prop · GL03151 · 1998-01-01 00:00:00 — Med hänsyn till att såväl pensionsgrundande inkomst som övriga pensionsgrundande belopp skall ingå i den inkomst som skall fyllas ut vid beräkningen av pensionsgrundande belopp för barnår enligt två av beräkningsalternativen, bör pensionsgrundande belopp för barnår avräk- nas före pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring. Därefter bör följaktligen avräknas pensionsgrundande belopp för antagandeinkomst, som är den typ av fiktiv inkomst som mest är att lik- ställa med förvärvsinkomst. Regeringen föreslår således att det vid tillämpning av intjänandetaket skall bortses från pensionsgrundande belopp i följande ordning: 1. pensionsgrundande belopp för barnår 2. pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring 3. pensionsgrundande belopp för antagandeinkomst. 13.2 Fastställande av pensionsrätt Regeringens förslag: Pensionsrätt skall fastställas på grund- val av pensionsunderlaget, dvs. summan av den fastställda pensions- grundande inkomsten och de fastställda pensionsgrundande beloppen. Pensionsrätten skall bestämmas till av pensionsunderlaget. Av den för året fastställda pensionsrätten skall utgöra pensionsrätt för inkomstpension och pensionsrätt för premiepension. För det fall att förvärvsvillkoret inte är uppfyllt skall pensionsrätt baserad på pensionsgrundande belopp för barnår eller plikttjänstgöring dock tillgodoräknas endast i fördel- ningssystemet och där av dessa pensionsgrundande belopp. den försäkrade avlider skall pensionsrätt inte fastställas. Om makar har anmält anslutning till ordningen för överföring av pensionsrätt för premiepension skall dock pensionsrätt för premie- pension beräknad på grundval av den pensionsgrundande inkomsten fastställas för den överförande maken även då han eller hon men inte maken eller makan avlider. Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1995:41 stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: ifrågasätter om pensionsrätten, som bestäms till av pensionsunderlaget, är rätt nivå då det kan antas att ca 2/3 av pensionärerna kommer att beröras av garantipensionssystemet. anser att hela avgiften om skall användas i fördelningssystemet för löpande utbetalningar och att det överskott som uppstår skall tillföras AP-fonden. menar å sin sida att av avgiften bör avsättas till premiepensionssystemet. Skälen för regeringens förslag: som det för en försäkrad fastställts pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp skall också pensionsrätt fastställas. Pensionsrätten skall i överensstämmelse med de antagna riktlinjerna för pensionsreformen och enligt förslagen här baseras på pensionsunderlaget, dvs. summan av den fastställda pensionsgrundande inkomsten och de fastställda pensionsgrundande beloppen. Eftersom hänsyn till intjänandetaket, i enlighet med vad som redovisats i föregående avsnitt, skall tas redan vid fastställandet av pensionsgrundande inkomst respektive pensionsgrundande belopp, kommer pensionsunderlaget för en individ aldrig att överstiga det taket. Däremot kan pensionsrätt räknad på mer än det beloppet komma att tillgodoräknas en person om pensionsrätt för premiepension förs över från dennes make (se avsnitt 14). Pensionsrätt tillgodoräknas oberoende av om debiterade pensions- avgifter har betalats eller inte. Fastställd pensionsrätt som hänför sig till inkomst av annat förvärvsarbete kan dock senare komma att bortfalla om egenavgift i form av ålderspensionsavgift eller allmän pensionsavgift inte erläggs inom föreskriven tid. Denna fråga behandlas närmare i avsnitt 13.5. Pensionsrätten i det reformerade systemet skall inte, såsom är fallet inom ATP-systemet, uttryckas i form av en via prisbasbeloppet framräk- nad poäng eller på annat liknande sätt. Den skall i stället bestämmas i krontal. För den vars pensionsunderlag uppgår till exempelvis , skall pensionsrätten för det året fastställas till , varav utgör pensionsrätt för inkomstpension och pensionsrätt för premiepension. Emellertid kommer endast pensionsrätt inom premiepensionssystemet att motsvaras av faktiskt fonderade medel. När det gäller pensionsrätt för inkomstpension är krontalsberäkningen i princip endast ett sätt att mäta pensionsrättens storlek. Pensionsrätten skall, enligt de antagna riktlinjerna, utgöra av pensionsunderlaget och delas upp mellan fördelningssystemet och premiepensionssystemet. Enligt samma riktlinjer skulle 16,5 procent- enheter tillgodoräknas som pensionsrätt inom fördelningssystemet och resterande inom premiepensionssystemet. Som en del i pensionsuppgörelsen mellan de partier som är representerade i Genomförandegruppen ingår att skall i stället för tillgodoräknas som pensionsrätt i fördelningssystemet och resterande del i premiepensionssystemet. Regeringen föreslår alltså att av den för året fastställda pensionsrätten skall utgöra pensionsrätt för inkomstpension och pensionsrätt för premiepension. i förfluten tid då pensionsrätt enligt vårt förslag kan tillgodoräknas i såväl fördelningssystemet som i premiepensionssystemet, dvs åren 1995 1998, föreslås emellertid ingen ändring jämfört med de antagna riktlinjerna, se avsnitt 15. För att pensionsrätt som tillgodoräknats för barnår eller plikttjänst- slutligt skall påverka ålderspensionens storlek skall det, enligt de antagna riktlinjerna, krävas att det och i viss omfattning har fastställts pensionsgrundande inkomst för den försäkrade. Detta villkor förvärvsvillkoret skall gälla i såväl fördelnings- som premie- pensionssystemet. Hur förvärvsvillkoret föreslås vara utformat har tidigare redovisats i avsnitt 11.6. Medel som avsätts till premiepensionssystemet omfattas av regeringsformens regler om egendomsskydd. Som Lagrådet påpekar utesluter detta i och för sig inte att en överföring av medel motsvarande fastställd pensionsrätt på grundval av pensionsgrundande belopp för barnår eller plikttjänstgöring görs förrän förvärvsvillkoret har uppfyllts. Emellertid framstår en sådan ordning från praktiska synpunkter som mindre lämplig, vilket Lagrådet även framhåller i sitt yttrande. Någon överföring av sådana medel till premiepensionssystemet bör således inte ske förrän förvärvsvillkoret har uppfyllts. I princippropositionen angavs att de för premiepensionssystemet avsedda medel som är hänförliga till pensionsrätt för barnår eller plikttjänstgöring fram till dess förvärvsvillkoret var uppfyllt skulle förvaltas inom fördelningssystemet. När villkoret väl uppfyllts, skulle medlen, tillsammans med en på visst sätt beräknad avkastning därpå, överföras till premiepensionssystemet. hade inget att erinra mot förslaget i denna del. Den i princippropositionen föreslagna ordningen med interimistisk förvaltning av premiepensionsmedel inom fördelningsystemet i avvaktan på att förvärvsvillkoret uppfylls torde emellertid bli administrativt svår att hantera. Det har därför under den fortsatta beredningen gjorts den bedömningen att en annan ordning bör väljas. Vi föreslår här i stället att, på den del av pensionsunderlaget som hän- för sig till pensionsgrundande belopp för barnår eller plikttjänstgöring, pensionsrätt skall fastställas till inom fördelningssystemet fram till dess att förvärvsvillkoret har uppfyllts samt att den pensionsrätt som sålunda har tillgodoräknats inte till någon del skall överföras till premiepensionssystemet om villkoret senare uppfylls. En fråga som också övervägts under den vidare beredningen är om pensionsrätt skall kunna tillgodoräknas i premiepensionssystemet även sedan den försäkrade har börjat ta ut premiepension. Så som framgår av avsnitt 21 föreslår regeringen att det i premiepensionssystemet liksom i fördelningssystemet skall vara möjligt att tjäna in pensionsrätt även efter att hel eller partiell pension börjat tas ut. För försäkrade som är födda under något av åren 1938 1953 (mellangenerationen) föreslås att pensionsrätt enligt de reformerade reglerna inte skall fastställas fullt ut. Orsaken härtill är att dessa personer föreslås omfattas av den s.k. tjugondelsinfasningen, som innebär att de skall få sin pension beräknad till viss kvotdel enligt nuvarande regler och till resterande del enligt reformerade regler. Den närmare utformningen av reglerna för infasning av det reformerade systemet behandlas i avsnitt 28. Enligt förslagen där skall pensionsrätt i det reformerade systemet för personer tillhörande mellangenerationen fastställas i relevant antal tjugondelar av av pensionsunderlaget. Som tidigare angetts skall makar under vissa förutsättningar kunna överföra pensionsrätt för premiepension mellan sig. Hur pensionsrätt i sådant fall skall tillgodoräknas och fastställas för respektive make kommer att redovisas i avsnitt 14. I Ds 1995:41 föreslogs att pensionsrätt inte skall fastställas den försäkrade avlider. Som ovan anmärkts i avsnitt 13.1 bör emellertid, om makar har anmält anslutning till ordningen för överföring av pensionsrätt för premiepension, en efterlevande, mottagande, make kunna tillgodoräknas den pensionsrätt för premiepension som den över- förande maken har tjänat in under dödsfallsåret. För att ett sådant till- godoräknande skall kunna ske krävs att pensionsrätt för premiepension fastställs för den överförande maken även då denne men inte den mottagande maken avlider, vilket regeringen således föreslår. 13.3 Beslutsordning Regeringens förslag: Pensionsgrundande inkomst skall fastställas av skattemyndighet. Underrättelse om den fastställda pensions- grundande inkomsten skall överlämnas till allmän försäkringskassa, som därefter skall fastställa pensionsgrundande belopp för den försäkrade samt fastställa den årliga pensionsrätten. beslut om pensionsgrundande inkomst skall därvid vara bindande för . Den skattemyndighet som är behörig att fatta beslut enligt bestämmelserna i skattebetalningslagen (1997:483) skall även besluta om den pensionsgrundande inkomsten. Den allmänna försäkringskassa där den försäkrade enligt reglerna i AFL är eller skall vara inskriven för beslutet skall besluta om pensionsgrundande belopp, pensionsrätt, pensionspoäng, vårdår och pension. För den som inte är eller skall vara inskriven vid någon försäkringskassa skall beslutet fattas av allmänna försäkringskassa. Vad som ovan föreslås beträffande behörig skattemyndighet eller allmän försäkringskassa skall gälla om inget annat föreskrivs särskilt. Underrättelse om beslut om pensionsgrundande inkomst, pensionsgrundande belopp och fastställd pensionsrätt skall sändas till den som berörs av beslutet. Den försäkringskassa som har fattat beslutet skall sända sådan underrättelse till den försäkrade andra året beslutet avser. Sådan underrättelse skall dock inte sändas till utländsk som arbetat på svenskt handelsfartyg men som inte är bosatt i . Beslut om premiepension m.m. skall fattas av Premiepensions- myndigheten. Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1995:41 stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: och i tillstyrker den föreslagna beslutsordningen men menar att det är olämpligt att ett av skattemyndighet fattat beslut inte tillställs den enskilde genom den beslutande myndighetens försorg. Länsrätten i framhåller å andra sidan den föreslagna ordningen för underrättelse om beslut som rationell. Skälen för regeringens förslag: Ålderspension i det reformerade pensionssystemet skall, förutom på pensionsgrundande inkomst, grundas på pensionsgrundande belopp. Detta innebär att vissa överväganden måste göras i fråga om kompetensfördelningen mellan skattemyndigheterna och de allmänna försäkringskassorna när det gäller de olika beslut som skall fattas. är det skattemyndigheten som fastställer pensions- grundande inkomst för ett visst år. Detta sker i samband med att myndig- heten beslutar om taxeringen. Dessutom fastställer skattemyndigheten pensionsgrundande inkomst för personer som inte taxeras i men som ändå är försäkrade för tilläggspension. Det gäller t.ex. vissa sjömän och utländska artister. Beslut om pensionsgrundande inkomst redovisas på det grundläggande beslutet om slutlig skatt samt överlämnas till och försäkringskassorna som beräknar pensions- poängen. Rutinerna för att beräkna pensionsgrundande inkomst är samordnade med taxeringsförfarandet. Genom den skyldighet att lämna uppgifter till skattemyndigheten som följer av reglerna i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter får skattemyndig- heten tillgång till i stort sett all information som är nödvändig för såväl taxeringen som beräkningen av pensionsgrundande inkomst. Avsikten är att den pensionsgrundande inkomsten inom det reformerade pensions- systemet skall fastställas på i princip samma sätt som enligt nuvarande regler. Framför allt arbetsekonomiska skäl talar därför för att skatte- myndigheten även i fortsättningen beräknar och därmed också beslutar om pensionsgrundande inkomst. Att fastställa pensionsgrundande belopp är något helt nytt som inte förekommer inom ATP-systemet. Beräkningen av de pensionsgrundande beloppen kommer, som framgår av avsnitt 13.4, att kräva att särskilda register härför inrättas. I princippropositionen uttalades att Riksförsäk- ringsverket tillsammans med de allmänna försäkringskassorna skall ha det huvudsakliga ansvaret för pensionerna. Detta innebär dock inte med nödvändighet att det är dessa myndigheter som skall fatta beslut om pensionsgrundande belopp. Frågan om arbets- och kompetensfördelning mellan skattemyndig- heterna och försäkringskassorna vad gäller de olika besluten avseende intjänande av pensionsrätt i det reformerade pensionssystemet har diskuterats med representanter för och . Olika lösningar har därvid övervägts. Av processuella skäl vore det att föredra att en myndighet beslutar om allt som rör intjänande av pension. skulle stora praktiska svårigheter uppkomma såväl om enbart skattemyndigheterna som om enbart försäkringskassorna skulle fatta samtliga beslut. Som nämnts tidigare är det av arbetsekonomiska skäl lämpligt att skattemyndig- heterna beräknar och fastställer den pensionsgrundande inkomsten. Att låta skattemyndigheterna överta även administration och beslutsfattande rörande de olika pensionsgrundande beloppen skulle dock medföra behov av en väsentlig utökning av skattemyndigheternas administration. Det skulle dessutom vara föga ändamålsenligt med hänsyn till att det är de allmänna försäkringskassorna som administrerar det allmänna pensionssystemet i övrigt och att försäkringskassorna tillsammans med har rutiner för att hantera en stor del av den information som skall ligga till grund för beslut om pensions- grundande belopp och om pensionsrätt. Med hänvisning till det nu anförda föreslår vi en beslutsordning som innebär att skattemyndigheterna beslutar om pensionsgrundande inkomst och att försäkringskassorna beslutar om pensionsgrundande belopp och om pensionsrätt. Administrationen av beslut och ansvarsfördelningen mellan och behandlas i nästa delavsnitt. Som närmare redovisas i kapitel 27 föreslår regeringen att beslut om pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp som huvud- regel bara skall få överklagas i samband med ett eventuellt överklagande av beslut angående den försäkrades pensionsrätt. Om ett beslut om pensionsrätt överklagas, kan den försäkrade därvid angripa beslutet om pensionsgrundande inkomst och yrka att detta skall ändras på visst sätt. Någon möjlighet för att självmant i samband med att fattar beslut om pensionsgrundande belopp och pensionsrätt ompröva skattemyndighetens beslut om pensionsgrundande inkomst bör dock inte finnas. En sådan omprövning får i stället överlämnas till skattemyndigheten. I det nuvarande systemet har skattemyndighetens beslut om pensions- grundande inkomst redovisats på det grundläggande beslutet om slutlig skatt. Vi föreslår i stället att underrättelse om beslutet om pensions- grundande inkomst skall ske av den allmänna sam- tidigt med underrättelse om besluten om pensionsgrundande belopp och fastställd pensionsrätt för året. (se nedan) För personer födda under något av åren 1938 1953 skall fastställas både ATP-poäng och reformerad pensionsrätt. Med hänsyn till att utformningen av reglerna för den framtida förtids- respektive efter- levandepensioneringen ännu inte är slutförd kommer detsamma att tills vidare gälla för personer födda också . ATP-poäng skall därvid beräknas med utgångspunkt från samma inkomster som den reformerade pensionsrätten. Vid beräkning av ATP-poäng skall dock beaktas endast inkomster som överstiger ett prisbasbelopp. Det vore olämpligt att meddela två olika beslut om pensionsgrundande inkomst. I avsnitt 29 föreslås därför att den pensionsgrundande inkomsten skall beräknas helt enligt reglerna i det reformerade pensionssystemet och att "basbeloppsavdraget", som görs vid fastställandet av den pensions- grundande inkomsten, i stället skall göras vid bestämmande av den för- säkrades ATP-poäng. Som framgår av avsnitt 29.2 föreslås att nuvarande ordning för fast- ställande av pensionsgrundande inkomst i princip skall behållas för för- säkrade som är födda eller tidigare. De kommer då också fort- sättningsvis att få underrättelse om den fastställda pensionsgrundande inkomsten på det grundläggande beslutet om slutlig skatt. Som föreslagits i avsnitt 13.1 och 13.2 skall i en viss situation pensionsgrundande inkomst och pensionsrätt fastställas för den försäk- rade för dödsfallsåret. Eftersom pensionsgrundande inkomst för ett sådant år skall fastställas endast för de makar som överför pensionsrätt för premiepension och då skattemyndigheterna inte har tillgång till all erforderlig information, måste socialförsäkringsadministrationen förse skattemyndigheterna med uppgifter om vilka personer det gäller. Vi föreslår vidare att skattemyndigheten till skall lämna en underrättelse om beslutet angående pensionsgrundande inkomst samt redovisa hur stor del av den pensionsgrundande inkomsten som härrör från inkomst av anställning respektive från inkomst av annat förvärvsarbete. Dessa uppgifter behövs bl.a. för att skall kunna bestämma pensionsgrundande belopp och besluta om pensionsrätt. När det gäller frågan om vilken skattemyndighet som skall fatta beslut om pensionsgrundande inkomst föreslår vi att den ordning som gäller enligt skattebetalningslagen (1997:483) skall tillämpas även vid fastställande av pensionsgrundande inkomst. Det innebär att det är den skattemyndighet där den försäkrade taxerats till statlig inkomstskatt, eller skulle ha taxerats till sådan skatt om han eller hon hade haft skattepliktiga inkomster i , som skall besluta om dennes pensionsgrundande inkomst. Vilken skattemyndighet som skall besluta om taxeringen avgörs som regel av folkbokföringen inkomståret. För personer som inte är folkbokförda eller bosatta i landet gäller att det är i som skall besluta om taxeringen. Vad som avgör vilken skattemyndighet som är behörig utvecklas närmare i författningskommentaren till 13 kap. 1 § LIP. Vi föreslår vidare att beslut om pensionsgrundande belopp, pensionsrätt, pensionspoäng, vårdår och pension skall meddelas av den allmänna försäkringskassa där den försäkrade enligt reglerna i AFL är eller skall vara inskriven för beslutet. Vilken försäkringskassa en försäkrad skall vara inskriven hos avgörs av folkbokföringen året före inskrivningen när det gäller försäkrade som då var folkbokförda i . Den som därefter flyttar till skall vara inskriven hos den försäkringskassa inom vars verksamhetsområde bosättningen äger rum. Personer som arbetar i och som omfattas av förordning (EEG) nr 1408/71 skall, om de inte anses bosatta här, skrivas in hos den försäkringskassa inom vars verksamhetsområde de regelbundet tillbringar dygnsvilan (jfr 3 § föreskrift 1985:16, omtryckt 1994:39). För personer som inte är eller skall vara inskrivna hos någon försäkringskassa föreslår vi att allmänna försäkrings- kassa skall vara beslutsmyndighet. När pensionsrätten fastställts för en försäkrad kan behöva ta hänsyn till en eventuell begäran om överföring av pensionsrätt mellan makar i enlighet med vad som föreslagits i kapitel 14. Om pen- sionsrätt skall överföras mellan makar som är inskrivna hos två olika försäkringskassor, bör de berörda försäkringskassorna informera varandra om saken. Den överförda pensionsrätten för premiepension skall nämligen framgå av båda försäkringskassornas beslut. Detsamma gäller om rätten till pensionsgrundande belopp för barnår är föremål för överlåtelse till någon som är inskriven hos en annan allmän försäkrings- kassa. Underrättelse om beslut om pensionsgrundande inkomst, pensions- grundande belopp och fastställd pensionsrätt skall sändas till den som berörs av beslutet. Det bör ligga på den försäkringskassa som har fattat beslutet att sända sådan underrättelse till den försäkrade andra året beslutet avser, dvs. året efter fastställelseåret. Något undantag för underrättelse till dödsboet efter en försäkrad som avlidit efter intjänandeåret bör inte göras, eftersom besluten i fråga kan ha betydelse för efterlevandepensionen. Däremot bör i enlighet med vad som gäller om beslut om pensionsgrundande inkomst underrättelse inte sändas till utländsk som arbetat på svenskt handelsfartyg men som inte är bosatt i . Frågan om årlig information till den försäkrade kommer att behandlas i avsnitt 35.3. Regeringen föreslår alltså att underrättelse om beslut om pensions- grundande inkomst, pensionsgrundande belopp och fastställd pensions- rätt skall sändas till den som berörs av beslutet av den försäkringskassa som har fattat beslutet andra året beslutet avser, dock att någon underättelse inte skall sändas till utländsk som arbetat på svenskt handelsfartyg men som inte är bosatt i . Ovan redovisade förslag om vilken myndighet eller försäkringskassa som är behörig att fatta beslut eller handlägga ärenden bör inte gälla om annat föreskrivs i annan lag eller annan författning. inne- håller exempelvis särskilda bestämmelser om ansökan om pension. Det kan i speciella situationer även uppkomma behov av att utfärda bestämmelser i förordning eller föreskrifter som skiljer sig från de ovan föreslagna reglerna, t.ex. med innebörden att en särskild för- säkringskassa är behörig att besluta om pension för en viss grupp personer. Vi föreslår således att ovan redovisade förslag om vilken myndighet eller försäkringskassa som är behörig att fatta beslut eller handlägga ärenden skall gälla om inte något annat följer någon annan bestämmelse i denna lag eller av annan författning. Beslut angående premiepension m.m. skall fattas av Premiepensions- myndigheten. Det gäller t.ex. beslut i samband med utbetalning av sådan pension samt även angående förvaltningen, efterlevandepension m.m. Beslut om premiepension skall dock fattas av . 13.4 Administrationen av beslut om pensionsgrundande belopp, pensionsrätt, m.m. Regeringens förslag: Beslut om pensionsgrundande belopp, vårdår, pensionsrätt, pensionspoäng och pension skall få fattas genom auto- matisk databehandling av för de allmänna försäkringskassornas räkning. Eventuell ändring eller omprövning av sådana beslut skall göras av annars behörig försäkringskassa. De beslut om premiepension och om hanteringen av premie- pensionsmedel som skall fattas av skall få fattas genom automatisk databehandling. Nuvarande reglering beträffande automatisk databehandling av beslut om pensionsgrundande inkomst skall överföras till lagen om inkomstgrundad ålderspension. Promemorians förslag: Förslagen i Ds 1995:41 stämmer överens med regeringens förslag såvitt gäller beslut om pensionsgrundande inkomst. Förslagen i övrigt har inte behandlats i promemorian. Remissinstanserna: () har bl.a. anfört följande. En förutsättning för att det reformerade pensionssystemet skall kunna genomföras är att beslut om pensionsgrundande belopp, pensionsrätt och pension helt kan fattas genom ADB. Eftersom det blir fråga om ett mycket stort och komplext datasystem är det nödvändigt med en reglering som förhindrar att oklarheter om befogenheter, ansvar och den närmare hanteringen uppstår. Verket föreslår därför att den ADB-baserade beslutskompetensen författningsregleras.