prop · GL0311 · 1998-01-01 00:00:00 — Besluten om ursprungsbesked och beslut om särskilda kostnader härför bör därför fortsättningsvis överklagas till allmän förvaltningsdomstol i stället för som till regeringen. 11.2 Utlämnande av uppgifter till Regeringens förslag: ges möjlighet att på begäran få information från om import eller export av fiskprodukter. förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna Datainspektionen och har inte haft något att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Av framställan framgår bl.a. följande. har enligt förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen de uppgifter som åvilar svensk behörig myndighet i förhållande till EG:s gemensamma fiskeripolitik. Det innebär t.ex. att myndigheten till kommissionen skall rapportera om den svenska importen av lax inklusive uppgifter om deklarerat tullvärde och KN-nummer samt uppgifter ur importdeklarationen. Vidare skall myndigheten underrätta kommissionen om priserna på importerade fiskprodukter. För att fullgöra dess uppgifter är beroende av viss information om import av fisk som förekommer hos tullmyndigheterna. Framställningen avser ett rutinmässigt inhämtande av uppgifter som i huvudsak finns lagrade hos i dess tulldatasystem (TDS). Enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen gäller sekretess för uppgifter om enskilds ekonomiska förhållanden hos om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men av utlämnandet. Även om tullen regelbundet skulle utlämna uppgifter om fiskimporten till synes det endast undantagsvis röra sig om uppgifter som kan beröra enskilds ekonomiska förhållanden. De efterfrågade uppgifterna synes vara statistiska uppgifter om fiskprodukter t.ex. importerad lax dess vikt, tullvärde och tidpunkt för avlämnande av tulldeklaration. I likhet med Datainspektionen finner regeringen att det ur integritetssynpunkt inte finns något att erinra mot att tar del av de efterfrågade uppgifterna om fiskimport. Med hänsyn härtill bör upptas bland de myndigheter som enligt 118 § tullagen på begäran har rätt att få uppgifter om som rör import och export av varor. En begäran skall begränsas till att avse endast sådana uppgifter om import och export av fiskprodukter som behöver för att fullgöra sina uppgifter. 12 Ekonomiska konsekvenser Regeringens bedömning: Förslagen bör inte medföra några kostnadsökningar i myndigheternas verksamhet utan bör åtminstone ha en arbetsbesparande effekt. 12.1 Kostnader för tullens register i brottsbekämpande verksamhet Registerföring med ADB-stöd sker inom tullmyndigheternas tullkriminalenheter. har satsningarna på den brottsbekämpande verksamheten inom tullmyndigheterna ökat i proportion till tullmyndigheternas övriga verksamhet. Förslaget om inrättande av underrättelseregister torde emellertid inte öka arbetsbelastningen för den brottsbekämpande verksamheten utan tvärtom underlätta denna. Lagförslaget torde inte heller påverka driften och användningen av befintliga register i kostnadshänseende. Att inrätta även underrättelseregister torde vara mer kostnadseffektivt än att bedriva underrättelseverksamheten med register. Förslaget torde således inte komma att medföra något ökat behov av resurser utan kan rymmas inom nuvarande resursramar. 12.2 Kostnader för EU:s tullinformationssystem Med stöd av den antagna förordningen (EG) 515/97 om ömsesidigt bistånd kommer tullinformationssystemet att träda i kraft . Systemet kommer att bestå av en central databas som upprättas av kommissionen. Redan nu har kommissionen bistått medlemsstaterna med terminaler och programvara för tullinformationssystemets föregångare . Kommissionen har bett medlemsstaterna att identifiera behovet av ytterligare terminaler och förklarat sig att med medel som avser programmet stå för kostnaderna för dessa och programvara för tullinformationssystemet. Medlemsstaterna i sin tur förväntas stå för kostnader för underhåll och uppdatering av systmet samt ansvara för utbildning på lokal nivå. Hur tullinformationssystemet kommer att se ut i praktiken och hur kommissionen kommer att hantera de båda delarna i systemet som rör överträdelser av på tull- och jordbruksområdet respektive överträdelser av nationell lagstiftning enligt konventionen har ännu inte riktigt klarnat. Om terminaler och programvara även kommer att kunna användas för den databas med uppgifter som kommer att upprättas inom tullinformationssystemet med stöd av konventionen är inte säkert. Det framstår dock som troligt med hänsyn till lydelsen iartikel23 i förordningen som anger att tullinformationssystemets materiella infrastruktur får användas även för det brottsbekämpande arbetet som avses i samt att det är kommissionen som skall säkerställa den tekniska driften av denna infrastruktur. På nuvarande underlag förutses därför inte några större kostnader belasta myndigheterna för inrättande av tullinformationssystemet. Datainspektionen får i samband med att tullinformationssystemet inrättas vissa ökade arbetsuppgifter som tillsynsmyndighet. Mötesfrekvensen för tillsynsmyndigheterna i arbetet med tullinformationssystemet uppges visserligen inskränka sig till , men det är svårt att överblicka vilket merarbete tullinformationssystemet medför både nationellt och internationellt för myndigheten. Regeringen får i ett senare skede när det står klarare vad arbetet som tillsynsmyndighet i förhållande till de olika konventionerna på dataområdet Europol, , m.fl. innebär för myndigheten ta ställning till om och i vilken omfattning myndighetens resursbehov påverkas. Allmänt gäller dock att eventuellt ökade kostnader skall finansieras genom omprioriteringar mellan berörda utgiftsområdesramar. 12.3 Ändringar i tullagen Enligt förslaget till ändring i 107 § tullagen kommer de allmänna förvaltningsdomstolarna att pröva överklagande av beslut om bindande besked om varas ursprung. Redan nu prövas överklagande av beslut om den andra typen av förhandsbesked rörande varors klassificering av allmän förvaltningsdomstol. Frågor om klassificering är en mer vanligt förekommande fråga för importföretag och enligt har mellan 5-10 ärenden om besked om klassificering gått till domstolsprövning . har ännu inte fått in något ärende med ansökan om besked om ursprung och man räknar inte med att ärenden om ursprungsbesked heller framöver kommer att överstiga antalet klassificeringsbesked. Mot denna bakgrund lär det inte bli fråga om något större antal mål som kommer att prövas av förvaltningsdomstolarna i anledning av den föreslagna regleringen. Regeringen gör därför den bedömningen att domstolsväsendet bör kunna klara dessa uppgifter inom ramen för befintliga resurser. Övriga förslag som läggs fram i propositionen har inte några ekonomiska konsekvenser. 13 Författningskommentarer 13.1 Förslag till lag om register i brottsbekämpande verksamhet Allmänna bestämmelser 1 § Av paragrafen framgår att tullen får föra de register som regleras i lagen med stöd av ADB. Användningsområdet för registren inskränker sig till tullens brottsbekämpande verksamhet. Registerföring i den fiskala verksamheten och revisionsverksamheten faller således utanför lagens tillämpningsområde. De register som tullen för med stöd av tillstånd från Datainspektionen för arbetet i brottsutredningar och förundersökningar omfattas inte heller av lagens bestämmelser. Registren får föras som av register för underrättelseverksamhet och spaningsregister. Uppdelningen sker med utgångspunkt i vilken verksamhet som registren skall användas för och vilken tillförlitlighetsgrad uppgifterna i registret har. 2 § Registrens innehåll kommer att vara av känslig natur både i integritetshänseende och ur myndighetsperspektiv. Både i den praktiska tillämpningen och när föreskrifter om utlämnande av uppgifter skall ges måste därför hänsyn tas till registrens särskilt känsliga karaktär. Olika kategorier av uppgifter bör så långt som möjligt hållas åtskilda från varandra och uppdelningen i olika register skall ske efter uppgifternas grad av riktighet och tillförlitlighet. Registren skall innehållsmässigt hålla hög kvalitet genom att endast uppgifter som är nödvändiga för det specifika registret skall få finnas i det. Att ovidkommande uppgifter inte får förekomma i registren motiveras inte enbart av integritetsskäl utan är också en garanti för att registren kvalitetsmässigt har ett sådant innehåll att de kan utgöra det verktyg i den brottsbekämpande verksamheten som är avsikten med registren. 3 § Särskilt integritetskänsliga uppgifter som omfattas av skyddet för privatlivet skall som huvudregel inte få registreras. Om det av andra skäl redan förekommer uppgifter om en person, får dock uppgifter av aktuellt slag föras in i registret under förutsättning att de verkligen behövs som komplettering till de övriga registrerade uppgifterna om denna person. Det kan t.ex. röra sig om situationer där brottslig verksamhet med anknytning till visst land eller till viss sammanslutning misstänks och där uppgifter om inblandade personers härkomst eller tillhörighet till sammanslutningen kan vara av avgörande betydelse för den vidare utredningen. I sådana fall kan det vara godtagbart att även registrera sådana särskilt integritetskänsliga uppgifter. Denna restriktion står i överensstämmelse med rekommendation nr R (87) 15 om användning av personuppgifter inom polissektorn och artikel 8 i EU:s dataskyddsdirektiv /46/EG. Register i underrättelseverksamhet 4 § Bestämmelsen definierar vilken innebörd termen underrättelseverksamhet skall ha i detta sammanhang, dvs. avgränsar inom vilken tullverksamhet register för underrättelseverksamhet får föras. Underrättelseverksamheten är, till skillnad från en förundersökning, inriktad på informationsbearbetning i ett stadium där förutsättningarna för inledande av en förundersökning ännu inte har uppfyllts eftersom någon misstanke om konkret brott ännu inte har uppstått. Arbetet med att klarlägga om brottslig verksamhet utövats eller kan komma att utövas får i detta sammanhang anses utgöra underrättelseverksamhet. Närmare beskrivning av underrättelse- och spaningsverksamhetens uppgifter och funktion inom tullen återfinns i kap. 6. I sådan verksamhet föreslås i de följande paragraferna att två olika typer av register skall få inrättas. I bestämmelsen definieras även begreppen allvarlig brottslig verksamhet och särskild undersökning. Med begreppet allvarlig brottslig verksamhet avses i detta sammanhang verksamhet som inkluderar brott för vilket fängelse eller däröver ingår i straffskalan. Med särskild undersökning avses arbete inom underrättelseverksamheten med insamling, bearbetning och analys av det material som rör ett visst ärende eller viss brottslig verksamhet. 5 § Paragrafen anger ändamålet för underrättelseregistret. I underrättelseregistret samlas och systematiseras information om allvarlig brottslig verksamhet för att ge underlag för att inleda en undersökning om viss misstänkt allvarlig brottslig verksamhet eller för att tjäna som underlag för att vidta andra åtgärder mot den förmodade brottsligheten. Underrättelseregister kan också med fördel användas för att samla och sprida strategiska uppgifter om t.ex. smugglingsvägar, brottstrender, åtgärdsförslag m.m. Sådana strategiska underrättelser är ofta av förhållandevis allmän underrättelsekaraktär och inte anknuten till vissa personer. Ett underrättelseregister kommer inte att innehålla lika känsliga personuppgifter som ett analysregister, men är å andra sidan ett register som kommer att användas och vara åtkomligt för en större krets av tjänstemän inom tullkriminalen än ett analysregister. 6 § är avsett att vara en gemensam funktion och gemensamt arbetsverktyg för underrättelseverksamheten. För att fylla denna funktion får registret föras löpande av tullmyndigheterna och utgöra ett permanent register under ansvar. 7 § I bestämmelsen anges förutsättningarna för att i ett underrättelseregister föra in uppgifter som kan hänföras till en enskild person. Med sådana personuppgifter avses uppgifter som direkt eller indirekt hänför sig till en identifierad eller med uppgifterna identifierbar person. Uppgifter om en person som inte är identifierad eller identifierbar, t.ex. beskrivande uppgifter om en oidentifierad person, omfattas således inte av bestämmelsen. Sådana uppgifter kan föras in i registret om de uppfyller det allmänna kravet på att de skall vara nödvändiga för registret. Uppgifter får registreras endast om de ger anledning att anta att allvarlig brottslig verksamhet har förekommit eller förväntas och att personen i fråga skäligen kan misstänkas för att ha utövat eller komma att utöva denna. Vad som avses med allvarlig brottslig verksamhet har närmare definierats och kommenterats under 4 §. Beviskravet för registrering, att personen skall vara "skäligen misstänkt" för delaktighet verksamhet som kan antas innefatta brott av allvarlig karaktär, har sin förebild i reglerna i 23 kap. om inledande av förundersökning. Skillnaden är att för förundersökning gäller att det finns anledning att anta att ett brott har begåtts och när en person är skäligen misstänkt för denna gärning kan man med stöd av regler använda olika tvångsmedel. En misstanke om att någon har utövat brottslig verksamhet är inte tillräcklig för att inleda en förundersökning eller vidta tvångsåtgärder mot en person, utan det fortsatta underrättelse- och spaningsarbetet syftar till att stärka dessa misstankar till en nivå där det finns anledning att anta att ett konkret brott förövats så att förundersökning kan inledas. För registrering av personuppgifter i underrättelseregister räcker det således att personen är skäligen misstänkt för att ha utövat något som kan antas innefatta brott för vilket fängelse kan följa. Syftet med registreringen skall således vara att få fram tillräckligt underlag för en mer djupgående undersökning inom underrättelseverksamheten avseende allvarlig brottslig verksamhet, som i sin tur kan leda fram till en förundersökning eller någon annan åtgärd av brottsförebyggande eller brottsförhindrande karaktär. Även om de nämnda förutsättningarna är uppfyllda bör inte underrättelseregister få innehålla varje tillgänglig uppgift om en registrerad person utan bara sådana uppgifter som är nödvändiga för ändamålet med registret. De uppgifter som kan anses nödvändiga är upplysningar om den registrerades identitet t.ex. namn, personnummer, nationalitet, adress och arbetsplats. Förutom identitetsuppgifter om den registrerade bör i underrättelseregister anges de omständigheter som ligger till grund för bedömningen att den registrerade antas ta befattning med brottslig verksamhet av allvarligt slag. Det är de konkreta omständigheterna i det enskilda fallet som bör anges och så utförligt att det är möjligt att kontrollera att registreringen står i överensstämmelse med lagen. Registret bör också innehålla upplysning om brottslighetens karaktär dvs. de omständigheter som gör att man har anledning att anta att allvarlig brottslig verksamhet har utövats eller kommer att utövas. I underrättelseregister bör också få förekomma hänvisningar till andra registrerade personer som kan antas ta befattning med samma brottslighet samt upplysningar om att en särskild undersökning har inletts eller att personen förekommer i annat register. Tullens verksamhet är inriktad på varor och de brott som tullen har att bekämpa rör således varor och transporter av varor. I tullens underrättelseverksamhet finns därför ett stort behov av att registrera uppgifter om varor, transportmedel och hjälpmedel, även om ägaren eller innehavaren till dessa inte kan knytas till den förmodade brottsliga verksamheten på ett sådant sätt att personuppgifter om denne kan registreras enligt paragrafens första stycke. Om uppgifter om transportmedel, varor eller hjälpmedel, vars ägare är en enskild person som indirekt kan identifieras med hjälp av uppgifterna registreras, måste uppgiften förses med notering om att denne inte är föremål för några misstankar om delaktighet i den aktuella brottsligheten. Närmare föreskrifter om vilka personuppgifter underrättelseregistret skall få innehålla kommer att meddelas av regeringen. 8 § I paragrafen förbjuds sådan automatisk samkörning eller sambearbetning som avser inhämtande av uppgifter från andra personregister och som enligt 2 § andra stycket 4. datalagen sskulle kräva tillstånd från Datainspektionen. Analysregister 9 § I paragrafen anges ändamålet med ett analysregister. Registren är avsedda för användning i en särskild undersökning inom underrättelseverksamheten avseende allvarlig brottslig verksamhet. Ett analysregister skall föras i syfte att ge underlag till en förundersökning eller för att vidta andra operativa brottsbekämpande åtgärder. Registret är ett tillfälligt arbets- eller ärenderegister där uppgifter i utredningsmaterialet samlas, bearbetas och analyseras. Registret skall avslutas när utredningen eller ärendet avslutas, jfr 22 §. 10 § I bestämmelsen ges både och de regionala tullmyndigheterna medgivande att föra tillfälliga analysregister. Förutsättningarna för att inrätta sådana register är för det första att det finns anledning att anta att allvarlig brottslig verksamhet utövats eller kommer att utövas. För det andra skall en särskild undersökning avseende den misstänkta brottsligheten ha inletts på myndigheten. Är dessa förutsättningar uppfyllda får ett tillfälligt arbetsregister benämnt analysregister inrättas för arbetet i den särskilda undersökningen. Respektive tullmyndighet är registeransvarig för de analysregister som inrättas på myndigheten. 11 § Ett analysregister får innehålla personuppgifter i den mån de är nödvändiga för och har anknytning till den särskilda undersökningen som alltså skall avse viss avgränsad allvarlig brottslig verksamhet. Det innebär att även uppgifter om andra personer än de som antas vara delaktiga i den aktuella brottsligheten kan registreras om uppgifterna har anknytning till och är nödvändiga i undersökningen. Sådana uppgifter skall förses med upplysning om att personen ifråga inte är misstänkt. 12 § Bestämmelsen ger föreskrifter om vad ett beslut om att inrätta ett analysregister skall innehålla. Av beslutet skall således framgå för vilket ändamål analysregistret inrättas vilket bör ske relativt utförligt samt registrets benämning och varaktighet. Ett beslut om inrättande av ett analysregister skall vidare innehålla de föreskrifter som i den speciella undersökningen behövs för registrerade personers integritetsskydd. Det kan t.ex. röra sig om en förteckning över vilka personer som arbetar med undersökningen och som får ha tillgång till registret, hur information får hämtas, hur arbetet skall ske och avrapporteras m.m. Av paragrafen framgår vidare att centralt skall upprätta en förteckning över vilka analysregister som upprättas inom . Förteckningen avser att underlätta tillsynen och kontrollen av registren genom att uppgifter om analysregistren samlas på en myndighet och på så vis ger en överblick över användningen av analysregister. Som regel har Datainspektionen att meddela föreskrifter för varje register som inrättas av riksdag eller regering, men för analysregistren som är flera till antalet och tillfälliga finns det skäl att i stället ge Datainspektionen en möjlighet att meddela generella föreskrifter för analysregistren. Dessa register har därför undantagits från den anmälningsskyldighet hos Datainspektionen som annars gäller för register som inrättas efter beslut av riksdag eller regering. 13 § Även uppgifter från andra register som förs av tull- eller polismyndigheter får föras in och bearbetas med uppgifterna analysregistret. Bestämmelsen ger stöd för sådan sambearbetning med hjälp av ADB som annars kräver tillstånd av Datainspektionen enligt 2 § andra stycket 4. datalagen. Register i spaningsverksamhet 14 § Bestämmelsen är en ändamålsbestämmelse för spaningsregistret. Denna saknar motsvarighet i den nuvarande regleringen för SPADI- registret. Det är inte avsett att spaningsregistret skall skilja sig nämnvärt från det nuvarande som förs med stöd av förordningen (1987:864) om register för brottsbekämpande verksamhet. Enligt principen att register med innehållsmässigt olika tillförlitlighetsgrad skall skiljas åt skall spaningsregistret föras för att i den brottsbekämpande verksamheten ge information om brott som antas ha förövats mot de lagar och förordningar enligt vilka tullen har en uttrycklig rätt att ingripa mot. Den nuvarande uppräkningen av lagar och förordningar framstår dock som onödig och skulle kräva ett nytt riksdagsbeslut om ändring i lagen så fort dessa befogenheter ändras eller nya tillkommer och har därför uteslutits. 15 § Bestämmelsen avgränsar inom vilken tullverksamhet spaningsregistret får föras. skall på samma sätt som underrättelseregistret vara ett permanent register som förs av tullmyndigheterna för gemensamt bruk och för vilket är registeransvarig. 16 § Bestämmelsen reglerar under vilka förutsättningar personuppgifter och uppgifter om varor, transportmedel och hjälpmedel får registreras Bestämmelsen har i enlighet med Lagrådets synpunkter utformats för att anknyta till förundersökningsreglerna och den terminologi som används i det sammanhanget och för nå bättre överensstämmelse med underrättelseregistrets regler om registrering av varor, transportmedel och hjälpmedel. Däremot används misstankegraden kan misstänkas istället för den formulering Lagrådet föreslagit eftersom det begreppet återfinns i 23 kap. 9 § och synes vara den misstankegrad som i avvaktan på den kommande mer genomgripande översynen av registret närmast motsvarar dagens bestämmelser för registrering av personuppgifter i registret. 17 § I paragrafen ges tillstånd till att med hjälp av ADB inhämta uppgifter från andra motsvarande register som förs av polisen eller i utlandet under förutsättning att uppgifterna uppfyller kraven som ställs upp i 16 § och det allmänna kravet på nödvändighet i 2 §. Bestämmelsen ger även stöd för viss samkörning eller sambearbetning som annars skulle kräva tillstånd från Datainspektionen enligt 2 § andra stycket 4. datalagen. Utlämnande av uppgifter ur register 18 § I paragrafen regleras förutsättningarna för att lämna ut uppgifter ur registren. Främst skall tillsynsmyndigheterna ha erforderlig tillgång till uppgifterna för sin tillsyn. Bestämmelsen ger emellertid inte någon rätt för den enskilde att få ut uppgifter ur registren. Däremot har den enskilde alltid rätt att överklaga ett avslagsbeslut. Domstolar och regeringen ges en uttrycklig rätt att få till tillgång till registeruppgifter i den mån det behövs för att pröva ett överklagande av beslut om utlämnande av uppgifter av en enskild eller en myndighet. Det är även motiverat att åklagare som behöver uppgifter ur ett register inför ett beslut om förundersökning och under en förundersökning om brott skall få tillgång till dessa. Vidare får de brottsbekämpande myndigheterna; polismyndigheterna och möjlighet att få uppgifter ur registren om de behövs för myndighetens brottsbekämpande verksamhet. Föreskrifter om och i vilken omfattning uppgifter i register får lämnas till polisväsendet och samt till andra tullmyndigheter kommer att meddelas av regeringen. Bestämmelsen ger också stöd för att lämna uppgifter till EU:s tullinformationssystem. Uppgiftslämnande till tullinformationssystemet är frivilligt och får ske i den mån det är i förenligt med nationella bestämmelser. Ett medgivande att lämna ut enstaka uppgifter från våra nationella register i brottsbekämpande verksamhet behövs i lagen eftersom uppgifterna annars är omgärdade med absolut sekretess. Registrering av uppgifter om personer, företag, varor och transportmedel skall i tullinformationssystemet vara begränsat till uppgifter som grund för åtgärdsförslag. Vidare krävs för registrering av personuppgifter att konkreta bevis tyder på att personen ifråga själv kan antas vara inblandad i allvarlig brottslighet.