prop · GL036 · 1998-01-01 00:00:00 — kommun anser att det finns goda skäl att lagstifta om avgiftsfria skolmåltider avseende den obligatoriska skolan. Däremot är det ett abso- lut krav från kommunen att den kommunala friheten vad gäller de frivil- liga skolformerna finns kvar. kommun anser att eftersom kommunerna erbjuder sina elever i obligatoriska skolan avgiftsfria skolmåltider är en lagstift- ning onödig. , och kommuner vänder sig emot för- slaget och menar att en sådan detaljreglering går emot kommunens själv- bestämmande. och hushållsvetenskap vid ser positivt på förslaget men hyser en stor oro för kvaliteten på skolmål- tiden. BO, som är positiv till förslaget, anser att det även borde gälla gymna- sieskolan. BO betonar likaså kvalitetsaspekten. och stöder förslaget och menar att det är lämpligt att i lagen föreskriva att skolmåltiderna uppfyller kraven i de svenska näringsrekommendationerna. HO stöder förslaget med motiveringen att elever som har behov av sär- skild kost och mat vid vissa tider kan missgynnas om avgifter tas ut stöder förslaget eftersom alla barn däri- genom garanteras ett näringsriktigt mål per dag. Det är också viktigt att barn med kroniska sjukdomar får sina behov av en näringsriktig måltid tillgodosedda. bedömer det som angeläget med avgiftsfria skolmåltider och vill särskilt peka på att skolmåltiden i den obligatoriska skolan ingår i elevens utbildning och därmed bör vara kostnadsfri enligt skollagen 4 kap. 4 §. saknar i promemorian en redovisning av hur skol- måltiderna faktiskt fungerar och vilken standard de håller. Verket anser att det bör vara tydligare om fria skolmåltider ska betraktas som social service av samma dignitet som skolhälsovård eller om den ska ut- göra en obligatorisk pedagogisk verksamhet och därmed likställd med fria läromedel. Statskontoret ställer sig negativ till förslaget och menar att fria skol- måltider i grund och gymnasieskolan är en angelägenhet. En statlig reglering via lagstiftning innebär negativa effekter på det kommu- nala självstyret, främst med avseende på att utrymmet för lokala priori- teringar inte balanseras av de positiva effekterna av lagreglering. Även bland intresseorganisationerna är det en övervägande del av re- missinstanserna som är positivt inställda till förslaget. RHS är mycket tillfredsställd med förslaget men beklagar att det inte omfattar elever i gymnasieskolan. för Skolhälsovård anser att skolan har behov av skol- lunchen som pedagogisk metod för att öka skolans kapacitet som lärande miljö. Man pekar även på att ett stort antal barn är i behov av specialkost och måltider . i (LO) anser att det måste åligga kom- munerna att servera en näringsriktig och avgiftsfri skolmåltid till alla ele- ver som gör sin skolplikt och att bestämmelser om detta införs i skol- lagen. Även gymnasieeleverna bör omfattas av förslaget. tycker att förslaget är utmärkt inte minst utifrån ett hälsoperspektiv. LR, och är negativt in- ställda till förslaget. LR anser att regeringen bör göra en översyn av den statliga styrningen av skolan och av vilka frågor som bör regleras i lag eller förordning, innan ny lagreglering införs av till exempelvis fria skolmåltider. förstår motiven bakom förslaget men menar att denna typ av statlig inblandning i det kommunala ansvaret för skolan inte passar in i det styrsystem som regering och riksdag själv valt när det gäller skolan. menar att kommunernas handlingsfrihet in- om skolområdet fortfarande omgärdas av betydande begränsningar som kommunernas ekonomi gör det nödvändigt att hitta nya finansieringskällor för att klara sina åtaganden. Illa genomtänkta beslut och regleringar som åsamkar kommunerna okompenserade kostnader tvingar fram andra besparingar som kan medföra allvarliga effekter för kommunernas kärnverksamheter. Förbundet framhåller dessutom att alla kommuner erbjuder elever i och gymnasieskolan tillgång till skolmåltider och detta görs därför att kommunerna har en avsevärd lyhördhet för och anpassning till forskningsrön inom storhushållsområdet. Skolledarna har i sitt yttrande ansett sig inte böra ta ställning i denna fråga. () och vid ställer sig positiva till förslaget och understryker den sociala och pedagogiska roll en måltid spelar. KO anser vidare att en lagstiftning är nödvändig främst på grund av barnfamiljernas försämrade ekonomi samt av rättviseskäl. Lagförslag i promemorian (1997 05 30) Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)1 dels att 7 kap. 4 §, 9 kap. 7 och 12 §§ samt bilaga 3 skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 4 kap. 4 a §, 6 kap. 4 a § och 8 kap. 4 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 a § Eleverna i skall er- bjudas kostnadsfria skolmåltider. 4 a § Eleverna i den obligatoriska sär- skolan skall erbjudas kostnadsfria skolmåltider. 4 § Utbildningen i specialskolan skall vara avgiftsfri för eleverna. De skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleven. Eleverna i specialskolan skall er- bjudas kostnadsfria skolmåltider. Staten skall svara för att eleverna i specialskolan kostnadsfritt erhåller för utbildningen erforderliga resor. För elever i specialskolan som till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet skall staten svara för att eleverna utan extra kostnader får tillfredsställande förhållanden. 4 a § Eleverna i sameskolan skall er- bjudas kostnadsfria skolmåltider. 7 §2 Utbildningen vid fristående skolor, som får bidrag enligt 6 §, skall vara avgiftsfri för de elever som bidragen avser. Eleverna skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Fristående skolor som har rätt till bidrag enligt 6 a § får för de elever som bidragen avser endast ta ut elevavgifter som är skäliga med hänsyn till de kostnader som skolan har, förutsatt att kostnaderna kan anses rim- liga för verksamheten. Fristående skolor, som får bidrag enligt 6 eller 6 a §, skall erbjuda de elever som bidragen avser kost- nadsfria skolmåltider. 12 §3 Om en fristående skola som avses i 1 och 5 §§ inte längre uppfyller kraven för godkännande och bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen, skall godkännandet återkallas. Detsamma gäller om en fristående skola trots påpekande inte iakttar sin skyldighet enligt 11 § att delta i den uppföljning och utvärdering som genomförs av Statens skol- verk samt riksomfattande prov. Detsamma gäller också om skolan åsido- sätter sin skyldighet att lämna information om proven. Om verksamheten vid en fristå- ende skola som har rätt till bidrag enligt 6 eller 6 a § förändras i sådan utsträckning att det innebär påtag- liga negativa följder för skolväsen- det i den kommun där skolan är belägen, skall rätten till bidrag åter- kallas. Rätten till bidrag skall också återkallas, om skolan tar ut avgifter i strid med 7 §. Om verksamheten vid en fristå- ende skola som har rätt till bidrag enligt 6 eller 6 a § förändras i sådan utsträckning att det innebär påtag- liga negativa följder för skolväsen- det i den kommun där skolan är belägen, skall rätten till bidrag åter- kallas. Rätten till bidrag skall också återkallas, om skolan tar ut avgifter i strid med 7 § eller inte erbjuder kostnadsfria skolmåltider. Återkallande beslutas av den myndighet som beslutar om godkännande eller om rätt till bidrag. Utbildningens omfattning i i timmar för äm- nen och ämnesgrupper samt totalt. Bild 230 Hemkunskap 118 Idrott och hälsa 460 Musik 230 Slöjd 282 Svenska 1 490 Engelska 480 Matematik 900 Geografi 885 Historia Religionskunskap Samhällskunskap Biologi 800 Fysik Kemi Teknik Språkval 320 Elevens val 470 Totalt garanterat antal timmar 6 665 Därav skolans val 410 Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska, engelska, matematik, språkval och elevens val får dock inte minskas. Utbildningens omfattning i i timmar för äm- nen och ämnesgrupper samt totalt. Bild 230 Hemkunskap 118 Idrott och hälsa 500 Musik 230 Slöjd 330 Svenska 1 490 Engelska 480 Matematik 900 Geografi 885 Historia Religionskunskap Samhällskunskap Biologi 800 Fysik Kemi Teknik Språkval 320 Elevens val 382 Totalt garanterat antal timmar 6 665 Därav skolans val 600 Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Denna lag träder i kraft . Bilaga 3 i sin nya lydelse skall tillämpas på utbildning som äger rum från och med /99. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1997/98:6 Förskoleklass och andra skol- lagsfrågor Lagen omtryckt 1991:1111. Senaste lydelse 1995:884. Senaste lydelse 1991:1684. Senaste lydelse 1995:884. Senaste lydelse 1993:1478. Senaste lydelse 1995:877. Senaste lydelse 1993:1478. Senaste lydelse 1993:800. Senaste lydelse 1996:1044. Senaste lydelse 1996:1044. Senaste lydelse 1993:800. 4 Senaste lydelse 1993:1679. 1 Lagen omtryckt 1988:871. 2 Lydelse enligt prop. 1996/97:115. 3 Senaste lydelse 1990:1403. 4 Senaste lydelse 1996:983. 5 Senaste lydelse 1997:313. 1 Lagen omtryckt 1992:1474. 2 Lydelse enligt prop. 1997/98:9. 3 Lydelse enligt prop. 1996/97:115. 1 Lagen omtryckt 1991:1111. 2 Senaste lydelse 1991:1684. 3 Senaste lydelse 1993:1478. 4 Senaste lydelse 1995:877. 5 Senaste lydelse 1993:800. 6 Lagen omtryckt 1988:871. 7 Senaste lydelse 1994:10. 8 Senaste lydelse 1990:1403. 9 Lagen omtryckt 1992:1474. 10 Senaste lydelse 1996:155. 1 Lagen omtryckt 1991:1111. 2 Senaste lydelse 1991:1684. 3 Senaste lydelse 1993:1478. 4 Senaste lydelse 1995:877. 5 Senaste lydelse 1993:1478. 6 Senaste lydelse 1993:800. 7 Senaste lydelse 1993:800. 1 Lagen omtryckt 1988:871. 2 Lydelse enligt prop 1996/97:115. 3 Senaste lydelse 1990:1403. 4 Senaste lydelse 1996:983. 1 Lagen omtryckt 1992:1474. 2 Senaste lydelse 1996:155. 3 Lydelse enligt prop. 1996/97:115. 1 Lagen omtryckt 1991:1111. 2 Senaste lydelse 1996:1044. 3 Senaste lydelse 1996:1044. 4 Senaste lydelse 1993:1679. 1997/98:6 Bilaga 1 1997/98:6 Bilaga 1 1997/98:6 Bilaga 2 1997/98:6 Bilaga 2 1997/98:6 Bilaga 3 1997/98:6 Bilaga 3 1997/98:6 Bilaga 4 1997/98:6 Bilaga 4 1997/98:6 Bilaga 6 1997/98:6 Bilaga 5 1997/98:6 Bilaga 6 1997/98:6 Bilaga 7 1997/98:6 Bilaga 7