medel avser ändamål som liknar FRN:s medel för dyrbar vetenskaplig utrustning även om har valt att använda en relativt stor andel av medlen för kompetenshöjande åtgärder, t.ex. lektorat och personalkostnader för driften av anläggningarna i , och . Regeringen anser att det varit motiverat med en särskild organisatorisk struktur för högpresterande datorresurser. Det föreligger emellertid enligt regeringens bedömning ett ökat behov av att kunna göra avvägningar mellan investeringar för olika utrustningsändamål. bör därför avvecklas i och med utgången av och de medel som disponerats av TFR och utbetalats i enlighet med av fattade beslut bör fr.o.m. beräknas under anslaget för dyrbar vetenskaplig utrustning. Därmed kan behovet av medel för högpresterande datorsystem vägas mot andra angelägna utrustningsbehov. FRN ansvarar - i de fall så erfordras - för fullföljandet av de insatser som beslutats av . FRN bör också, om så behövs, svara för fortsatta insatser för att utveckla kompetensen inom området högpresterande datorer. De erfarenheter och den kunskap som TFR och har byggt upp när det gäller behov, kompetens och överblick bör noggrant tas tillvara i den nya strukturen. FRN:s medel för dyrbar vetenskaplig utrustning är ett värdefullt instrument för att upprätthålla en god utrustningsstandard inom svensk forskning. Regeringen bedömer att svenska forskningsinstitutioner har en så god utrustningsstandard att en viss minskning av anslaget kan ske. Fr.o.m. bör därför resurserna för dyrbar vetenskaplig utrustning minskas med . Större delen av denna minskning följer emellertid av en omläggning av finansieringssystemet för dyrbar vetenskaplig utrustning och medför ej minskade möjligheter till utrustningsanskaffning. Regeringen kommer även att ge FRN i uppdrag att föreslå samordnings- och effektiviseringsåtgärder samt att upprätta en plan för underhåll och uppgradering av utrustning. tillämpar universitet och högskolor kapitalförsörjningsförordningens regler om lånefinansiering av investeringar i anläggningstillgångar, vilket innebär att investeringar finansieras genom lån i . Då utrustningsbidrag ges från FRN skall dessa finansiera lånekostnaden. Medlen sätts in på den mottagande högskolans räntekonto för att i efterhand betala räntor och amorteringar. Det nuvarande systemet innebär att FRN i normalfallet betalar hela investeringskostnaden i förväg. Regeringen delar utredningens uppfattning att detta system bör läggas om fr.o.m. så att FRN, i stället för att betala hela lånekostnaden i förväg för utrustningsanskaffning, betalar den årligt uppkomna ränte- och amorteringskostnaden. Denna omläggning av systemet innebär att universitet och högskolor inte behöver bygga upp en stor likviditet i för att finansiera utrustningslånen utan detta kan regleras genom FRN. FRN:s långsiktiga ansvarstagande för utrustningen främjas.