prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Det maximala reduktionsbelopp som kan utnyttjas är dock oförändrat, vilket innebär att de som redan erhållit maximal reduktion inte kan erhålla någon ytterligare lättnad. Förändring av sjuklöneperioden Regeringen föreslår i budgetpropositionen att sjuk- löneperioden kortas från 28 , vilket innebär att arbetsgivarens lagstadgade ansvar för att ge ersättning till en arbetstagare i form av sjuklön ändras till att omfatta av ett sjukfall. De nya reglerna bör träda i kraft . Program för regional näringspolitik Regeringen har påbörjat ett arbete med att genomföra en ny regional näringspolitik. Under innevarande år har regeringen fortsatt att tillsammans med ett stort antal regionala och centrala aktörer utforma den nya regionala näringspolitiken. I en regionalpolitisk proposition avser regeringen att närmare utveckla sina förslag. Under arbetet med den regionala näringspolitiken har ett stort antal projekt identifierats som bedöms kunna komma att skapa nya arbetstillfällen. Det gäller dels projekt som förbättrar förutsättningarna härför i hela landet, dels projekt som främst är inriktade mot de mest utsatta regionerna. Insatserna bör kunna påbörjas redan under innevarande år. Regeringen föreslår därför i tilläggsbudget att bemyndigar regeringen att disponera en ram av högst inom ramen för anslaget regionalpolitiska åtgärder för att genomföra ett program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder. 4 Bedömning av utvecklingen av tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet fram Regeringen redovisar i budgetpropositionen kalkyler för den ekonomiska utvecklingen fram . Nedan redogörs kortfattat för dessa kalkyler och då särskilt utvecklingen på arbetsmarknaden fram . En utgångspunkt för dessa kalkyler är att inflationen hålls inom gränserna för inflationsmålet på . Vidare antas löneökningarna ligga i linje med utvecklingen i övriga , vilket förväntas ge löneökningar i på . Genom den låga inflationen kommer därigenom hushållens disponibla inkomster i reala termer att öka . En ytterligare förutsättning är att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och utbildningssatsningen får ett stort genomslag. 4.1 Bedömning av den ekonomiska utvecklingen fram Den något splittrade bild över den svenska ekonomin som rådde har blivit mer entydig. Återhämtningen sker på bred basis och en betydande upprevidering av BNP-tillväxten jämfört med vårpropositionen har gjorts . Den internationella konjunkturen ser ut att utvecklas gynnsamt. Därigenom får exporten en betydande draghjälp. Dessutom förefaller svenska företag vinna marknadsandelar, vilket ger ytterligare fart åt exporten. Den inhemska efterfrågan, och då framför allt den privata konsumtionen kommer att bli en allt viktigare drivkraft i uppgången. Investeringarna, som endast ökar marginellt, expanderar återigen . Lageranpassningen är nu avklarad, varför en ökad efterfrågan på varor i allt högre grad måste tillgodoses genom löpande produktion. Det finns dock några faktorer som skulle kunna påverka den ekonomiska utvecklingen negativt. En internationell utveckling med stigande räntor kan medföra stigande räntor i och ett ökat inflationstryck. Om den internationella börsoron förstärks kan den också komma att påverka utvecklingen i negativt. Vidare kan genomförandet av EMU:s tredje etapp skapa osäkerhet på de finansiella marknaderna. Tillväxten beräknas stiga något jämfört med de som förväntas bli utfallet , och uppgå till 1998, till . TABELL 4.1 NYCKELTAL, 1997-2000 PROCENTUELL FÖRÄNDRING 199 7 199 8 199 9 200 0 BNP 2,3 3,1 2,9 2,8 Öppet arbetslösa1 8,4 7,4 6,0 4,5 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder1 4,3 4,7 4,5 4,4 Sysselsatta - 1,2 1,0 1,6 1,6 KPI, dec.-dec. 2,1 1,5 2,0 2,0 Timlön 4,8 3,5 3,5 3,5 1. Andel av arbetskraften. Källa: 4.2 Bedömning av utvecklingen på arbetsmarknaden fram En förutsättning för att arbetslöshetsmålet skall kunna uppnås är att lönebildningen fungerar väl och att lönerna inte ökar . Enligt löneavtalen blir löneökningarna betydligt högre än i omvärlden. förutsätts en anpassning av löneökningarna till europeisk nivå ske. Sysselsättningen väntas bli något lägre 1997 jämfört med . Produktiviteten väntas stiga kraftigt och medelarbetstiden öka något, vilket fördröjer de positiva effekterna på sysselsättningen som uppstår genom ökad tillväxt. Den öppna arbetslösheten väntas ändå inte öka i lika stor utsträckning som sysselsättningen minskar, eftersom en allt större del av arbetskraften kommer att delta i utbildning. Den öppna arbetslösheten bedöms därför hamna på som årsgenomsnitt. väntas sysselsättningen åter stiga till följd av högre BNP-tillväxt, stagnerande medelarbetstid samt ökade möjligheter för kommunerna att behålla arbetskraft. Mot denna bakgrund beräknas den öppna arbetslösheten falla till . Givet att lönebildningen fungerar väl även vid ett förbättrat arbetsmarknadsläge och att de vidtagna arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och utbildningssatsningarna får stort genomslag, kommer den öppna arbetslösheten att fortsätta att falla även efter 1998 och uppgå till . Årsredovisning för staten 5 Underbilagor: 1 Statliga bolag 37 2 Statliga myndigheter och fonder 41 3 Statsanställda 1996 45 4 Statens inkomster /96 47 5 Utgifter på statsbudgeten för /96 53 6 Utgifter på statsbudgeten för /96, per departement 93 Inledning I lag om statsbudgeten (SFS 1996:1059) klargörs regeringens skyldighet att inför redovisa hur statens medel använts, värdet av statens tillgångar och skulder samt vilka förpliktelser staten har utöver detta. Redovisningsskyldigheten genomförs genom att regeringen avlämnar en årsredovisning för staten till . Ett underlag till årsredovisning för staten skall lämnas av till regeringen senast den 15 juni.Vidare har beslutat om en ändring av den tidigare räkenskapsperioden som sträckte sig från till . I denna årsredovisning redovisas därför två räkenskapsperioder omfattande . Redovisningen /96 innehåller balans- och resultaträkning samt finansieringsanalys. Dessutom ingår en sammanställning av den statliga sektorns nettoförmögenhet. Vidare presenteras även de statliga bolagen samt ett sammandrag av statsbudgetens utfall. Årsredovisningen baseras på den information som myndigheterna samt affärsverken lämnar till riksredovisningen samt presenterar i sina årsredovisningar. I de fall denna information inte varit tillräcklig för att t.ex. möjliggöra elimineringar mellan myndigheter har information inhämtats i särskild ordning. För att årsredovisningen fullt ut skall tillgodose kraven behövs ytterligare utvecklingsarbete med vissa delar av årsredovisningen. Ett utvecklingsprojekt med detta syfte bedrivs inom RRV. En väsentlig förändring av regelverket på myndighetsnivå är den nya förordningen om myndigheters årsredovisning m.m. (1996:882) som slår fast att det är regeringens informationsbehov som skall vara styrande för myndigheternas resultatredovisning. Vidare permanentas kravet på delårsrapport. Detta innebär att myndigheterna till regeringen skall lämna en delårsrapport per . Delårsrapporten skall avse av den pågående redovisningsperioden. Det ekonomiadministrativa regelverket har anpassats till de förändringar som redovisades ovan i lagen om statsbudgeten. De viktigaste förändringarna gjordes i anslagsförordningen (1996:1189) och kapitalförsörj- ningsförordningen (1996:1188). Utöver detta har regeringen beslutat om en ny förordning avseende överlåtelse av statens lösa egendom (1996:1191). Olika avgränsningar av staten I den årsredovisning för staten, som regeringen lämnar till , omfattar den juridiska enheten staten myndigheterna under riksdag och regering samt affärsverken. Undantag görs dock för som i rättspraxis betraktas som ett självständigt rättssubjekt. Som myndigheter redovisas även försäkringskassorna och de s.k. fonder som redovisas av myndighet. Exempel på en sådan fond är arbetsskadefonden. Försäkringskassorna är inte statliga myndigheter men betraktas som sådana i detta sammanhang då de ingår i den statliga redovisningsorga-nisationen. Den statliga redovisningsorganisationen omfattar de statliga myndigheterna och de organisationer som har dispositionsrätt till statsbudgetens anslag samt tillgång till statsverkets checkräkning. I nationalräkenskaperna definieras staten annorlunda. Nationalräkenskaperna (NR) är en statistisk sammanställning i kontoform över den svenska ekonomin med uppdelning på olika sektorer och olika slag av inkomster och utgifter. Begrepp, definitioner och klassificeringar följer de rekommendationer som utfärdat. I NR beräknas bruttonationaprodukten (BNP), det vill säga värdet av den totala produktionen av varor och tjänster i ett land. I nationalräkenskaper delas den offentliga sektorn in i tre delsektorer; staten, kommunerna och socialförsäkringssektorn. Till staten räknas departementen och till dem hörande myndigheter och inrättningar, med undantag för försäkringskassorna som hänförs till socialförsäkringssektorn. Affärsverken hör, enligt nationalräkenskapernas definition av staten, till näringslivet. Socialförsäkringssektorn omfattar allmän sjuk- och föräldraförsäkring (försäkringskassorna), allmän tilläggspension (inkl AP- fonden) samt erkända arbets-löshetskassor. I konvergensprogrammet för är den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld ett av konvergenskriterierna. Bruttoskulden utgörs av den samlade skulden i staten, kommunerna och AP-fonden minskad med de fordringar som respektive delsektor har på varandra. På statsbudgeten har inkomst- såväl som utgiftssidan till stor del nettoredovisats. bruttoredovisas dock föräldraförsäkring, sjukpenning och rehabilitering samt sjukvårdsförmåner på statsbudgeten. med detta beslutades även att lönegarantimedel samt arbetsmarknadsersättningar skulle redovisas över statsbudgeten. är dock nettoredovisning tillåten bl.a. för avgiftsinkomster av verksamhet, som i övrigt är anslagsfinansierad. Dessutom redovisas avgiftsfinansierad verksamhet med full kostnadstäckning helt utanför statsbudgeten. I RRV:s publikation Statens totala inkomster och utgifter realekonomisk fördelning (Totala verksamheten) brutto-redovisas statens samtliga inkomster och utgifter. Statistiken är konsoliderad och eliminerad för transaktioner inom och mellan myndigheter och följer i princip NR:s definition av den statliga sektorn. Detta innebär i praktiken att affärsverken inte ingår utan hänförs till näringslivet. I Totala verksamheten redovisas statens verksamhet dels i realekonomiska termer, det vill säga uppdelat på konsumtion, transfereringar, investeringar osv., dels efter ändamål som delvis sammanfaller med de olika utgiftsområdena i statsbudgeten. Till skillnad från statsbudgeten och Totala verksamheten redovisas i statens resultaträkning intäkter och kostnader, vilket bl.a. innebär att utgifterna för en investering, via avskrivningar, fördelas över investeringens hela livslängd. Resultaträkningen omfattar myndigheternas alla verksamheter oavsett finansiering. Den är eliminerad för inomstatliga transaktioner och för transaktioner som för staten är varken intäkt eller kostnad, t.ex. statens egna arbetsgivaravgifter. Statsskulden Den specifikation som redovisas nedan bygger i huvudsak på redovisning. Elimineringar har dock gjorts för och innehav av obligationer. Det medför att den redovisade upplåningen som redovisar är högre än vad som redovisas i årsredovisningen för staten. Statsskulden som kan delas upp i en kronskuld och en valutaskuld - ökade med till 1 , se tabell nedan om statsskuldens sammansättning. På den svenska marknaden ökade upplåningen på penning- och obligationsmarknaden med . Upplåningen på hushållsmarknaden minskade med . Valutaskulden som är statens upplåning i utländsk valuta minskade med 27,9 miljarder . TABELL 5.1 STATSSKULDENS SAMMANSÄTTNING, MILJARDER KRONOR UTGÅENDE SKULD Statsskulden 1 407,7 1 368,6 Lån i svenska kronor 1 009,3 942,3 Penning- och valutamarknaden 893,4 807,9 Statsobligationer, nominella 634,7 582,2 Statsobligationer, reala 73,9 11,6 Statsskuldväxlar 179,9 213,1 Kontokrediter/dagslån 4,9 1,0 Hushållsmarknaden 115,9 124,4 Premieobligationer 60,1 62,9 Allemansspar 43,9 49,9 Riksgäldskonto 11,9 11,6 Lån i utländsk valuta 398,4 426,3 Tyska mark 102,0 112,1 Franska franc 65,7 45,8 46,5 Pund 38,6 32,0 Belgiska franc 28,7 35,4 Nederländska 27,9 27,7 Italienska lire 25,5 21,3 Japanska yen 21,9 29,0 Övriga valutor 42,2 51,2 Försäkringsbolagens och utlandets köp av krondenominerade statspapper finansierade merparten av statsskuldens ökning under budgetåret, se tabell statsskuldens placering. TABELL 5.2 STATSSKULDENS PLACERING MILJARDER KRONOR LÅNGIVARE/SKULD UNDER FÖRÄNDRING UNDER RÄKENSKAPSÅRE T 46,2 -23,8 Banker 90,9 -7,6 Försäkringsbolag 459,6 54,5 Icke-finansiella bolag 143,7 7,0 Hushåll 115,1 -9,3 Utlandet i kronor 163,3 37,1 Övrigt i kronor -9,5 9,1 Summa statsskuld i svenska kronor 1 009,3 67,0 Skuld i utländska valutor 398,4 -27,9 Summa statsskulden 1 407,7 39,1 Statskuldens förändring styrs till övervägande del av statens lånebehov, det vill säga nettoflödet av in- och utbetalningar till staten. Lånebehovet kan indelas i tre huvudkomponenter: det primära saldot (nettot på statsverkets checkräkning i med undantag av räntor på statsskulden) in- och utbetalningar till myndigheter och statliga bolag räntor på statskulden Statens lånebehov har minskat kraftigt de senaste två redovisningsperioderna. Från /94 minskade lånebehovet till /95. För redovisningsperioden /96, som är 18 månader, var lånebehovet . Kronskulden För att hålla nere bruttolånebehovet och minska refinansieringsrisken har en konsolidering av statsskulden skett genom att den genomsnittliga löptiden på statsskulden har ökat. Detta har till stor del skett genom att emissionsvolymerna av statsskuldsväxlar har minskat. har stocken av realränteobligationer ökat från till . Upplåning i realränteobligationernerna har bidragit till en förlängning av löptiden på statsskulden och har därmed minskat refinansieringsrisken. Realränteupplåningen har även minskat statsskuldens känslighet för förändringar av den faktiska och förväntade inflationen. Löptiden på den inhemska skulden har ökat från 4,4 till . I ett längre perspektiv är förlängningen mer markant. Sedan utgången av 1992 har den genomsnittliga löptiden ökat från 3 till . Detta har skett genom att andelen statskuldsväxlar har minskat som obligationsupplåningen - framförallt genom realränteobligationer har blivit allt mer långfristig till sin karaktär. Valutaskulden När valutalånenormen avskaffades etablerades nya riktlinjer för statens valutaupplåning. En del av underskottet i budgeten kan numera finansieras med utländsk valuta. Regeringen bestämmer tillsammans efter överläggningar med och hur stor del av upplåningen som får lånas i utländsk valuta. Förstärkning av den svenska kronan har medfört att den del av statsskulden som är denominerad har minskat kraftigt i värde. Målet för staten är att skapa en förfalloprofil på valutaskulden som medför att refinansieringsrisken är låg. har den genomsnittliga löptiden på den totala valutaupplåning förlängts till . För att hantera oönskade valuta- och ränteriskexponeringar används derivatinstrument. Redovisningsprinciper Redovisningsperiod I denna årsredovisning redovisas två räkenskaps- perioder omfattande . Anledningen till detta är det byte av räkenskapsperiod från den tidigare räkenskapsperioden som sträckte sig från till . Den nya räkenskapsperioden omfattar kalenderår, det vill säga till . Avgränsning av redovisningsenheten Balans- och resultaträkningen samt finansieringsanalysen omfattar den juridiska enheten staten. Detta innebär att balans- och resultaträkningen samt finansieringsanalysen omfattar myndigheterna under riksdag och regering, med undantag för Riks- banken som i rättspraxis betraktas som ett självständigt rättssubjekt. ingår dock med grundfonden på . Som myndigheter redovisas även försäkringskassorna och de så kallade fonder som redovisas av myndighet. Exempel på fonder är arbetsskadefonden. Försäkringskassorna är inte statliga myndigheter men betraktas som sådana i detta sammanhang bland annat därför att de ingår i den statliga redovisningsorganisationen. Den statliga redovisningsorganisationen omfattar de statliga myndigheterna och de organisationer som har dispositionsrätt till statsbudgetens anslag och tillgång till statsverkets checkräkning. En fullständig förteckning över samtliga ingående organisationer framgår av underbilaga 2. Myndigheternas redovisningsprinciper Myndigheterna upprättar sina resultat- och balansräkningar enligt Bokföringsförordningen (1979: 1212) samt finansieringsanalys enligt Förordning om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning (1996:882). För redovisningsperioden /96 gäller dock 9-13§§ i förordningen (1993:134) med tillhörande verkställighetsföreskrifter. Varje myndighet beslutar om brytdagen för den löpande redovisningen, men enligt förordningen ska den infalla senast efter redovisningsperiodens utgång. I de fall myndigheterna väsentligen avviker från de redovisningsprinciper eller från de scheman som presenteras i ovan nämnda förordning kommenteras detta i fotnot. Några förändringar av redovisningsprinciper i statens redovisning från föregående räkenskapsår har inte gjorts. Värderingsprinciper I efterföljande avsnitt presenteras de generella värderingsprinciper som den statliga redovisningen är baserad på. Det finns dock myndigheter som p.g.a. verksamhetens särart, dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat skäl avviker ifrån dessa. Detta kommenteras då utförligare i not till aktuell post. Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta värdets princip. Detta innebär att de tas upp till det lägsta av värdet av anskaffningsvärdet och det verkliga värdet. Med det verkliga värdet avses försäljningsvärde med avdrag för beräknad försäljningskostnad. Om tillgångens beskaffenhet eller andra omständigheter föreligger får det verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet eller annat värde som är förenlig med god redovisningssed. Vidare får omsättningstillgångar tas upp över anskaffningsvärdet om det föreligger särskilda omständigheter och det är förenligt med god redovisningssed. Osäkra fordringar redovisas med det belopp varmed de beräknas inflyta. Anläggningstillgångar är värderade till anskaffningsvärde med avdrag för ackumulerade avskrivningar enligt plan. Avskrivningarna ska anpassas till respektive anläggningstillgångs ekonomiska livslängd. Om tillgångens värde har minskat och nedgången bedöms som varaktig ska tillgångens värde skrivas ned. Skulder värderas enligt högsta värdets princip. Detta innebär att de värderas till det högsta av anskaffningsvärde och verkligt värde. Fordringar och skulder i främmande valuta är värderade till balansdagens kurs. En väsentlig förändring av värderingsprinciper har gjorts avseende värdering av aktier och andelar i statliga bolag och intressebolag. Jämfört med föregående år, då en förenklad kapitalandelsmetod användes för att beräkna värdet av aktier och andelar i statliga bolag, så har dessa invärderats i enlighet med de rekommendationer som givits av Föreningen (FAR nr 12). Ytterligare en förändring, jämfört med föregående år, är att värdet på aktier och andelar, som tidigare presenterats i kolumnen för Omräknade värden, nu presenteras i kolumnen för Bokförda värden i balans- och resultaträkningen. I underbilaga 1 redovisas kapitalandelsvärdet för varje bolag för sig. I de fall staten innehar aktier i börsnoterade företag presenteras även marknadsvärdet för aktierna i denna bilaga. De omräknade värden som presenteras för räkenskapsperioden /95 är justerade med hänsyn till de förändringar i värderingsprinciper som genomförts . Effekterna av förändringen kommenteras utförligt under avsnittet Aktier och andelar i statliga bolag . Konsolideringsprinciper Med konsolidering avses åtgärderna att efter eliminering av interna transaktioner redovisa samtliga myndigheter som om de vore en enhet. Konsolidering av staten sker genom sammanläggning av myndigheternas årsredovisningar efter det att interna mellanhavanden, i form av t.ex. fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna, eliminerats. Konsolidering av staten kan, enligt International göras på följande sätt : Full konsolidering av samtliga organisationer Full konsolidering av vissa delar av den juridiska enheten staten i kombination med redovisning av kapitalandelar Aggregering utan konsolidering I elimineras i all väsentlighet de interna mellanhavandena mellan myndigheterna som de statliga bolagen inkluderas med hjälp av kapitalandelsmetoden. Någon anledning att avvika från internationell terminologi finns inte trots att det existerar problem med elimineringar av mellanhavandena mellan myndigheter och statliga bolag. Utöver elimineringar av transaktioner mellan myndigheter har även transaktioner som för staten är varken intäkt eller kostnad eliminerats. Ett exempel är statens egna arbetsgivaravgifter. Dessa redovisas som personalkostnad hos myndigheterna samt som intäkt av uppbörd hos . Omklassificeringar av poster Vissa typer av transaktioner omklassificeras i statens årsredovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv utgör t.ex. kostnader och inte transfereringar. Ett exempel är omklassificering av statens tjänstepensioner. I några fall följer inte myndigheterna de resultat- och/eller balansräkningsscheman som föreskrivs i förordningen. Detta medför att hela resultat- och/eller balansräkningen måste omklassificeras för att konsolidering ska vara möjlig att genomföra. Detta är fallet avseende t.ex. . Konsoliderad balansräkning för den juridiska enheten staten ska i sammandrag redovisa värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapitalvärdet är beräknat per den i redovisninsperioden, det vill säga i detta fall per . I de fall marknadsvärden finns att tillgå för aktier och andelar i statliga bolag presenteras dessa i underbilaga1. De balansposter som är specifika för staten kommenteras nedan. Beredskapslager för beredskapssyften kan omfatta t.ex. livsmedel, läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning. Beredskapslager innehas av ett flertal myndigheter som t.ex. och . TABELL 5.3 KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING FÖR DEN JURIDISKA ENHETEN STATEN MILJONER KRONOR Kassa, bank m.m. 1 5 223,4 22 336,4 Värdepapper och andelar 2 15 931,6 19 580,7 Kundfordringar 3 4 009,5 3 879,7 Övriga fordringar 4 21 898,5 14 909,3 Pågående arbeten 5 2 016,8 1 060,9 Varulager och förråd 6 9 190,5 9 866,3 Förskott till leverantörer 7 15 750,3 15 253,2 Summa omsättningstillgångar 74 020,7 86 886,7 Periodavgränsningsposter 8 49 326,2 41 526,7 Anläggningstillgångar Aktier och andelar i dotter och intresse- företag 9 125 278,5 56 904,3 Obligationer och andra värdepapper 10 3 755,3 2 805,2 Andra långfristiga fordringar 11 113 851,4 155 483,1 Summa finansiella tillgångar 242 885,1 215 192,6 Materiella tillgångar Beredskapslager 12 3 005,3 4 564,8 Pågående nyanläggningar 13 17 441,2 3 466,9 Tekniska anläggningar, makiner 14 11 707,6 11 154,0 Övriga anläggningar, transportmedel, inventarier 15 18 243,9 12 533,9 Byggnader 16 22 627,4 26 672,9 och annan fast egendom 17 10 676,8 11 150,1 Statliga vägar 18 62 399,5 53 731,8 Järnvägsanläggningar 19 36 017,7 7 314,0 Summa materiella tillgångar 182 119,5 130 588,4 Immateriella tillgångar 20 353,2 317,9 Summa anläggningstillgångar 425 357,8 346 098,9 Summa tillgångar 548 704,6 474 512,4 Depositioner Deponerade medel återfinns främst hos Länsstyrelserna, samt de Allmänna advokatbyråerna. De kan t.ex. utgöras av hyror som deponerats av privatpersoner i samband med en pågående tvist med en fastighetsägare. Ansvarsförbindelser Med ansvarsförbindelser avses större framtida åtaganden som inte redovisats som skuld i balansräkningen. Skuldbokföring av ansvarsförbindelser ska dock ske så snart det är sannolikt att ersättning kommer att utgå och beloppet kan fastställas med rimlig sannolikhet.