prop · GL0347 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:47 Ändring i minerallagen (1991:45) Regeringen överlämnar denna proposition till . (Närings- och ) Propositionens huvudsakliga innehåll Den långa traditionen av gruvbrytning och de senaste årens ökade prospektering kan leda till en positiv utveckling av malmreserven i vårt land. Gruvindustrin har skaffat sig goda kunskaper om hanteringen av de miljöproblem som uppstår i samband med malmbrytning och förädling. Det ger en bra bas för en balanserad användning av våra naturresurser samt ökad produktion och sysselsättning. För att underlätta och effektivisera verksamheten för företagen och för att förenkla myndigheternas tillståndsgivning föreslås ändringar i minerallagen (1991:45). Ändringarna innebär i huvudsak följande: Möjlighet till förlängning av giltighetstiden för undersökningstillstånd från gällande maximala till . Den treåriga karenstiden för prospektörer vid en ny prövning av under- sökningstillstånd ersätts med en karenstid som gäller för alla. En skyddszon införs runt bearbetningskoncessioner för att skydda igångvarande gruvor. Skyldighet införs för en yrkesmässig tillståndshavare att till bergmästaren inlämna resultat i form av rådata. Förtydligande av minerallagens regler för miljöskydd. Det innebär att medgivande till undersökningsarbete inom vissa områden, bl.a. i de obrutna fjällområdena, skall kunna förenas med villkor. Vissa ändrade avgifter för ansökning och undersökning föreslås för att effektivisera handläggningen. Bergsstatens distriktsindelning avskaffas. I fortsättningen skall en bergmästare ansvara för tillståndsgivning och tillsyn i hela landet. Ändringarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Förslag till lag om ändring i minerallagen (1991:45) 7 3 Ärendet och dess beredning 12 4 Ändrad giltighetstid för undersökningstillstånd 12 4.1 Bakgrund 12 4.2 Regeringens förslag 13 5 Ändrad karenstid 14 5.1 Bakgrund 14 5.2 Regeringens förslag 14 6 Införande av skyddszon 15 6.1 Bakgrund 15 6.2 Regeringens förslag 15 7 Förtydligande av minerallagens regler om miljöskydd 17 7.1 Bakgrund 17 7.2 Regeringens förslag 17 8 Skyldighet för en tillståndshavare att redovisa resultat 18 8.1 Bakgrund 18 8.2 Regeringens förslag 19 9 Ändrade avgifter 20 9.1 Bakgrund 20 9.2 Regeringens bedömning 21 10 Bergsstatens distriktsindelning avskaffas 22 10.1 Bakgrund 22 10.2 Regeringens förslag 22 11 Författningskommentar 24 Bilaga 1 Sammanfattning av utredningens betänkande 28 Bilaga 2 Utredningens lagförslag 33 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser vid remissbehandlingen av betänkandet Gruvorna och framtiden (SOU 1996:152) 37 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 38 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 43 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 46 Rättsdatablad 47 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i minerallagen (1991:45). Förslag till lag om ändring i minerallagen (1991:45) Regeringen har följande förslag till lagtext. Härigenom föreskrivs i fråga om minerallagen (1991:45) dels att 2 kap. 7 och 9 §§, 3 kap. 6 och 7 §§, 6 kap. 3 §, 8 kap. 1 och 3 §§, 9 kap. 4 §, 14 kap. 3 § samt rubriken närmast före 2 kap. 9 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 2 kap. 9 a och b §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 7 § Har giltighetstiden förlängts en- ligt 6 §, skall den på ansökan av tillståndshavaren förlängas med yt- terligare sammanlagt högst , om det finns synnerliga skäl. Har giltighetstiden förlängts en- ligt 6 §, skall den på ansökan av tillståndshavaren förlängas med yt- terligare sammanlagt högst , om det finns särskilda skäl. Giltighetstiden kan därefter för- längas med ytterligare sammanlagt högst , om det finns synner- liga skäl såsom att tillståndshava- ren visar, att betydande arbete har lagts ned inom området och att vidare undersökningar sannolikt kommer att leda till att bearbet- ningskoncession kan meddelas. 9 § När ett undersökningstillstånd el- ler en bearbetningskoncession har upphört att gälla, kan en ansökan från tillstånds- eller koncessions- havaren om nytt undersöknings- tillstånd beträffande mark inom samma område inte prövas förrän har förflutit från det att till- ståndet eller koncessionen upphör- de att gälla. När ett undersökningstillstånd el- ler en bearbetningskoncession har upphört att gälla, kan en ansökan om undersökningstillstånd beträf- fande mark inom samma område prövas tidigast efter det att tillståndet eller koncessionen upp- hörde att gälla. Om det föreligger synnerliga skäl, får bergmästaren medge undantag från bestämmelserna i första stycket. Undersökningstillstånd får inte meddelas för mark inom en skydds- zon runt ett område som omfattas av en bearbetningskoncession. Skyddszonen skall ha en sträckning av från gränsen för det område som omfattas av kon- cessionen. Om det finns särskilda skäl får skyddszonen minskas. Om en gruva eller motsvarande anläggning inte tagits i drift efter det att bearbetningskon- cession meddelades, får dock under- sökningstillstånd meddelas inom skyddszonen fram till dess att anläggningen tas i drift. Om en gruva eller motsvarande anläggning tagits i drift inom kon- cessionsområdet, får undersök- ningstillstånd inom skyddszonen trots första stycket meddelas den som innehar bearbetningskonces- sionen eller annan, som har dennes medgivande. När en ansökan om bearbet- ningskoncession har givits in för visst område, skall vad som anges i 9 a § första stycket om hinder för undersökningstillstånd gälla till dess att frågan om koncession slut- ligt avgjorts. En ansökan om under- sökningstillstånd inom en skydds- zon skall förklaras vilande i avvak- tan på slutligt beslut i koncessions- ärendet. 3 kap. 6 § Undersökningsarbete får inte äga rum inom nationalpark eller område som statlig myndighet hos regeringen har begärt skall avsättas till nationalpark eller i strid med föreskrifter som har meddelats beträffande naturreservat med stöd av naturvårdslagen (1964:822). Undersökningsarbete får inte heller, utan medgivande av , äga rum inom 1. befästningsområde och sådant område utanför detta som regeringen bestämmer, 2. kyrkogård och annan begravningsplats, 3. område som avses i 3 kap. 5 § lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. Ett medgivande enligt andra stycket 3 skall förenas med de villkor som är nödvändiga för att förhindra att påtaglig skada upp- kommer för områdets natur- och kulturvärden. får även i övrigt förena ett medgivande enligt andra stycket med villkor. 7 § Undersökningsarbete får inte utan medgivande av bergmästaren äga rum inom 1. område inom trettio meter från allmän väg eller sådan vägsträckning enligt fastställd arbetsplan, trettio meter från järnväg eller kanal som är upplåten för allmän trafik eller trettio meter från allmän flygplats, 2. område inom från tomt med byggnad där någon är bosatt under övervägande del av året, 3. område med kyrka, annan samlingslokal, undervisningsanstalt, ho- tell eller pensionat eller område med vårdanstalt, elevhem eller liknande inrättning, om den är avsedd för mer än femtio personer, 4. område med elektrisk kraftstation eller industriell anläggning, 5. område med detaljplan eller områdesbestämmelser enligt (1987:10). I fall som anges i första stycket 5 får medgivande inte lämnas i strid med planen eller områdesbestämmelserna. Om syftet med planen eller bestämmelserna inte motverkas, får dock mindre avvikelser göras. Utan hinder av vad som föreskrivs i första stycket 2 4 får undersökning ske, om medgivande har lämnats av den som berörs av arbetet. I fall som anges i första stycket 2 skall medgivande lämnas av ägaren till byggnaden eller tomten och den som har nyttjanderätt till den. I fall som anges i första stycket 3 och 4 skall medgivande lämnas av ägare och nyttjanderättshavare. Bergmästaren får förena sitt medgivande med villkor. 6 kap. 3 § Ett undersökningstillstånd eller en bearbetningskoncession kan återkallas, om tillstånds- eller kon- cessionshavaren inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag eller enligt villkor i tillståndet eller kon- cessionen eller om det annars finns särskilda skäl. Ett undersökningstillstånd eller en bearbetningskoncession kan återkallas, om tillstånds- eller kon- cessionshavaren inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag eller enligt villkor i tillståndet eller kon- cessionen eller om tillstånds- havaren bryter mot villkor som uppställts för medgivande till undersökningsarbete eller om det annars finns särskilda skäl. 8 kap. 1 § Ärenden om beviljande av under- sökningstillstånd eller bearbet- ningskoncession prövas av berg- mästaren i det distrikt där till- stånds- eller koncessionsområdet eller huvuddelen därav ligger, om inte annat följer av 2 §. Ärenden om beviljande av under- sökningstillstånd eller bearbet- ningskoncession prövas av berg- mästaren, om inte annat följer av 2 §. Bergmästaren får avgöra ärenden om beviljande av undersöknings- tillstånd utan att någon annan än sökanden haft tillfälle att yttra sig. I ärenden om beviljande av bearbetningskoncession skall berg- mästaren, såvitt gäller tillämpningen av lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m., samråda med i det eller de län där koncessionsområdet ligger. får därvid besluta om särskild utredning enligt 2 kap. 11 § lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. 3 § Ärenden i övrigt om undersök- ningstillstånd eller bearbetnings- koncession prövas av bergmästaren i det distrikt där tillståndet eller koncessionen har meddelats. Ärenden i övrigt om undersök- ningstillstånd eller bearbetnings- koncession prövas av bergmästaren. I ärenden om förlängning av bearbetningskoncession enligt 4 kap. 10 § skall bergmästaren, såvitt gäller tillämpningen av lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m., samråda med i det eller de län där koncessionsområdet ligger. Ärenden om förlängning av bearbetningskoncession enligt 4 kap. 10 § skall hänskjutas till regeringens prövning om bergmästaren vid tillämp- ningen av lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. finner skäl att frångå vad har föreslagit. Hänskjutande skall också ske av ärenden om återkallelse av undersökningstillstånd eller bearbet- ningskoncession av synnerliga skäl enligt 6 kap. 3 § samt av övriga ärenden enligt denna paragraf som bergmästaren bedömer vara särskilt betydelsefulla från allmän synpunkt. 9 kap. 4 § Markanvisningsförrättning hålls av bergmästaren i det distrikt där koncessionen har meddelats. Markanvisningsförrättning hålls av bergmästaren. Som förrättningsmän skall även delta två gode män om bergmästaren finner att det behövs eller när någon sakägare begär det och det inte medför oskäligt dröjsmål. 14 kap. 3 § När ett undersökningstillstånd upphör utan att bearbetningskon- cession meddelas inom under- sökningsområdet, skall tillstånds- havaren, om han yrkesmässigt be- driver undersökningsarbete, senast inom en månad till bergmästaren inge en redovisning över utförda undersökningsarbeten. Till redovis- ningen skall fogas en karta över det undersökta området. Av redovis- ningen skall framgå När ett undersökningstillstånd upphör utan att bearbetningskon- cession meddelas inom under- sökningsområdet, skall tillstånds- havaren, om han yrkesmässigt be- driver undersökningsarbete, senast till bergmästaren inge en redovisning över utförda undersökningsarbeten. Till redovis- ningen skall fogas en karta över det undersökta området. Av redovis- ningen skall framgå 1. vem som utfört undersök- ningen, 2. vilken typ av undersöknings- arbeten som har utförts, 3. hur omfattande undersök- ningen har varit samt 4. vem som förvarar undersök- ningsresultaten. 1. vem som utfört undersök- ningen, 2. vilken typ av undersöknings- arbeten som har utförts, 3. hur omfattande undersök- ningen har varit samt 4. resultaten av undersökningen i form av rådata. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om redovisningens innehåll och utformning. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna i 2 kap. 9 a och b §§ minerallagen skall inte tillämpas i fråga om bearbetningskoncessioner som har meddelats av bergmästaren före . 14 kap. 3 § minerallagen i dess äldre lydelse gäller fortfarande i fråga om undersökningstillstånd som beviljats före . Ärendet och dess beredning Regeringen beslöt att bemyndiga chefen för dåvarande att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över vissa frågor om statens roll för främjande av den svenska gruvnäringens utveckling. Genom beslut om tilläggsdirektiv fick utredaren i uppdrag att lämna förslag om ändring i minerallagen som innebär skyldighet för yrkesmässiga prospektörer att rapportera resultatet av sitt undersökningsarbete när undersöknings- tillståndet upphör utan att bearbetningskoncession meddelas inom under- sökningsområdet. Den särskilda utredaren lämnade betänkandet Gruvorna och framtiden (SOU 1996:152). En sammanfattning av utredningens betänkande finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remiss- instansernas synpunkter finns tillgänglig i Närings- och handels- departementet (dnr N96/1303). Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag och synpunkter. Dessutom har några redaktionella ändringar gjorts. Lagrådets synpunkter berörs i författningskommentaren. Ändrad giltighetstid för undersökningstillstånd Bakgrund Enligt 2 kap. 5 7 §§ minerallagen gäller ett undersökningstillstånd för beslutet. Tillståndet kan, efter ansökan av tillstånds- havaren, förlängas med sammanlagt högst om ändamålsenlig un- dersökning genomförts inom området eller om tillståndshavaren har god- tagbara skäl till att undersökning inte har skett och kan göra sannolikt att området kommer att undersökas . Om giltig- hetstiden förlängts skall den efter ansökan kunna förlängas med ytter- ligare om det finns synnerliga skäl. Ett undersökningstillstånd kan alltså gälla sammanlagt högst . Med synnerliga skäl avses enligt vad som framgår av förarbetena sådant som tvist om inmutningsrätten, lång- varig arbetsinställelse, naturkatastrof, fyndighetens beskaffenhet, särskil- da naturförhållanden eller andra därmed jämförliga omständigheter som hindrat eller försvårat undersökningsarbetet (prop. 1974:32 s. 155 f). Prospekteringsverksamhet är ett långsiktigt arbete som är förenat med stora kostnader. Prospektering har bl.a. inriktats mot allt djupare belägna . Djupprospektering är i allmänhet relativt kost- sam och kräver än annan prospektering. Det innebär att under- sökningstiden skall räcka till för att göra rekognoseringsarbeten, mät- ningar och karteringar m.m. för att få tillräckliga indikationer på platser som bedöms som gynnsamma från malmsynpunkt. Dessa platser skall undersökas och borrningsarbeten skall utföras. När och om en minera- lisering påträffats, vilket kan ske i ett ganska sent skede, skall denna undersökas med borrning för att fastställa storlek, halt, form och utbred- ning. Först därefter finns det underlag för att söka bearbetningskon- cession. Nuvarande regler kan i olyckliga fall leda till att en prospektör kan tvingas avbryta verksamheten, t.ex. vid sen upptäckt av en djup- malm, på grund av att tillräckligt undersökningsarbete för att få bear- betningskoncession på fyndigheten inte hinner slutföras innan till- ståndstiden löper ut. Regeringens förslag Regeringens förslag: Prospektörer skall få möjlighet till ytterligare förlängning av undersökningstiden med upp till . Denna för- längning skall kunna ges om det föreligger synnerliga skäl. Dessa skäl är att betydande arbete lagts ned inom området och att det är sannolikt att fortsatta undersökningar kommer att leda till att en bearbetnings- koncession meddelas. Förlängningen är endast avsedd att användas i undantagsfall. För giltighetstidens förlängning från 6 till ändras kriteriet till särskilda skäl. Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta länsstyrelser och kommuner är positivt inställda till förslaget liksom SGU, , och . Övriga remissinstanser har inte haft någon erinran mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Den tekniska utvecklingen har förändrat villkoren både för gruvdrift och prospektering . Det har bl.a. lett till att en ökande andel prospektering genomförs efter djupare belägna . Denna typ av prospektering är mer kostnads- krävande och tar än prospektering efter ytnära . Som redan nämnts kan nuvarande regler i undantagsfall få till följd att ett lovande undersökningsarbete måste avbrytas på grund av att under- sökningstiden löper ut. För företagen innebär en prospektering ett stort risktagande. De resurser som satsas i verksamheten bedöms utifrån sannolikheten till utdelning. Det är helt avgörande för prospekteringsviljan att den som satsar på prospektering vet att om en fyndighet påträffats är det också tillåtet att utvinna . I enlighet med utredningens förslag bör nu prospektörer få möjlighet att i undantagsfall få undersökningstiden förlängd från till . Som förutsättning gäller att betydande arbete lagts ned inom området och att fortsatta undersökningar kommer att leda till bearbetningskoncession. Som framgår av författningskommentaren har på Lagrådets inrådan kriteriet för förlängning av giltighetstiden från 6 till anpassats till att bättre svara mot rådande förhållanden. Regeringens förslag syftar till att underlätta för de prospektörer som verkligen har behov av en ytterligare förlängning. Undersökningsavgiften bör höjas för denna sista period (se avsnitt 9). Ändrad karenstid Bakgrund Karenstiden då ett undersökningstillstånd upphör är för den som innehaft tillståndet. För andra finns ingen karenstid. Det innebär att den som utfört prospekteringsarbete på ett område under i vissa fall inte får fortsätta arbeta på området förrän förflutit, medan andra har möjlighet att få undersökningstillstånd dagen efter att det upphört att gälla. I den gamla gruvlagen (1974:342) fanns en liknande bestämmelse. Där var karenstiden för alla. Innan bestämmelser om karenstid infördes kunde den som tidigare haft inmutningen söka ny inmutning på samma område dagen efter det att inmutningstiden löpt ut. Detta ledde till upprepade s.k. ommutningar och utestängde andra från området utan att något prospekteringsarbete utfördes. Anledning- en till att karenstiden skulle omfatta alla var att omöjliggöra ommutning genom bulvan. Det var delvis samma skäl som låg bakom införandet av den nuvarande karenstiden men då ansågs att de prospektörer som inte haft undersökningstillstånd inte heller skulle behöva vänta på att få söka ett tillstånd. Detta borde endast gälla den som haft tillståndet. Regeringens förslag Regeringens förslag: En karenstid från det att ett under- sökningstillstånd eller en bearbetningskoncession upphör att gälla införs för alla. Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Länsstyrelserna i , , Dalar- nas och samt , , , och kommuner är positiva till förslaget liksom Svenska gruv- föreningen, SGU och Bergmästaren. anser att det inte är motiverat med karenstid och föreslår i stället en månads karenstid för alla. Övriga remissinstanser har inte haft någon erinran mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Allmänt kan sägas att en karenstid när ett undersökningstillstånd eller en bearbetningskoncession upphört att gälla kan användas som ett verktyg för att öka mångfalden, konkurrensen och därmed effektiviteten i prospekteringsarbetet men också för att stävja missbruk. Det har framkommit att nuvarande regler om karenstid tyvärr inte haft någon större positiv påverkan på prospekteringsviljan. Det finns inte heller någon anledning att anta att prospektörer ansöker om undersök- ningstillstånd utan avsikt att aktivt bedriva undersökningsarbete. Mot denna bakgrund finns det ingen anledning att behandla tillståndshavare sämre än andra prospektörer. Reglerna bör därför ändras i enlighet med utredningens förslag. I fort- sättningen bör alltså en ettårig karenstid gälla för alla. Liksom tidigare bör det finnas möjlighet till dispens om det finns synnerliga skäl. Införande av skyddszon Bakgrund Gränserna för undersökningstillstånd och bearbetningskoncession räknas vertikalt mot djupet. När bergmästaren fastställer gränserna för en bear- betningskoncession tas hänsyn till malmernas form mot djupet. Det djup som därvid beaktas hänger samman med på vilket djup malmen har påträffats. Det kan förekomma att ytligt påträffade vid större djup har en annan stupning mot djupet och fortsätter utanför kon- cessionens avgränsning. Den kan på så sätt hamna innanför ett under- sökningstillstånd som gränsar till koncessionen. Sannolikheten att finna brytvärd malm i anslutning till en gruva är stor. Det innebär att blotta ansökan om bearbetningskoncessioner kan locka andra prospektörer att söka undersökningstillstånd i det närliggande området. Normalt är det dock synnerligen ovanligt att två gruvor kan drivas ekonomiskt inom samma område. Det är trots allt ganska vanligt att det förekommer mindre i anslutning till större. För det mesta är dessa så små att de av ekonomiska skäl bryts från den stora gruvan. Regeringens förslag Regeringens förslag: För att skydda fyndigheterna hos gruvor som är i drift införs en skyddszon runt en bearbetnings- koncession. Skyddszonen skall upphöra att gälla om en gruva inte öppnats räknat från det att bearbetningskon- cession meddelats. Om en gruva tas i drift senare införs en skyddszon. Inom en skyddszon får, efter att gruvan tagits i drift, undersöknings- tillstånd meddelas koncessionshavare eller annan efter medgivande från koncessionshavaren. Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredaren har dock inte föreslagit ett skydd för alla gruvor som är i drift, oavsett när driften startas. Utredaren har inte heller föreslagit en möjlighet att medge annan än tillståndshavaren ett undersökningstillstånd eller möjlighet att minska skyddszonen. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna har ingen erinran mot förslaget. SGU samt Länsstyrelserna i , och Jämt- lands län är positiva. Det gäller även , , och kommuner. anser att förslaget är bra men har pekat på ett par alternativ som kan ge större flexibilitet genom sär- skild förrättning av bergmästaren. Bergmästaren menar att skyddszonen möjligen kan minskas eftersom de flesta kända stupar brantare än vad som redovisats i utredningens exempel. är positiv till förslaget och föreslår att koncessionsinne- havaren skall ha rättighet att överlåta undersökningstillstånd på annan. Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att skydda igång- varande gruvor mot spekulativ prospektering i direkt anslutning till driftstället som ett optimalt utnyttjande av mineralresurserna eftersträvas. Därför bör en zon införas som skyddar alla nya gruvor men också bidrar till att öka takten i prospektering och gruvverksamhet. Om gruvan inte tagits i drift efter det att bearbetningskoncession meddelades får undersökningstillstånd meddelas inom skyddszonen fram till den senare tidpunkt då gruvan eventuellt tas i drift. Det kan anföras olika argument för hur stor en skyddszon bör vara. Den bör dock inte vara så stor att den undandrar alltför stora arealer från prospektering. Utredningen har redovisat ett exempel som bygger på en malm vars stupning är . De flesta malmkroppar som bryts står dock brantare är . Det förekommer även mer flackt liggan- de . Gränserna för tillstånd beräknas vertikalt mot djupet. Detta innebär i utredningens exempel att en skyddszon ger kon- cessionshavaren rätt att undersöka malmen , vilket inte är anmärkningsvärt djupt i gruvsammanhang. Det är inte osannolikt att vi kommer att ha gruvor på detta djup.