prop · GL0341 · 1998-01-01 00:00:00 — Å andra sidan har verksamhetens behov av ett utvecklat och effektivt IT- stöd inte tillgodosetts under en lång följd av år, vilket bl.a. medfört att personal sysselsatta i den löpande socialförsäkringsadministrationen inte har tillgång till moderna hjälpmedel i sitt arbete. De försök som har gjorts i syfte att komma till räta med problemen har i hög grad känne- tecknats av omfattande, fleråriga och ytterst dyrbara satsningar vars re- sultat har varit minst sagt blygsamma. De aktuella problemen grundar sig främst på betydande brister när det gäller styrningen av IT-verksamheten i allmänhet och i särskilt hög grad vad gäller utvecklingsverksamheten. Till detta skall läggas en splittrad organisation med oklarheter i roll- och ansvarsfördelningen mellan RFV:s olika avdelningar och försäkringskassorna, en bristande integra- tion mellan verksamhet och IT-användning och en bristfällig kompetens- försörjning inom IT-området. RFV:s bristande förmåga att utveckla och införa verksamhetsstödjande system har över tiden lett till ett allt mer uppdämt behov av utveckling och förnyelse av socialförsäkrings- administrationen i sin helhet. Behovet av konkreta åtgärder måste beteck- nas som akut om verksamheten skall kunna effektiviseras och kostna- derna hållas nere enligt de intentioner som såväl RFV:s ledning som statsmakterna har lagt fast. Ansvaret för vidareutvecklingen av de gemensamma systemen åvilar RFV:s beställarfunktion snarare än leverantörsfunktionen vid ADB-cent- ralen. Det är därför angeläget att RFV inom ramen för de resurser som tilldelas verksamheten tar ett tydligt ansvar för utvecklingen av de gemensamma IT-systemen och för de satsningar som rör infrastruktur- utvecklingen inom området. För att detta skall vara möjligt krävs insat- ser i form av såväl både kompetens- som organisationsutveckling samt att utvecklings-insatserna blir föremål för tydliga prioriteringar. Trots de ytterst allvarliga problemen inom IT-verksamheten finns det vid en samlad bedömning skäl att även peka på ett antal positiva inslag i verksamheten. Förutsättningarna för ett framgångsrikt utvecklings- och reform-arbete inom socialförsäkringsadministrationen ser betydligt lju- sare ut jämfört med för bara ett eller . Som grund för denna bedömning ligger det omfattande utvecklingsarbete som har initierats genom det s.k. Utvecklingsprogrammet och som en del därav de planerade satsningarna på infrastrukturutveckling. Dessutom införs nya former för kassornas inflytande och påverkan i de frågor som rör de gemensamma IT-resurserna. Sammantaget ger de åtgärder som planeras och genomförs, i kombination med en förbättrad dialog och ett förbättrat samarbetsklimat mellan berörda parter, ett intryck av att vik- tiga förutsättningar nu håller på att skapas för att RFV och kassorna med krafttag skall kunna ta sig an problemen. Det bör dock påpekas att det ännu är för tidigt för att dra allt för långtgående slutsatser av de åtgärder Bl.a. saknas ännu konkreta handlingsplaner för Utvecklingsprogrammets verksamhet trots att det existerat . Den förändrade bemanningen av programmets ledning i kombination med den omstrukturering av projektet som inletts pekar dock enligt Statskontorets mening i positiv riktning. Statskontoret har övervägt att föreslå inrättande av en särskild utveck- lingsenhet samt en enhet för IT-strategi och infrastruktur inom men drar slutsatsen att Utvecklingsprogrammet i den situation som råder förefaller vara en lämplig form för att driva ut- vecklingsarbetet framåt. Trots tidigare betydande svårigheter att integrera stora projekt med linjeorganisationen är det dock viktigt att programmets uppgifter integreras med RFV:s ordinarie organisation. Mot ovanstående bakgrund bör enligt Statskontorets mening inga dras- tiska omläggningar av strukturell art genomföras . Istället bör de positiva åtgärder som vidtagits och planerats ges en möjlighet att verka så att deras effekter för verksamhetsutvecklingen rent faktiskt kan bedömas. En rad konkreta åtgärder bör vidtas i syfte att förbättra RFV:s styrning av den gemensamma IT-verksamheten. Utvecklingsprogrammet måste som ett led i detta konkretisera sin verksamhet och identifiera de verksamhetsprojekt som i första hand bör genomföras. I en sådan priori- tering måste såväl införandet av det nya pensionssystemet (NYP) och de anpassningar i de befintliga IT-systemen som krävs inför det kommande ges framskjutna positioner. Införandet av den nya IT-infra- strukturen måste ske med utgångspunkt i kraven på verksamhetsutveck- ling och successivt införas i takt med att nya system utvecklas och tas i drift. När det gäller frågan om konkurrensutsättning förs i promemorian ett resonemang om för- och nackdelar med en mer eller mindre omfattande utflyttning av IT-verksamheten. Den slutsats som dras är att konkurrens- utsättning av drift och utdataproduktion inom ADB-centralen är möjlig men inte skapar några verksamhetsmässiga eller ekonomiska mervärden i ett kort tidsperspektiv. Statskontoret föreslår därför att den nuvarande ordningen tills vidare behålls i sin grundform men att RFV:s roll som systemägare och beställare vad gäller de gemensamma IT-resurserna för- stärks som ADB-centralen renodlas i rollen som leverantör av beställda IT-tjänster. ADB-centralens verksamhet bör fullt ut finansieras genom avgifter. Särskilda insatser, bl.a. i form av kompetensutveckling måste vidtas för att utveckla RFV:s beställarfunktion. I det korta perspektivet bör Ut- vecklingsprogrammet inta rollen som huvudsaklig beställare inom IT- området. Inriktningen bör dock att RFV linjeorganisation anpas- sas och utvecklas i beställarrollen. Även den personal från försäkrings- kassorna som medverkar i IT-verksamheten på olika nivåer måste få en ökad kompetens i sina roller som bl.a. kravställare. Åtgärder bör också vidtas i syfte att utveckla affärsmässigheten i rela- tionen mellan beställare och leverantör i syfte att skapa förutsättningar och därmed handlingsfrihet inför en eventuell framtida outsourcing av IT-verksamhet eller utveckling av nya samarbetsformer med andra myn- digheter och organisationer. Som en konsekvens av RFV:s systemägarskap bör verket fullt ut svara för de gemensamma systemens drift, förvaltning och säkerhet samt för- foga över de ekonomiska resurserna för den IT-baserade produktionen. I de fall kassorna skall kunna påverka IT-användningen inom den infra- strukturella ram som RFV anger skall de också förfoga över egna me- del för t.ex. dimensionering av den lokala arbetsplatsutrustningen. Inom ramen för RFV:s entydiga ansvar skall försäkringskassorna med- ges ett stort inflytande och reella påverkansmöjligheter i frågor av ge- mensamt intresse. Enligt Statskontorets bedömning svarar den struktur för samråd och påverkan som etableras väl upp mot dessa krav. Det finns mot bakgrund av tidigare misslyckanden naturliga skäl att ifrågasätta om de åtgärder som är aktuella kan förväntas bli fram- gångsrika. Statskontorets sammanfattande bedömning är dock att de satsningar som planeras och genomförs skapar förhållandevis goda förutsättningar för att problemen inom IT-området skall få en lösning. Det krävs dock att åtgärderna blir föremål för tydliga prioriteringar, en aktiv styrning samt att insatserna noggrant följs upp på samtliga besluts- nivåer. Formerna för detta bör övervägas Förteckning över remissinstanserna avseende Statskontorets rapport och styrning av IT-verksamheten inom socialförsäkringsadministrationen (242/97-5) Statens- löne och pensionsverk i Rapport från arbetsgrupp om socialförsäkringsadministrationens IT-verksamhet (S97/7196/F) Utveckling av socialförsäkringens ADB-verksamhet Bakgrund I proposition 1996/97:63 Samverkan, socialförsäkringens ersättnings- nivåer och administration m.m. redovisar regeringen sin avsikt att närmare utreda de organisatoriska formerna för socialförsäkringens ADB-verksamhet och att ställning därefter får tas till dessa frågor. Enligt uppgifter har ett omfattande utvecklings- arbete inom ADB-verksamheten påbörjats. har därför beslutat att inrätta en arbetsgrupp inom departementet för att följa detta utvecklingsarbete som ett led i den fortsatta bered- ningen av frågorna beträffande socialförsäkringens ADB-verksamhet. har inbjudit och att medverka i gruppens arbete. Ordförande i gruppen har varit statssekreterare , Social- departementet. har representerats av general- direktör och överdirektör och Försäk- ringskasseförbundets representant har varit direktör . Gruppens arbete En redovisning av RFV:s pågående utvecklingsarbete beträffande social- försäkringens ADB-verksamhet har skett till gruppen. Statskontoret har även informerat om sitt utredningsarbete i anledning av regeringens upp- drag till Statskontoret att se över de organisatoriska formerna för ADB- verksamheten. Gruppen har diskuterat dessa frågor och därvid enats om vissa överväganden som berör det fortsatta utvecklingsarbetet av social- försäkringens ADB-verksamhet. Dessa överväganden redovisas i det följande. Gruppens arbete är därmed avslutat. Utgångspunkter Gruppen vill inledningsvis betona att utgångspunkten för arbetet är att skapa ett effektivt och användarvänligt ADB-stöd för socialförsäk- ringsadministrationens ärendehandläggning samt för ledning, uppföljning och utvärdering av verksamheten. Därmed ges ökade möjligheter att leva upp till de försäkrades krav på service som kraven på ett kraftfullt löpande förändringsarbete för att effektivisera verksamheten bättre kan tillgodoses. Gruppen vill också betona vikten av en klar och tydlig roll- och ansvarsfördelning beträffande ADB-verksamheten. En viktig utgångs- punkt är regeringens uttalande i proposition 1996/97:63 att RFV skall ha det ansvar som följer av rollen som systemägare till de gemensamma systemen som försäkringskassorna skall ges ett reellt inflytande. Detta kräver enligt gruppens mening en nära samverkan mellan RFV och kassorna ifråga om bl. a. planering, prioritering och ekonomistyrning av såväl utvecklingsinsatser som drift och förvaltning. Roll- och ansvarsfrågor Enligt gruppens mening ingår i RFV:s systemägaransvar att svara för att de gemensamma försäkringssystemen utformas i enlighet med verksam- hetens krav. RFV har som systemägare ett beställaransvar vad gäller de gemensamma systemens funktion. Inom RFV ryms såväl beställarrol- len,vilken i första hand utövas av försäkringsavdelningarna, och utförar- rollen där ADB-avdelningen är leverantör av gemensamma system. Inom RFV har ett arbete påbörjats som syftar till att klargöra ansvars- och ar- betsfördelningen mellan beställar- och utförarrollerna. Inriktningen är att förstärka beställarkapaciteten som ADB-avdelningens roll som utförare renodlas. Viktiga delar i detta arbete måste vara att förbättringarna bl. a. innefattar att systemägaren tar ett tydligare ansvar för verksamhetsutveckling och prioriteringar. Relationerna mellan beställare och utförare skall vara affärsliknande och samverkansrutinerna skall byggas upp med hänsyn härtill. Gruppen menar också att det därvid är viktigt att klargöra hur kassornas krav och förväntningar skall lyftas fram och tillgodoses. RFV skall även ansvara för ADB-verksamhetens infrastruktur, dvs. att de gemensamma systemen hanteras på en gemensam teknisk plattform som garanterar att bl. a. tillgänglighet och driftsäkerhet upprätthåll enligt en fastställd kvalitetsnorm över hela socialförsäkringsadministrationen. Det ankommer också på RFV att svara för att systemutveckling och drift sker effektivt. Samverkans- och inflytandefrågor Utgångspunkten är att skapa ett effektivare ADB-stöd för kassornas och RFV:s verksamhet. Det är av största vikt att rationaliseringsmöjlighe- terna tillvaratas och att prioritering av systemutvecklingen sker med ut- gångspunkt i sådana bedömningar och med hänsynstagande till kassornas önskemål om när och på vilket sätt systemen skall färdigsställas. En nära samverkan mellan RFV och kassorna är därför nödvändig vad gäller utveckling,drift och förvaltning av system. Detta innefattar såväl kort- och långsiktig planering som prioritering och finansiering. Formerna för styrning och uppföljning måste enligt gruppens mening förbättras. Ett led i detta är att åstadkomma en plan angående de utvecklingsinsatser som prioriteras med hänsyn till verksamhetens behov av ADB-stöd. Kassorna skall ha möjlighet att medverka såväl vid systemutveckling som i beredning inför beslut beträffande strategiska ADB-frågor. Redan har insatser i dessa avseenden genomförts i samverkan mellan RFV och försäkringskassorna och gruppen förutsätter att RFV och kassorna inom ramen för sitt samarbete kring ADB-frågorna vid behov ytterligare preciserar och vidareutvecklar dessa insatser. Utvecklingsfrågor Gruppen konstaterar att utvecklingen av såväl basteknik som verksam- hetsstödjande system varit eftersatt under en följd av år. Behovet av för- bättringar av utvecklingsarbetet är särskilt tydligt och skall allmänt sett prioriteras. Det finns dock även behov av ändringar för att öka effektivi- teten inom förvaltnings- och driftverksamheten. Införandet av den nya IT-plattformen är därvid av särskild betydelse. Enligt gruppens mening bör detta införande ha en direkt koppling till och styras av prioriteringen av de verksamhetsmässiga behoven. Finns behov av lokalt ADB-stöd, t.ex. för uppföljning, skall goda möjligheter finnas att ansluta och anpassa stödet till de gemensamma systemen. Effektiviseringsmöjligheterna vad gäller driftrutiner m.m. bör även tillvaratas. Varje försäkringskassa har en lokal driftorganisation som är inblandad i delar av driften av de gemensamma systemen. Mer rationella lösningar för drift av lokal utrustning för gemensamma system bör eftersträvas. Gruppen konstaterar att RFV och kassorna genom det s.k. utvecklings- programmet tagit ett samlat grepp om utvecklingsfrågorna. Därmed finns en plattform för fortsatt beredning och prioritering av frågor rörande ADB-stödets utveckling. Ekonomifrågor m.m. Utvecklingen av ADB-systemen bör bedömas och prioriteras på grundval av analyser av kostnader och intäkter i driftläge, både för försäkringskas- sorna och RFV. Det är dock systemägaren som i första hand i sin beställarroll har det yttersta ansvaret för samtliga styrmedel inklusive ekonomin. RFV skall därför svara för att enbart sådana beställningar om utveckling av ADB-system görs som är verksamhetsmässigt motiverade och ekonomiskt försvarbara. Därvid skall försäkringskassorna ha infly- tande i enlighet med de samrådsformer som överenskoms mellan RFV och kassorna. ADB-avdelningens verksamhet bör vara helt uppdragsfinansierad och systemägaren/beställaren skall ha det ekonomiska ansvaret för uppdragen och också den kostnadsuppföljning m.m. som därvid behövs. Samtliga kostnader för ADB-verksamheten skall synliggöras, en tydlig prissättning skall utformas och den ekonomiska redovisningen skall läggas upp med hänsyntagande till detta. Därmed finns också förutsättningar för jämförelser med omvärlden och fortsatt skapande av konkurrensliknande situationer för ADB-verksamheten. finns stora krav på resursinsatser för att utveckla ADB-stödet. Viss osäkerhet beträffande finansieringen av dessa insatser finns. Enligt gruppens mening krävs därför samverkan och öppenhet mellan RFV och kassorna för att inom den gemensamma resursramen prioritera insatser och klara finansieringen. I systemägarens ansvar ligger också som sagts ansvaret för den tekniska infrastrukturen. Försäkringskassorna bör dock ha det ekonomiska ansvaret för lokal utrustning. Även här vill gruppen peka på vikten av att konkreta åtgärder i ovan- nämnda avseenden snabbt genomförs och gruppen förutsätter att RFV och kassorna gemensamt vidtar erforderliga sådana åtgärder. Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp- häver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG- regler Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 18 kap. 2, 16, 23, 28, 30 och 47 §§ samt 21 kap. 2 § Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1997/98:41 Socialförsäkringens administration, m.m. 1 Lagen omtryckt 1982:120. Senaste lydelse av 13 a § 1994:1655. Senaste lydelse av 13 b § 1994:1655. Senaste lydelse av 13 c § 1994:1655. 2 Senaste lydelse 1995:508. 3 Senaste lydelse 1992:275. 4 Lydelse enligt bet. 1997/98:SfU1. 5 Senaste lydelse 1986:140. 6 Senaste lydelse 1992:275. 7 Senaste lydelse 1994:1655. 8 Senaste lydelse 1986:140. 9 Senaste lydelse 1986:1151. 10 Senaste lydelse 1995:508. 11 Senaste lydelse 1994:1655. 12 Senaste lydelse 1995:515. 13 Senaste lydelse 1982:317. 14 Senaste lydelse 1983:394. 15 Senaste lydelse 1983:394. 16 Senaste lydelse 1992:660. 17 Senaste lydelse 1996:200. 18 Senaste lydelse 1986:140. 19 Förutvarande 23 § upphävd genom 1986:140. 20 Förutvarande 24 § upphävd genom 1986:140. 21 Senaste lydelse 1986:140. 22 Senaste lydelse 1986:140. 23 Senaste lydelse 1991:1976 24 Senaste lydelse 1995:509. 1 Lagen omtryckt 1973:449. 2 Senaste lydelse 1991:1983. 1 Lagen omtryckt 1993:357. 2 Ändringen innebär att andra stycket upphävs. 1 Senaste lydelse av 17 § 1987:364. 2 Senaste lydelse 1991:1982. 1 Senaste lydelse 1991:1985. Ändringen innebär att andra stycket upphävs. 1 Senaste lydelse 1997:278. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. 1 Senaste lydelse 1991:1980. 2 Senaste lydelse 1997:279. 1 Senaste lydelse 1991:1981. 2 Senaste lydelse 1997:280. 1 Senaste lydelse 1997:281. 1 Senaste lydelse 1997:282. 1 Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. 1 Ändringen innebär att andra stycket upphävs. 2 Senaste lydelse 1997:283. 1 Ändringen innebär att andra stycket upphävs. 2 Senaste lydelse 1997:284. 1 Ändringen innebär att andra stycket upphävs. 2 Senaste lydelse 1997:285. 1 Ändringen innebär att andra stycket upphävs. I direktiven för uppdraget används begreppet ADB. För att markera att de frågor som behandlas i promemorian rör den framtida användningen av informationsteknik i vid mening används i fortsättningsvis företrädesvis begreppet IT. I den utsträckning båda begreppen förekommer skall de uppfattas synonymt. Begreppet outsourcing innebär att en externa leverantör anlitas för att på uppdrag långsiktigt utföra vissa tjänster eller svara för en hel verksamhet. I en sådan lösning kan även ingå att leverantören övertar den ursprungliga organisationens produktionsresurser. 1997/98:41 Bilaga 1 1997/98:41 Bilaga 1 1997/98:41 Bilaga 1 1997/98:41 Bilaga 2 1997/98:41 Bilaga 2 1997/98:41 Bilaga 2 1997/98:41 Bilaga 3 1997/98:41 Bilaga 3 1997/98:41 Bilaga 3 1997/98:41 Bilaga 4 1997/98:41 Bilaga 4 1997/98:41 Bilaga 4 1997/98:41 Bilaga 5 1997/98:41 Bilaga 5 1997/98:41 Bilaga 5 1997/98:41 Bilaga 6 1997/98:41 Bilaga 6 1997/98:41 Bilaga 6 1997/98:41 Bilaga 7 1997/98:41 Bilaga 7 1997/98:41 Bilaga 7