prop · GL031D7 · 1998-01-01 00:00:00 — Genom ett säkerhetsfrämjande samarbete med grannländerna och med beaktande av FN och fastlagda principer, gagnar vi vår egen säkerhet och bidrar till ökad stabilitet och säkerhet i . Det säkerhetsfrämjande stödet kan användas för insatser i hela , men särskild prioritet ges insatser i närområdet, främst i de baltiska staterna men också i och i nordvästra delarna av inklusive . Stödet samordnas av en interdepartemental arbetsgrupp under ledning av biträdande statssekreteraren i . Beslut om varje insats fattas av regeringen. har totalt utgått i säkerhetsfrämjande stöd. Huvuddelen av samarbetet har gällt de tre baltiska länderna och omfattar bl.a. stöd till säkerhetspolitisk kompetensutveckling, kust- och gränsbevakning, sjö- och luftfart, polis, tull, civilförsvar och räddningstjänst. har också bistått de baltiska staterna att bygga upp försvarsmakter under demokratisk kontroll. Insatserna avseende de västra land- och sjögränserna liksom på räddningstjänstens område har gått in i en avslutande fas. Fortsatta insatser på dessa områden kommer främst att ha karaktären av underhåll och uppföljning av genomförda projekt. De erfarenheter som vunnits genom insatser på det säkerhetsfrämjande området har understrukit vikten av subregionalt och regionalt samarbete i . Det säkerhetsfrämjande stödet bör därför fortsättningsvis inriktas på regionalt samarbete och gränsöverskridande samarbetsprojekt. Stärkandet av demokratins och rättsstatens institutioner har viktiga säkerhetsfrämjande aspekter, inte minst beträffande de s.k. lågnivåhoten dvs. icke militära hot mot säkerheten. I stor utsträckning bör stödet vara anpassat till rådande europeiska normer och i synnerhet EU:s regelsystem. Det svenska stödet till polis- och tullväsende utgör exempel på säkerhetsfrämjande insatser som också är av betydelse för ländernas ekonomiska utveckling och integration i och för EU. Stödet bör därför fortsatt inriktas på uppbyggnaden av grundläggande statsfunktioner: polis, kust- och gränsbevakning, tullväsende, demokratisk försvarsmakt, säkerhetspolitisk kompetens m.m. Åtgärder för att öka de baltiska ländernas förmåga att delta i PFF-samarbetet (Partnerskap för fred) kommer också att stödjas, t.ex. officersutbildning och minröjningsoperationer. avser också stödja en fortsättning av Baltisk bataljon (BALTBAT) projektet, liksom upprättande av en sambaltisk marinstyrka, Baltic Naval Squadron (BALTRON) som avses användas exempelvis för förstärkt kustbevakning, räddningstjänst samt minröjning. Att fördjupa demokratins kultur Demokratiseringen har utgjort ett av de viktigaste inslagen i de central- och östeuropeiska staternas samhällsomvandling. kommer att fortsätta att stödja den löftesrika processen och bidra till att fördjupa demokratins kultur. Det kommer att vara lika viktigt för de central- och östeuropeiska länderna att kunna uppvisa stabila demokratiska institutioner och respekt för mänskliga rättigheter och minoriteter som att visa på framsteg i övergången till marknadsekonomi vid bedömningen av deras ansökningar om medlemskap i . Demokratisamarbetet utgör därför ett viktigt bidrag till ansökarländernas närmande till EU. Stödet på demokratiområdet har ökat markant , både vad gäller antalet insatser och volym, men stödinsatser inom detta område är vanligen mindre finansiellt krävande än på andra områden. Regeringen har beslutat på förslag från Sida om en strategi för stöd till en demokratisk samhällsutveckling och respekt för mänskliga rättigheter i , som är vägledande för demokratisamarbetet. Med utgångspunkt i strategin skall insatserna fokuseras på stöd till rättsväsendet, lokal demokrati (bl.a. det fördjupade vänortssamarbete), journalistutbildning, beredning av de politiska besluten och samspel mellan de politiska instanserna och förvaltningen, kontroll och revision i förvaltningen samt medborgarutbildning och medborgaraktiviteter i samhällsfrågor. Jämställdhetstänkande skall prägla demokratisamarbetet liksom alla andra delar i östsamarbetet, men direkta insatser för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män lyfts särskilt fram i demokratistrategin. Utvecklingssamarbetet på rättsområdet bör få ökad uppmärksamhet i strävandena att stödja de baltiska ländernas och närmande till EU. Sida har tagit inititativ till utökade insatser på området i de baltiska staterna. Arbetet inom den upprättade på rättsområdet förväntas bidra bl.a. till en stärkt resursbas inom sektorn. Dessutom fattades beslut vid ett nordiskt-baltiskt utrikesministermöte om tillsättandet av en nordisk-baltisk aktionsgrupp för att samordna nordiskt stöd till de baltiska ländernas närmande till EU på tredjepelarområdet, t.ex. rättsväsende, polisväsende, tull- och gränskontroll och migrationsfrågor. Regeringen anser vidare att det samarbete som sker genom och mellan enskilda organisationer och folkrörelser i och samarbetsländerna är av avgörande betydelse för fördjupandet av demokratins kultur. Språk- och integrationsstödet för de rysktalande befolkningsgrupperna i och är också mycket betydelsefullt, såväl i demokratihänseende som i ett säkerhetsfrämjande perspektiv. Detta stöd skall öka nästkommande år. Att på djupet förändra den politiska kulturen är en lång process. Resultaten i ett kort perspektiv är svåra att mäta. Några svenska insatser som genomförts är att: ca 100 journalister har fått utbildning i om medias roll i en demokrati, ett 80-tal svenska kommuner deltar eller har deltagit i det fördjupade vänortssamarbetet med kommuner på andra sidan , utbildning av kriminal- och fångvårdspersonal för en humanare fångvård i de baltiska länderna har genomförts, så gott som alla svenska riksdagspartier har etablerade kontakter med systerpartier på andra sidan . Att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling Huvuddelen av samarbetet inom det ekonomiska området syftar till att bygga upp och stödja de institutioner som behövs för en fungerande marknadsekonomi och därmed bidra till en dynamisk ekonomisk utveckling i . Parallellt med den ekonomisk omställningen utsätts det sociala skyddsnätet för svåra påfrestningar och insatser inom den sociala sektorn är därför av särskild betydelse. Uppgiften är att fullfölja omvandlingen från de sovjetiska samhällsstrukturerna, över etablerandet av marknadsekonomins fundament och de övergångsproblemen till en fullfjädrad social marknadsekonomi och välfärdssamhälle av västeuropeisk karaktär. Att lyckas med detta är av avgörande betydelse för Europaintegrationen och för att ett framtida utvidgat EU skall fungera väl. stöd till den ekonomiska utvecklingen är framför allt inriktat på institutionsuppbyggnad. Stödet omfattar bland annat samarbete inom offentlig förvaltning, som budget, statistik, revision, skattesystem, arbetsmarknadens institutioner och infrastruktur. Ett omfattande samarbete bedrivs också avseende lantmäteri och fastighetsregistrering, vilket underlättar för de nya ägandeförhållandena i länderna. Samarbetet på dessa områden, som pågått , är särskilt betydelsefullt i ljuset av kandidatländernas närmande till EU. Regeringen anser att det näringslivsinriktade samarbetet är av fortsatt betydelse. Samverkan med svenskt näringsliv är av ömsesidigt intresse för och länderna i . Det näringslivsfrämjande stödet till regionen sker bland annat via Sida genom StartÖst, som syftar till att underlätta för svenska små och medelstora företag som vill etablera sig i , nordvästra och . De svenska företagen får härigenom stöd främst till utbildning. Programmet Advantage Balticum riktar sig till baltiska företag och syftar till att öka deras export till . inkluderas även ukrainska företag i programmet. Två program stödjer också utvecklingen av banker och företag i . Det baltiska investeringsprogrammet (BIP) är ett samnordiskt program som etablerades 1992 och som efter en förlängning fortsätter . BIP syftar till att förbättra företagsklimatet i de baltiska länderna, bland annat genom stöd till tre nationella investeringsbanker. () stödjer den privata banksektorn i samtliga tre baltiska länder. SFM bidrar med aktiekapaital och lån till banker och hypoteksinstitut, men förmedlar även tekniskt stöd genom seminarier och kurser. Bolaget är nu delägare i ca tio banker. SFM:s engagemang har bidragit till att stabilisera banksektorn och att åter bygga upp förtroendet för privata banker i de baltiska länderna. Under planerar regeringen att fortsätta bidra till ett stärkande av den ekonomiska omvandlingen i länderna, med tonvikt på de områden som för ansökarländerna har en direkt relevans för närmandet till EU. Härtill skall de senaste årens utveckling med ökat svenskt stöd till en förstärkning och moderinisering av den sociala sektorn i samarbetsländerna fortsätta. Att stödja en miljömässigt hållbar utveckling miljöinsatser i inriktas på att bevara och förbättra miljön, särskilt i och kring . Utgångspunkten för insatserna är Åtgärdsprogrammet för med förslag på insatser som gynnar gränsöverskridande samarbete. Insatserna består dels av institutionellt stöd till centrala och regionala miljöförvaltningar och dels av investeringar som är nära kopplade till kunskapsöverföring. Ett nära samarbete mellan och sker beträffande miljöstödet. De största föroreningskällorna i är avloppsvatten från hushåll och industrier samt jordbrukets läckage av näringsämnen. har tecknat avtal om delfinansiering av sju större vatten- och avloppsprojekt i och deltar i förberedelser om ytterligare vatten- och avloppsprojekt i , , och där de största insatserna planeras i respektive . har även finansierat studier avseende avfallsprojekt i och samt mottagningsanordningar för olja i hamnar i och . Den närmare inriktningen vad gäller avloppsrening bör ses över i enlighet med det nya åtgärdsprogrammet för . Även miljöinsatser inom jordbruksområdet har hög prioritet. En fortsättning på det tidigare stöd som förmedlats via Statens () vad gäller demonstrationsprojekt i de baltiska republikerna, och avseende ett miljöanpassat jordbruk förbereds nu av Sida. Vid statsministrarnas i möte i fastlades att uthållig utveckling skulle vara grunden för det fortsatta samarbetet i regionen. Bakom detta ligger en insikt om att många miljöproblem inte går att lösa annat än genom internationell samverkan. En annan viktig utgångspunkt är att förebygga oönskade miljökonsekvenser som kan bli följden av en snabb ekonomisk utveckling i och att därför lägga grunden för en sund utveckling som tar de första stegen mot en uthållig utveckling av regionen. Det svenska initiativet att utveckla en för är en avspegling av detta. I detta arbete kommer att spela en viktig roll som drivkraft för fortsatt miljöanpassning i regionen. Centrala frågor rörande de sju tunga samhällssektorer som ska behandlas inom ramen för en för Östersjömområdet kommer att tas upp. Det gäller bl.a. energisektorns anpassning till uthållig utveckling. Inom kärnsäkerhets- och strålskyddsområdet har verksamheten fortsatt koncentrerats till området kring . Ett av målen för svenska insatser är att användningen av kärnenergin sker med högsta möjliga säkerhetskrav och att kärnkraftverken i regionen uppfyller internationellt rekommenderade säkerhetskrav. De kärnkraftverk som inte kan uppnå en acceptabel säkerhet bör stängas . Detta är en förutsättning för det ekonomiska biståndet. Efter har ett intensivt internationellt samarbete bedrivits för att förbättra kärnsäkerhet och strålskydd i och de nya oberoende staterna. Det svenska stödet kanaliseras genom () och (). Det är angeläget att ställa de svenska insatserna i relation till dem som görs av andra instanser, t.ex. EU och , (). Samarbetet bedrivs inom områden som reaktorsäkerhet, strålskyddsåtgärder, hantering och omhändertagande av radioaktivt avfall samt förbättrad beredskap. Det svenska stödet koncentrerades till en början på säkerhetsförbättringar i de äldre sovjetiskbyggda kärnkraftverken. Särskilt har insatser vid kärnkraftverket i prioriterats. Vid har insatserna möjliggjort flera organisatoriska och tekniska förbättringar, bl.a. utveckling av lednings- och kvalitetssäkringsfunktionen, ökad tryckavlastning, förstärkning av brandskydd, reparation av svetsar i rörsystem samt förbättrat tillträdesskydd. Stödet har också omfattat stärkande av säkerhetsmyndigheterna och förbättring av säkerhetskulturen vid kärnkraftverket. Dessa insatser blir särskilt betydelsefulla när reaktornerna skall licensieras utifrån de säkerhetskrav som tillämpas i väst. Samarbete med avseende en säkerhetsanalys av kärnkraftverket i län och brandskyddet vid kärnkraftverket i Kola har inletts. Det svenska stödet bör fortsätta, men i större utstsräckning inriktas på att stärka mottagarländernas säkerhetsmyndigheter och på åtgärder för att höja säkerhetskulturen. I och med att de mest akuta frågorna rörande reaktorernas säkerhet har identifierats och vissa av dem åtgärdats, finns det anledning att intensifiera samarbetet på andra långsiktigt viktiga områden. Avfallssituationen på och miljöpåverkan från dumpningen av radioaktivt material i Barents- och Karahaven är områden där engagemang bör öka som samarbetet i Östesjöområdet fortsätter. Samarbetsländerna fastställde regeringen landstrategier för utvecklingssamarbetet med , , , och . Riktlinjer för utvecklingssamarbetet med antogs också. Landstrategierna gäller för perioden fram till och med och styr inriktningen av de svenska insatserna. Gemensamt för samarbete med , , och är att stödja dessa länders medlemskap i . Huvuddelen av det svenska stödet är inriktat på kunskapsöverföring och institutionsuppbyggnad som underlättar anpassningen till EU. Särskilda insatser görs härutöver i form av seminarier för politiker och tjänstemän i statsförvaltningarna i samtliga ansökarländer beträffande exemplevis inre marknadsfrågor, lagharmonisering och förhandlingsstrategi. Det är också viktigt att från svensk sida stödja de baltiska ländernas strävan att bli medlemmar i olika internationella organisationer. Samarbetet med framför allt , men även med och övriga länder i forna syftar till att knyta dessa länder närmare de europeiska samarbetsstrukturerna. Inte minst är ett led i denna strävan. Det ekonomiska systemskiftet från planekonomi till en marknadsekonomi med privat ägande har genomförts målmedvetet och i högt tempo. Omstruktureringen av ekonomin har hunnit långt. Produktionsfallet har vänt och tillväxttakten var positiv. ingår i den grupp om fem östeuropeiska länder som av EU- kommisionen föreslagits inleda förhandlingar om ett framtida medlemskap i . I enlighet med landstrategin skall samarbetet stödja en fortsatt konsolidering och fördjupning av den ekonomiska och politiska reformprocessen. Tekniskt stöd och utbildningsinsatser inriktas härvid särskilt på att underlätta och stödja förhandlingarna om ett framtida estniskt EU-medlemskap. finansieras tre svenska EU-rådgivare vid estniska ministerier. En betydande del av samarbetet utgörs av säkerhetsfrämjande insatser bl.a. till landets polis-, tull- och gränsbevakningsmyndigheter. Inom ramen för det fördjupade vänortssamarbetet genomförs omfattande insatser avseende lokal demokrati. Ett särskilt samarbete bedrivs, delvis genom språkutbildning, för att underlätta integreringen av de rysktalande befolkningsgrupperna i och detta samarbete kommer att öka . Samarbetet på rättsområdet förväntas också öka inte minst som ett led i att stödja medlemskap i . Samarbetet på det ekonomiska området har bl.a. omfattat bidrag till utveckling av kapital- och finansmarknadens institutioner, försäkringsväsendet och den offentliga administrationen. Tack vare svenskt stöd finns nu fungerande institutioner avseende luftfart, sjöfart och vägväsende. På miljöområdet sker samarbete främst avseende vatten- och avloppsrening samt energieffektivisering. Utvecklingssamarbetet med har minskat i volym, vilket är en naturlig följd av den relativt framgångsrika reformprocessen. ekonomiska omvandling och demokratiseringsprocess har varit framgångsrik. Tillväxten har tagit fart och inflationen sjunker men fortfarande finns institutionella brister. Enligt landstrategin skall tekniskt stöd och utbildningsinsatser särskilt inriktas på att underlätta och stödja förberedelsearbete inför ett framtida EU-medlemskap. Större delen av det svenska utvecklingssamarbetet har bäring på EU- förberedelserna, t.ex. inom det säkerhetsfrämjande området avseende tull och gränsbevakning, som är av särskild betydelse eftersom de baltiska staternas östgränser blir unionens yttre gränser vid ett medlemskap. Omfattande institutionsuppbyggnad har genomförts inom den offentliga förvaltningen. Därtill kommer det näringslivsfrämjande stödet, som förutom programmen Advantage Balticum och StartÖst också gäller privatiseringsprocessen med utbildnings- och tekniskt stöd till landreformen, utveckling av ett lantmäteri- och fastighetsregister. Inom utbildningssektorn har bidragit med stöd till samt till upprättandet av en handelshögskola för de tre baltiska länderna med säte i . Detta har bidragit positivt till det marknadsekonomiska klimatet i och också påverkat utformningen av den nationella utbildningen i ekonomi. Med syfte att skapa liknande förändringspotential inom rättsväsendet har tagit initiativ till och delfinansierar inrättandet av en rättshögskola i . utfästelser uppgår till . Ytterligare stöd till reformering av rättsväsendet planeras. På det sociala området genomförs reformer av pensions- och socialförsäkringssystemet samt med stöd av och . Stöd kommer fortsatt att ges till demokratifrämjande insatser, bl.a. kommer stödet för integrering av de rysktalande befolkningsgrupperna att intensifieras . Likaledes kommer ansträngningana inom miljö- och energiområdet att fortsätta dock med större inriktning på insatser i mindre städer och kommuner. Svenskt stöd till förberedelser för fjärrvärmerehablilitering i och Daugavpils pågår. Även den litauiska ekonomin har gjort stora framsteg sedan frigörelsen, även om vissa utmaningar kvarstår, som att avsluta privatiseringen. Inflationen sjönk och den ekonomiska tillväxten var under positiv. Liksom för de båda andra baltiska staterna inriktas det tekniska stödet och utbildningsinsatserna på att stödja förberedelserna inför ett framtida EU- medlemskap. genomför betydande säkerhetsfrämjande insatser i bl.a. på sjögräns- och område. Ett stort utvecklingsprogram med inriktning på institutionsuppbyggnad har genomförts inom skogs- och jordbruksnäringarna, inom luftfarts- och sjöfartsverk, sjöräddning, oljebekämpning, fartygsinspektion m.m. och har ett väl utvecklat vänortssamarbete, vilket framför allt syftar till att främja lokal demokratiutveckling och öka kompetensen inom den lokala förvaltningen. Nya kunskapsöverförande projekt för utveckling av rättsväsendet planeras. Inom den sociala sektorn pågår, med stöd från och , en omställning av det sociala arbetet från institutionsvård till öppna former för vård och omsorg. På miljö- och energiområdet kommer samarbetet avseende vatten- och avloppsrening samt energieffektivisering att utvidgas till att omfatta mindre städer och kommuner. Stödet till kärnkraftverket utgör den största svenska enskilda samarbetsinsatsen i och bidrar till att göra till det land som får mest svenskt stöd. Kravet på förbättrad säkerhet vid nämns allt oftare i kommentarer till utvecklingen i . är en fungerande parlamentarisk demokrati med en dynamisk marknadsekonomi. Den ekonomiska tillväxten fortsätter och förväntas bli den högsta i . Stora uppgifter återstår inom miljöområdet och den sociala sektorn och här spelar fortsatt svenskt stöd en viktig roll, även om samarbetsvolymerna minskat något till följd av framgångsrika ekonomiska utveckling. Europeiska kommisionen har föreslagit att skall ingå i den grupp om fem östeuropeiska länder som skall inleda förhandlingar om ett framtida medlemskap i . är som grannland till en viktig partner för samarbete inom de flesta samhällsområden. Inte minst näringslivskontakterna väntas fortsätta öka. De svenska stödinsatserna har i ökad utsträckning kommit att inriktas på att stödja landets närmande till EU. Också samarbetet på miljö, energi- och det sociala området, liksom stöd till lokal demokrati, har en fortsatt framträdande plats i landstrategin för . Samarbetet på miljöområdet har bland annat lett till projekteringar och investeringar i tre större avloppsverk, en mönstergill reducering av kolförbränningen i staden , att stränderna i badorten åter kunnat öppnas för allmänheten och att en genomförs lokalt i samarbete mellan sju polska och svenska kommuner. På arbetsmarknadsområdet har två pilotprojekt avseende arbetsförmedlingsverksamhet öppnats och vidareutbildningsinsatser har genomförts i sex städer. Inom den sociala sektorn har hjälpt den polska regeringen utarbeta modeller för den genomgripande reformering av pensionssystemet som man avser genomföra . Bland utbildningsinsatserna kan nämnas en kurs för polska miljöjournalister i och att en magisterutbildning inom bank- och finansområdet etablerats i i samarbete med . Översvämningarna i föranledde en särskild biståndsinsats från den . Vid sidan av en katastrofinsats av anslogs för kort- och långsiktiga åtgärder: återuppbyggnad av vattenförsörjnings- och avloppsanläggningar samt uppförande av bostäder. Beslut fattades även om att skulle avsättas ur den så kallade Östersjömiljarden för återuppbyggnadsinsatser i samarbete med näringslivet. insats var en av de största som ett enskilt land gjorde i som en följd av översvämningarna. genomgår alltjämt en omfattande samhällsomvandling. BNP fortsatte att falla men viss tillväxt förväntas . President återkomst till den politiska scenen och den nya mer reformsinnade regeringen är central för den fortsatta reformprocessen. Den kultur som ger demokratin dess innehåll är dock alltjämt svag och den inrikespolitiska situationen i präglas av fortsatt osäkerhet och svårutsägbarhet. Institutionsuppbyggnaden och förnyelsen går relativt långsamt. En decentralisering till regionerna och utveckling av lokalt självstyre fortsätter och bör vara en viktig grund för fortsatta demokratiska landvinningar. Relationerna till är alltjämt känsliga, men normaliseringsprocessen fortskrider. har tagit viktiga steg från planekonomi till marknadsekonomi. Ekonomin har visat tecken på att kunna gå mot en stabilisering, men det råder alltjämt stor osäkerhet och det finns risk för bakslag. Inflationen har kunnat nedbringas och tillväxten väntas öka , av produktionsfall. Till följd av omfattande privatiseringar härrör nära två tredjedelar av BNP från den privata sektorn. Anpassningen av den offentliga förvaltningen liksom av de institutioner som är nödvändiga för att marknadsekonomin skall fungera effektivt går trögt. Ofullständig lagstiftning skapar gråzoner och utgör grund för korruption och brottslighet. Skatte- och uppbördssystemen är otillräckligt utvecklade. Förändringarna i samhället innebär stora påfrestningar för stora delar av befolkningen. Reformpolitiken har misslyckats när det gäller att skapa nya sociala trygghetsstrukturer. bedriver samarbete med samtliga regioner och större städer i nordvästra inklusive . På några områden, t.ex. lantmäteri och fastighetsregistrering samt statistik, har verksamheten utvecklats snabbt till ett mer omfattande stöd för system- och informationsutveckling. Genom lantmäteristödet deltar i genomförandet av världens största landreform. På det sociala området och inom miljö- och energiområdet har samarbetet varit begränsat men har förutsättningar för att kunna öka och detta skall vi verka aktivt för. Den högre prioritet som givits bör även gälla under nästkommande budgetår förutsatt att reformprocessen medger fortsatt effektiva insatser. Samarbetet skall enligt landstrategin även fortsättningsvis inriktas på kunskapsöverföring och institutionsutveckling till stöd för reformprocessen. Den geografiska inriktningen på regionerna i nordvästra och skall kvarstå, men möjligheter skall finnas att genomföra insatser även i andra områden i .