prop · GL039 · 1998-01-01 00:00:00 — En kvarskriven person kan således inte räkna med att få fullständig hälso- och sjukvård i det landsting som vederbörande vistas i om hon eller han är folkbokförd i ett annat landsting. För annat än akut vård måste den kvarskrivne vända sig till det landsting inom vars område hon eller han är folkbokförd. Det är ett förhållande som uppenbarligen är till nackdel för den kvarskrivne. En kvarskriven person lever ofta i en svår situation till följd av det hot som vederbörande är utsatt för. Det är nödvändigt att allt görs för att den kvarsk- rivne inte skall lida men av kvarskrivningen. Rätten till hälso- och sjukvård är en grundläggande rättighet i samhället. Det är enligt regeringens mening inte acceptabelt att en kvarskriven person i vissa fall måste lämna sin vistelseort för att söka vård på den ort där hon eller han är folkbokförd. Regeringen föreslår därför att kvarskrivna personer får en uttrycklig rätt till hälso- och sjukvård i det landsting som de vistas i. Denna rätt bör läggas fast genom en särskild bestämmelse i hälso- och sjukvårdslagen. Den lagen kommer därmed att få en liknande särreglering för kvarskrivna som skollagen nu har. En annan fråga i detta sammanhang är rätten till tandvård. Enligt tandvårdslagen (1985:125) följer skyldighet att erbjuda tandvård samma principer om bosättning som i hälso- och sjukvårdslagen. I likhet med anser regeringen att kvarskrivna skall ha rätt även till tandvård på den ort där de faktiskt visats. Om den kvarskrivne uppger sin verkliga adress hos hälso- och sjukvården omfattas uppgiften av det starka sekretesskydd som i övrigt gäller för området (7 kap. 1 § sekretesslagen). Vad som sagts nu gäller även för den allmänna tandvården. När den kvarskrivne vill utnyttja sin rätt till fullständig sjukvård i vistelselandstinget kan han eller hon behöva hjälp för att komma till sin rätt. Den enskilde kan även behöva hjälp vid kontakten med andra myndigheter. som är den myndighet som känner till den enskilde bör kunna hjälpa den enskilde vid kontakter med andra myndigheter om det behövs. måste även andra myndigheter vara beredda att bistå den enskilde. I många fall har den kvarskrivne kontakt med . Det är då naturligt att hjälpen lämnas den vägen. torde allmänt sett ha goda förutsättningar att hjälpa den kvarskrivne. Regeringens bedömning: Beslut om kvarskrivning bör även fortsättningsvis fattas av skattemyndigheten. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. anser att man bör undersöka om det inte är möjligt att samordna beslutsfunktionerna inom området för personskydd på ett avsvärt bättre sätt än enligt förslaget. Ärendena bör lämpligen handläggas inom rättsväsendet. Detta torde dock enligt hovrätten kräva ytterligare överväganden. Skälen för regeringens bedömning: Kvarskrivning beslutas av skattemyndigheten. Då bestämmelsen om kvarskrivning infördes uttalades att de bedömningar av hotsituationer m.m. som aktualiserades när en person ville kvarskrivas i viss mån var främmande för skattemyndigheterna (prop. 1990/91:153 s. 117). Bedömningarna i kvarskrivningsärendena ansågs dock ha avsevärda likheter med den avvägning som måste göras vid prövning enligt 7 kap. 15 § sekretesslagen vid utlämnande av exempelvis adressuppgifter. Vad som anfördes om bedömningar av hotsituationer m.m. gäller fortfarande. anser att de riskbedömningar som skattemyndigheterna skall göra i kvarskrivningsärendena framstår som i hög grad artfrämmande för dessa myndigheter. Visst kan det sägas att bedömningar av hotsituationer är främmande för skatte- myndigheterna. har skattemyndigheterna haft att göra sådana bedömningar i ärenden om sekretessmarkering. Enligt regeringens mening är det dock inte prövningen av om en hotsituation uppfyller lagens krav som innebär störst svårigheter. Vid handläggningen av kvarskrivningsärenden torde problemen i första hand gälla frågan om varför sekretess inte är en tillräcklig skyddsåt- gärd. Prövningen av den frågan kan inte sägas ligga närmare till hands för någon annan myndighet än skattemyndigheten. Detsamma gäller bedömningen av konsekvenserna av kvarskrivning. Frågor om fingerade personuppgifter prövas visserligen av domstol. Skälet till det torde dock i första hand vara att fingerade personuppgifter berör tredje mans rätt på ett helt annat sätt än vad som är fallet med kvarskrivning. Enligt regeringens mening finns det inte skäl att föreslå att beslut om kvarskrivning flyttas från skattemyndigheterna. Det är en annan sak att avsaknaden av domstolsavgöranden kan sägas innebära svårigheter vid bedömningen av kvarskrivningsfrågor. För att få vägledande av- göranden till stånd bör noggrant följa skattemyndigheternas prövning av kvarskrivningsärenden. Bestämmelser om fingerade personuppgifter infördes den 1 juli 1991och regleras i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. Enligt 1 § lagen om fingerade personuppgifter får en person som är folkbokförd i landet medges att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingerade personuppgifter) om det finns en uppenbar risk att personen kan bli utsatt för särskilt allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet. Det krävs också att personen inte kan ges tillräckligt skydd på annat sätt.- När ett medgivande att använda fingerade personuppgifter har givits registreras den som fått medgivandet med bl.a. fingerat personnummer och namn i folkbokföringen. Därifrån förs de fingerade uppgifterna vidare till bl.a. olika myndigheter på samma sätt som andra folkbokföringsuppgifter. Personen i fråga använder så gott som undantagslöst de fingerade uppgifterna. Den "gamla identi- teten" är avregistrerad inom folkbokföringen. Det framgår att avregistreringen har sin grund i att den enskilde använder fingerade personuppgifter. Den som fått fingerade personuppgifter är folkbokförd under de nya uppgifterna på den ort där hon eller han är bosatt. Genom att personen använder fingerade person- uppgifter om sig själv kan vederbörande sägas ge sken av att vara en annan person än den hon eller han verkligen är. Fingerade personuppgifter har samma syfte som kvarskrivning. Åtgärden skall skydda mot att en viss person utsätts för förföljelse av en eller flera andra personer. Förföljaren är ofta känd när fråga om byte aktualiseras men åtgärden kan användas även när denne inte går att närmare identifiera. Mera avgränsat kan syftet med fingerade personuppgifter sägas vara att hindra att en förföljare, med hjälp av allmänna handlingar hos en myndighet, får kännedom om var den person som behöver skyddas bor eller vistas. En omständighet av särskild betydelse i sammanhanget är den omfattande användningen av personnummer som förekommer i samhället. För en säker identifie- ring av registrerade personer och för en effektiv samkörning av uppgifter mellan olika myndigheter och register har det bedömts nödvändigt att personnumret kommer till användning. Personnumret är ett nyckelbegrepp när det gäller att hos myndigheter söka information om personer och är ett så kallat sökbegrepp i alla ADB-register. Den som känner till en persons personnummer kan alltså få reda på exempelvis vederbörandes adress medan enbart en namnuppgift ofta inte är till- räcklig för detta. Ändring av personnummer är därför en viktig faktor när det gäller fingerade personuppgifter. Förutsättningar för fingerade personuppgifter Fingerade personuppgifter kan, enligt 1 § lagen om fingerade personuppgifter, bli aktuella endast för den som riskerar att bli utsatt för särskilt allvarlig brottslighet. Lagen anger att det måste röra sig om brott som riktar sig mot personens liv, hälsa eller frihet. I första hand avses brottslighet som är direkt livshotande eller som syftar till svår kroppsskada eller grov frihe- tskränkning och som regleras i 3, 4 och 6 kap. (prop. 1990/91:153 s. 143). har i rättsfallet NJA 1994 s. 497 II slagit fast att fara för bortförande av barn skall anses utgöra en sådan risk som avses i lagen om fingerade personuppgifter. Det är emellertid inte alla former av brott mot en persons liv, frihet eller hälsa som utgör grund för att få fingerade personuppgifter. Endast brott med höga straffvärden skall kunna grunda rätt att använda fingerade personuppgifter. Vidare skall det finnas en "uppenbar risk" för särskilt allvarlig brottslighet för att fingerade personuppgifter skall kunna medges. Enbart brottsrisk räcker emellertid inte. Det krävs också att personen i fråga inte kan ges tillräckligt skydd på annat sätt. För att fingerade personuppgifter skall få medges måste det vara klarlagt att kvarskrivning inte räcker för att skydda personen i fråga (prop. 1990/91:153 s. 144). Fingerade personuppgifter medges endast för bestämd tid. Den längsta tid som lagen tillåter är . Lagen utesluter dock inte att fingerade personuppgifter kan medges för mer än en period. Fingerade personuppgifter beslutas av domstol. är första instans i alla ärenden om fingerade personuppgifter. Tingsrättens avgörande kan överklagas till och enligt allmänna regler. Ansökan till tingsrätten om fingerade personuppgifter görs i första hand av efter framställning från den som önskar fingerade personuppgifter. har rätt att avslå en framställning om styrelsen bedömer att den enskilde inte har någon utsikt att erhålla fingerade personuppgifter. Om det sker har den enskilde rätt att själv ansöka hos tingsrätten. Fingerade personuppgifter medför inte någon rättslig förändring av personens namn eller andra förhållanden. Den skyddade får rätt att dölja de verkliga upp- gifterna men rättsligt är hon eller han samma person som . Personen i fråga torde inte ha någon skyldighet att använda de fingerade uppgifterna utan kan i vissa sammanhang också nyttja sitt verkliga namn och personnummer m.m. Det har inte någon privaträttslig betydelse om personen ingår avtal eller andra rättshandlingar med användande av verkliga eller fingerade uppgifter. är det samma rättssubjekt som kan göras ansvarigt. Motsvarande gäller i fråga om offentligrättsliga förpliktelser. Komplikationer vid fingerade personuppgifter Ett tillstånd att använda fingerade personuppgifter är för den enskilde och hans eller hennes närmaste en utomordentligt ingripande åtgärd såväl på det personliga planet som i kontakter med myndigheter och andra. Verkningarna är i långt högre grad än vid kvarskrivning svåra att överblicka för den som berörs. Det dagliga livet kompliceras eftersom den berörde och hans eller hennes familj inte bara måste ändra namn. För att användningen av fingerade personuppgifter skall bli en effektiv åtgärd måste den enskilde också byta bostad och arbete samt allmänt ändra sin livsföring. Fingerade personuppgifter medför vidare en hel del negativa konsekvenser också för myndigheter och andra. Svårigheterna som drabbar både den enskilde och tredje man har samma grundorsak. När medgivande har lämnats till att använda fingerade personuppgifter registreras sådana uppgifter inom folkbokföringen för personen i fråga. Som nämnts förs uppgifterna i likhet med andra folkbokföringsuppgifter vidare i första hand till olika myndigheter men också till företag m.fl. Inte på något sätt framgår det hos uppgiftsmottagarna att personen egentligen har annat namn och personnummer m.m. Det är detta för- hållande - som också är själva syftet med åtgärden - som ställer till svårigheter för den enskilde, myndigheter och andra. Särskilt när det gäller försäkrings- och bidragsförmåner som administreras av försäkringskassorna och drabbas den enskilde av problem. När det gäller pensions- och sjukförsäkringsfrågor föreligger det ett stort behov av att berörd myndighet kan knyta samman verklig och fingerad identitet. När pension i någon form aktualiseras måste exempelvis pensionspoäng intjänade i verklig och fingerad identitet kunna kopplas samman. Den enskilde kan annars gå miste om betydande belopp. Myndigheter som administrerar socialförsäkringen kan inte med ledning av tillgängliga uppgifter göra en sådan sammankoppling. Detta drabbar den enskilde i hög grad. Det är därför som kassorna från och den enskilde får viss information om de fingerade personuppgifterna. I fråga om bostadsbidrag och barnbidrag föreligger inte några större svårigheter. Dessa bidrag torde kunna utgå utan problem även till den som har medgivits fingerade personuppgifter. Problemen verkar däremot vara betydligt större när det gäller underhållsstöd som utbetalas till en förföljd person för barn som förföljaren är underhållsskyldig mot. har bedömt att risken är stor för att den fingerade identiteten röjs i ärenden om underhållsstöd. Underhållsstödet utbetalas därför till den berättigade med an- vändning av den verkliga identiteten. Det belyser att den som fått medgivande att använda fingerade uppgifter kanske ändå i vissa sammanhang måste bruka sina verkliga personuppgifter, något som naturligtvis måste vara besvärande för henne eller honom. Det kan konstateras att de negativa konsekvenserna av fingerade personuppgifter är särskilt tydliga inom socialförsäkringsområdet. De uppkommande frågorna avseende rätten till t.ex. pensions- och sjukvårdsförmåner måste emellertid hanteras med beaktande av att den enskilde har rätt att använda fingerade personuppgifter. Det är knappast acceptabelt att uppgiftsanvändningen leder till att hon eller han måste avstå från vissa bidrag eller ersättningar. Försäkringskassorna och måste ha ett särskilt ansvar för att det inte blir fallet. Det finns inte någon laglig möjlighet för den som har fått fingerade personuppgifter att undandra sig förpliktelser. Personen i fråga har inte heller rätt att vägra medverka i ett rättsligt förfarandet med hänvisning till att han eller hon fått fingerade personuppgifter. Det är inte otänkbart att personen i fråga kan bli skyldig att inställa sig personligen exempelvis inför allmän domstol. Därvid föreligger risk för att den skyddade personens verkliga iden- titet avslöjas. Även om ombud eller biträde anlitas är en sådan risk inte utesluten. Regeringen återkommer till frågan om forum i rättegång i avsnitt 4.6. har pekat på att fingerade personuppgifter medför svårigheter vid utfärdande och innehav av körkort samt för verkets hantering av bil- och felparkeringsregister. Verket har fått underrättelser från om fingerade personuppgifter som har berört verkets ansvarsområden och har därigenom, bland annat i sina register, fört över upp- gifter från den verkliga identiteten till den fingerade. Den ordningen har enligt verket ändå medfört komplikationer vid exempelvis förarprov och lett till att personer som har fingerade personuppgifter har nödgats avslöja sitt verkliga personnummer. Fingerade personuppgifter får konsekvenser också för beskattningen och för kronofogdemyndigheternas handläggning av mål om betalningsföreläggande och verkställighet. kan t.ex. inte upptäcka att man har att göra med en person som även kan ha skulder i annat namn.- I ärende om svenskt medborgarskap torde det vara nödvändigt att den beslutande myndigheten har tillgång till även de verkliga uppgifterna. En utlänning som vistas i kan behöva uppehållstillstånd. Ett sådant tillstånd kan behöva ändras om tillståndsinnehavaren byter identitet. Skulle den skyddade personen vilja ingå äktenskap uppstår särskilda svårig- heter. Hindersprövning kan knappast rättsenligt göras enbart utifrån de finge- rade uppgifterna. Om en person som använder fingerade uppgifter avlider kan arvsberättigade släktingar ha svårt att bevaka sin rätt. Det beror på att folkbokföringen inte alla gånger utvisar de rätta släktskapsförhållandena för en sådan person och att detta kan vara obekant för den som skall utreda boet. Fingerade personuppgifter påverkar också möjligheten för den som bytt identitet att bevaka sin rätt när en släkting avlider. Den skyddade kan ju inte lokaliseras med hjälp av folkbok- föringen. Vissa förvärv eller innehav av egendom kräver registrering hos myndighet. Det gäller bl.a. fast egendom och fordon. Egendom som en person har förvärvat innan hon eller han medgivits fingerade personuppgifter torde vara svår att avyttra i den fingerade identiteten. En avyttring bör göras antingen före bytet eller med användande av personens verkliga uppgifter. För att minska risken för förföljelse torde det förstnämnda alternativet vara att föredra. Viss yrkesutövning kan kräva legitimation, auktorisation eller tillstånd. En person som exempelvis har läkarlegitimation i sin verkliga identitet kan inte utan vidare använda den efter det att han eller hon fått fingerade personuppgifter. När ett byte till fingerade personuppgifter har skett bör den myndighet som har utfärdat legitimation eller tillstånd av något slag medverka till att den enskilde får en ny handling med de fingerade uppgifterna. Slutligen kan nämnas som en komplikation vid användandet av fingerade personuppgifter svårigheten att åberopa äldre betyg och intyg av olika slag eftersom dessa är utfärdade i det verkliga namnet. 4.5.2 Fingerade personuppgifter endast då allvarligt brott befaras Regeringens förslag: Även i fortsättningen skall ett medgivande att använda fingerade personuppgifter kunna lämnas endast om det finns risk för allvarligt brott mot den enskildes liv, hälsa eller frihet. Kraven på brottslighetens svårhetsgrad och på den risk som skall föreligga sänks dock. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. anser dock att riskrekvisitet bör anpassas till vad som gäller i fråga om besöksförbud. anser att kravet på att faran skall avse särskilt allvarlig brottslighet bör kvarstå. Skälen för regeringens förslag: Som vi tidigare varit inne på får ett medgivande att använda fingerade personuppgifter ingripande verkningar för den som berörs. Utgångspunkten är därför att denna form av skydd bör användas restriktivt och endast när andra åtgärder inte är tillräckliga. Detta framhölls också när möjligheten att få fingerade personuppgifter infördes. Den gällande lagstiftningen bygger på att fingerade personuppgifter skall beviljas endast den som är utsatt för ett allvarligt hot. Enligt regeringens mening måste det också vara fråga om risk för svårare brott för att fingerade personuppgifter skall komma i fråga. Kravet på att brottsligheten skall vara särskilt allvarlig kan emellertid som utredningen framhållit leda till en onödigt sträng tillämpning. Uttrycket kan uppfattas exempelvis som att en miss- handel måste vara grov för att fingerade personuppgifter skall komma i fråga, dvs. att det allmänt sett krävs brott med straffvärden som inte understiger . Ett sådant synsätt framstår inte som motiverat. Restriktiviteten i fråga om medgivande att använda fingerade personuppgifter bör behållas men inte vara alltför koncentrerad till frågan om brottets straffvärde. Även gärningar som har ett straffvärde bör kunna godtas. Vid brottslighet som upprepats kan kanske ett ytterligare något lägre straffvärde accepteras, t.ex. om brottsligheten har varit särskilt besvärande för målsäganden. Sammantaget bedömer regeringen att det finns skäl att något sänka nivån på den befarande brottsligheten. I lagtexten bör det komma till uttryck genom att kravet i 1 § lagen om fingerade personuppgifter på att brottsligheten skall vara "särskilt" allvarlig tas bort. Risken för brott skall föreligga objektivt sett. Självfallet är det svårt att exakt fastställa vilken brottslighet som kan befaras. På motsvarande sätt som förordas i fråga om besöksförbud och kvarskrivning är det naturligt att till att börja med göra bedömningen utifrån en tidigare brottslighet som en förföljare har gjort sig skyldig till. Det är också utifrån denna brottslighet som bedöm- ningarna om den befarade brottslighetens art och straffvärde måste göras. Om en person har dömts för ett allvarligt brott, exempelvis svår misshandel, mot den som begär fingerade personuppgifter är det en omständighet som måste tillmätas stor betydelse vid en riskbedömning. Den tidigare brottsligheten behöver inte nödvändigtvis vara riktad mot personens liv, hälsa eller frihet. Även förmögenhetsbrott och annan typ av brottslighet som har riktats mot den som förföljs kan beaktas. Vidare är det inte uteslutet att också brottslighet som har riktats mot någon annan än den som begär fingerade personuppgifter kan till- mätas betydelse när det gäller att bedöma vilken risk som föreligger. Det är inte tillräckligt för fingerade personuppgifter att den som begär skyddsåtgärden har utsatts för brott. Det krävs att det föreligger risk för ytterligare förföljelser i form av sådana brott som anges i lagen om fingerade personuppgifter. När frågan om fingerade personuppgifter aktualiseras har den som ansöker om att få ett medgivande oftast utsatts för sådant brott som lagen stadgar. Det bör då inte vara så svårt att bedöma om det föreligger risk för ytterligare brott mot samma person. Visar det sig att gärningsmannen fortsätter att trakassera eller söka kontakt med denne bör det oftast vara till- räckligt för att konstatera att erforderlig risk föreligger. Ett medgivande att använda fingerade personuppgifter kräver inte att den som vill använda uppgifterna har utsatts för brott, även om det torde vara den vanligaste situationen. Om en polisutredning pågår kan det ofta vara lämpligt att invänta beslut om åtal och dom i saken. Kan frågan om fingerade personuppgifter inte invänta ett avgörande får riskbedömningen göras utifrån en självständig prövning av den utredning som finns. En särskild risk för att bli utsatt för brott kan den anses löpa som har an- mält eller på annat sätt avslöjat en brottsling. Riskens storlek kan bl.a. antas hänga samman med hur allvarligt det avslöjade brottet är. Den utpekade gärnings- mannens person har särskild betydelse när det gäller att bedöma risken för repressalier. Även om det kan visas att förföljelse och trakasserier har ägt rum eller pågår kan det vara svårt att få utrett att det föreligger risk för sådant allvarligt brott som lagen kräver. Avgörande är naturligtvis vad som framkommer om för- följaren när denne är känd. Är han dömd för allvarlig brottslighet mot den som begär fingerade personuppgifter och fortsätter att söka kontakt med vederbörande utan att förhållandena mellan de båda i grunden förändrats, bör det inte vara några svårigheter att konstatera att erforderlig brottsrisk föreligger. Har den utpekade förföljaren planerat eller förberett ett allvarligt brott mot den som har begärt fingerade personuppgifter bör också kravet på brottsrisk vara uppfyllt. I andra fall kan det vara så att förföljaren inte exakt identifieras men med hänsyn till omständigheterna står det klart att han tillhör en viss bestämd krets av personer. Så kan vara fallet om den som begär fingerade personuppgifter har vittnat eller medverkat i en polisutredning mot en kriminell gruppering av något slag och därefter utsätts för hot. Situationen kan vara likartad om en person själv har tillhört en sådan gruppering eller någon annan sam- manslutning men sedermera tagit avstånd från denna och därför riskerar repres- salier. I dessa fall finns det inte alltid någon tidigare dömd förföljare som utgör hotet. krävs att det skall föreligga en "uppenbar" risk för brottslighet. Enligt regeringens mening innebär det ett krav på en mycket överhängande brotts- risk. Det kan vara svårt att förebringa utredning om en så hög risk. Det gäller särskilt i de fall då den som står för hotet inte går att närmare identifiera. Kravet på att brottsrisken skall vara uppenbar kan också medföra att den som begär fingerade personuppgifter kan nödgas utstå förföljelse innan ett medgivande om fingerade personuppgifter kan aktualiseras. Med hänsyn till det sagda föreslår regeringen att det inte bör föreligga något krav på att brotts- risken skall vara uppenbar. Det rekvisitet skall därför utgå ur lagtexten.