prop · GL0373 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett kontaktmöte mellan berörda parter har hållits om uppläggning av det fortsatta samarbetet inom området konsumenträttigheter. Inga aktiviteter genomfördes inom området expert- och studiebesök. Jämställdhet mellan kvinnor och män Samarbetet inom Till grund för samarbetet inom jämställdhetsområdet ligger ett program för det nordiska jämställdhetssamarbetet för perioden - 2000. Programmet kompletteras med en årlig handlingsplan. Samarbetet ligger väl i linje med den svenska jämställdhetspolitiken. Arbetet koncentreras till verksamhet som främjar kvinnors och mäns lika tillgång till de politiska och ekonomiska beslutsprocesserna, kvinnors och mäns lika ekonomiska ställning och inflytande, inte minst i fråga om lön - samt ett jämställt arbetsliv. Vidare prioriteras verksamhet som dels förbättrar möjligheterna för såväl kvinnor som män att förena föräldraskap och förvärvsarbete, dels påverkar den europeiska och övriga internationella utvecklingen på jämställdhetsområdet. För att effektivisera arbetet inom de prioriterade områdena kommer ministerrådet att verka för att jämställdhetsaspekter beaktas inom alla politikområden på lokal/regional, nationell och nordisk nivå. Två ministermöten ägde rum . träffades jämställdhetsministrarna i och beslutade bl.a. att anta den nordiska handlingsplanen om män och jämställdhet. hölls ett extra ministermöte i , dit även de baltiska jämställdhetsministrarna var inbjudna. besluta om baltiskt-nordiskt samarbete på jämställdhetsområdet. Verksamheten inom för kvinno- och könsforskning har pågått Institutets uppgifter är att inom ramen för det nordiska samarbetet främja, samordna och stimulera nordisk forskning samt att informera om forskningsresultat på området. Forskningsresultatet ger ökade kunskaper och möjliggör effektivare insatser på jämställdhetsområdet. Det bidrar också till att forma den samnordiska plattform som är betydelsefull i det internationella samarbetet när det gäller forskning och utveckling. Arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv inom det nordiska samarbetet har fortsatt som gått. En strategi för att följa upp hur ämbetsmannakommittéerna skall ta ansvar för jämställdhetsfrågor har utarbetats. Årliga uppföljningar skall också göras av könsfördelningen bland ledamöter i nordiska kommittéer, styrelser och andra organ. Vidare drivs projektet makten? Nordiska kvinnors väg mot demokrati och jämställdhet, som syftar till att följa upp och utvärdera jämställdhetspolitiken i de nordiska länderna. Arbetsgruppen för projektet avlämnade en rapport En konferens med temat Kvinnor, arbete och ekonomi hölls i . Konferensen var en uppföljning av det nordiska likalöneprojektet och syftade till att analysera vad de omfattande förändringarna i arbetsmarknads- och ekonomiska politiken innebär för kvinnorna i de nordiska länderna. - EU/EES Jämställdhetsarbetet är till stor del knutet till frågor och områden som är aktuella inom EU/EES, där den nordiska jämställdhetsmodellen är föremål för stort intresse. De satsningar som fastslagits i det nordiska samarbetsprogrammet för är områden som också behandlas i EU:s jämställdhetsprogram . Ett informellt erfarenhets- och informationsutbyte sker mellan de nordiska länderna i jämställdhetsfrågor som är aktuella inom EU. har som ovan nämnts beslutat om ett program för närområdessamarbetet inom jämställdhetsområdet fram . programmet ligger de erfarenheter som kommit fram under en kartläggning av nationella jämställdhetsprojekt inom närområdet. arrangerades en baltisk-nordisk konferens i Valmiera, . Syftet var att stödja arbetet för jämställdhet och skapa nya nordisk-baltiska nätverk som främjar kvinnors ställning. I och har pågått ett samarbete med kvinnogrupper och myndigheter ansvariga för kvinno- och jämställdhetsfrågor. Lagstiftningssamarbete En ny handlingsplan antogs ett samarbetsprogram för lagstiftningsområdet. Detta har varit vägledande för samarbetet . Samarbetsprogrammet kompletteras av årliga handlingsplaner där det anges vilka sakområden som skall prioriteras under ett verksamhetsår. Den handlingsplan som antogs lyfter fram tio områden av olika karaktär och med olika politisk dignitet. Vissa områden har relevans endast för lagstiftningssamarbetet inom , andra är betydelsefulla för samarbetet med EU/EES och närområdena. Handlingsplanen tar upp flera frågor där nordiska initiativ föranletts av aktuella händelser och massmedial uppmärksamhet. Inom området förebyggande och bekämpning av kriminalitet nämner handlingsplanen således särskilt bekämpningen av sådana företeelser som terrorism, organiserad brottslighet, kriminalitet i mc- grupper samt sexuellt utnyttjande av barn. täcker handlingsplanen andra, mindre uppmärksammade områden som kan vara nog så betydelsefulla för de enskilda nordborna och de företag som verkar i . Exempel på sådana områden är nordisk harmonisering av familjerätten och aktiebolagsrätten. En särskild arbetsgrupp som tillsatts av för lagstiftningsfrågor (NÄL) lade fram en jämförande studie av gällande rätt och pågående lagstiftningsprojekt när det gäller bekämpning kriminalitet med anknytning till vissa motorcykelklubbar. Rapporten utgör en grund för fortsatt utbyte av information och erfarenheter på lagstiftningssidan. Vid justitieministermötet antogs en nordisk handlingsplan för bekämpning av mc- kriminalitet. Denna omfattar såväl polisverksamhet som lagstiftning. På svenskt initiativ infördes också ett avsnitt om betydelsen av att mobilisera goda krafter på lokal nivå i kampen mot ett skrämmande fenomen. Det kan handla om ett engagera enskilda människor och ideella föreningar, inte minst alla de motorcykelklubbar som består av laglydiga medlemmar. har åtagit sig att utveckla en modell för hur sådana lokala åtgärdsprogram kan utformas. Som en uppföljning av justitieministrarnas beslut antogs en gemensam nordisk handlingsplan avseende det operativa polisarbetet i syfte att bekämpa denna typ av brottslighet. Sexuellt utnyttjande av barn Ett annat prioriterat område har varit bekämpningen av sexuellt utnyttjande av barn i enlighet med rekommendation 18/1996. Där har det förekommit ett fruktbart samarbete mellan ansvariga på ämbetsmannanivå för socialpolitik respektive lagstiftning, vilket bl.a. resulterat i ett brev från till de nordiska researrangörerna vilka i brevet uppmanas att ta sitt ansvar för att förhindra att barn utnyttjas genom s.k. sexturism. Vidare har medel avsatts för att genomföra en studie av hur behandling som komplement till straffpåföljder kan minska risken för att pedofiler återfaller i sexualbrottslighet. På aktiebolagsrättens område förekom fram t.o.m. 1970-talet ett mycket intensivt nordiskt samarbete. En nordisk rättslikhet på detta område är betydelsefull för att företagen skall kunna driva verksamhet över gränserna. Samarbetet klingade av , men vaknade återigen intresset i samband med översyn av aktiebolagslagstiftningen. hölls på svenskt initiativ ett seminarium i , vilket blev något av en nytändning. Mötet utmynnade i att departementen skall ha ett löpande samarbete vid genomförandet av sina lagstiftningsprojekt och att de nordiska länderna skall verka för en gemensam linje vid förhandlingar inom EU på bolagsrättens område. Migrations- och flyktingpolitiska frågor Nordiskt samarbete om migrations- och flyktingfrågor De nordiska regeringarnas samrådsgrupp för flyktingfrågor (NSHF) har års svenska ordförandeskap haft tre möten. I anslutning till två av dessa har inbjudits till möte på ministernivå. Tid har avsatts för diskussioner med representanter för FN:s flyktingkommissarie och för . ansvarar för ordförandeskapet i samrådsgruppen. Samrådsgruppens funktion att utbyta information, bidra till gemensamma, nordiska hållningar och samstämt internationellt agerande har vidareförts . Särskilda arbetsgrupper har behandlat olika frågor inför mötena i samrådsgruppen. Inom ramen för dessa har man utbytt information och diskuterat frågeställningar kring återvandring och då främst till , men även kring verkställighet, ingående av särskilda återtagande avtal samt utsändande av samnordiska utlänningsattachéer. Gemensamma EU- och Schengenrelaterade frågor har behandlats i en särskild arbetsgrupp. Preliminära resultat av den nordiska, komparativa forskningsstudien kring mottagande av bosniska flyktingar sett ur ett återvandringsperspektiv, som de nordiska ministrarna tog initiativ till, har presenterats för samrådsgruppen. Arbetet i samrådsgruppen har vidare inriktats på att samordna det nordiska agerandet i relation till närområde på det migrationspolitiska området. Till det första ministermötet inbjöds även de baltiska staternas ministrar med ansvar för asyl- och migrationsfrågor. Ministrarna diskuterade utvecklingen på det migrationspolitiska området samt former för vidare utbyte och samarbete mot ökad öppenhet och säkerhet i regionen. De nordiska länderna sade sig även i fortsättningen vara beredda att stödja reformarbetet i de baltiska staterna. Den särskilda arbetsgruppen för reformsamarbete med de baltiska staterna har erhållit utvidgat mandat till att även omfatta , och . Det nordiska utlänningsutskottet, med primärt ansvar för övervakningen av hur den nordiska passkontrollöverenskommelsen tillämpas, har haft två samrådsmöten med företrädare för de nordiska ländernas utlänningsmyndigheter. Vid mötena utbyts bland annat information om förestående ändringar i ländernas viseringspolitik. I dessa möten deltar även representanter för berörda departement. Samarbete om invandrares integration Inom ramen för det nordiska samarbetet på arbetsmarknadsområdet har länderna bedrivit samverkan i olika former med anknytning till invandrares integration och sociala förhållanden i respektive land. Inom arbetsmarknadssektorns ram arbetar ett särskilt utskott () med integrationsfrågor. har inriktats på erfarenhetsutbyte och gemensamma utredningar om bl.a. rekrytering av invandrare i offentlig sektor samt en jämförande undersökning om språklig service till invandrare i de nordiska länderna. har vidare den tionde nordiska (Internationella migrationsrelaterade- och etniska relationer) genomförts i Bergen, liksom ett antal seminarier för erfarenhetsutbyte och gemensam problemlösning. Det nordiska samarbetet i ungdomsfrågor bereds inom ramen för , som lyder under kulturministrarna. är ministerrådets rådgivande och koordinerade organ i nordiska och internationella barn- och ungdomspolitiska frågor och innehåller representanter från såväl myndigheter som från ungdomsorganisationer. Kommittén har bl.a. i uppgift att fördela stöd till ungdomars nordiska samarbete, att koordinera nordisk ungdomsforskning och att följa upp arbetet med barn- och ungdomspolitiska frågor inom alla sektorer. Budgeten för nordiskt ungdomssamarbete uppgick till . En av de viktigaste uppgifterna inom ungdomsområdet är att stödja ungdomars nordiska samarbete genom bidragsgivning. Detta sker dels genom ett organisationsstöd till ungdomsorganisationernas nordiska nätverk och dels till olika ungdomsprojekt. har riktlinjerna för bidragsgivningen reviderats, bl.a. har möjligheterna för stöd till otraditionella ungdomsgrupper utvidgats. Kulturministrarna har beslutat att av ministerrådets budget för ungdomsfrågor skall gå till ungdomsstöd. Det nordiska samarbetet inom ungdomsforskning har varit en prioriterad fråga . Bl.a. är en särskild ungdomsforskningskoordinator anställd för att samordna insatser inom detta område. har en nordisk ungdomsforskningskonferens genomförts. Det bör också noteras att den nordiska modellen för ungdomsforskningssamarbete nu används som modell vid utvecklingen av ett liknande samarbete inom . Kommittén har också arbetat med att konkretisera och utveckla det tvärsektoriella samarbetet i ungdomsfrågor inom minister-rådet. och EU/EES EU:s insatser inom ungdomsområdet berör främst ungdoms- och ungdomsledarutbyte och huvuddelen av aktiviteterna sker inom programmet Ungdom för . Genom deltar samtliga nordiska länder i detta program. En koordinering av det nordiska agerandet i det europeiska ungdomssamarbetet sker genom de s.k. Europamöten som anordnas inom . har arbetsformerna för dessa möten utvecklats i syfte att stärka samarbetet i långsiktigt strategiska frågor. Utvecklingen av ungdomssamarbetet mellan Östersjöstaterna har varit en prioriterad fråga sedan det finska ordförandeskapet 1996. Efter ett initiativ inom arrangerade i samarbete med EU- kommissionen en konferens i om Östersjösamarbete i ungdomsfrågor. Som en uppföljning av denna konferens avser att genomföra en och ministermöte för ungdomsfrågor. Vid ungdomskommitténs möte presenterade ett policydokument inför ordförandeskap i Nordiska ministerrådets ungdomskommitté 1998. Huvudinriktningen i policydokumentet var att vill prioritera insatser för arbetslösa ungdomar och främjande av idéutveckling och entreprenörskap. Andra områden som särskilt nämndes i policydokumentet var samarbete i , demokrati- och inflytandefrågor, koordinering av nordisk ungdomsforskning samt utveckling av ett sektorsövergripande och tvärsektoriellt arbete kring ungdomspolitik samt utveckla effektivare arbetsformer i det nordiska samarbetet. Försvarsrelaterat samarbete Ett nytt område för i 45-åriga historia diskuterades säkerhetspolitiska frågor vid rådets tvådagarskonferens i under temat Säkerhet i och närområde. blev den förste svenske försvarsminister någonsin som tagit till orda i genom sitt inledningsanförande. Genom konferensen stimulerades dialogen i hithörande frågor mellan berörda parlament och regeringar. Förutom de nordiska länderna deltog även , , , , och samt representanter från EU och NATO. Vid 49:e session lämnade den norske försvarsministern en redogörelse för nordiskt försvarsrelaterat samarbete, med de säkerhetspolitiska aspekter som tillhör försvarsministrarnas ansvarsområde. Vid den 50:e sessionen är det uppgift att lämna motsvarande redogörelse. Slutet på har gjort det möjligt för de nordiska länderna att samarbeta kring försvars- och säkerhetspolitiska frågor med helt nya förutsättningar. hålls två nordiska försvarsministermöten. Nästa möte hålls i . Vid dessa möten diskuteras aktuella försvars- och säkerhetspolitiska frågor av gemensamt intresse. Ett aktivt utbyte mellan de nordiska länderna bidrar bl.a. till kunskapsöverföring samt möjlighet till att vid behov agera gemensamt i andra fora. Försvarsministermötena föregås av möten på departementsråds- och statssekreterarnivå. Ett fördjupat tankeutbyte har också utvecklats mellan de parlamentariska organ och politiska utredningar som i de olika länderna bereder försvars- och säkerhetspolitiska frågor. har berörda myndigheter under Försvarsdepartementet haft i uppdrag att se över olika möjligheter att utöka eller fördjupa det bilaterala och det multilaterala försvarsrelaterade samarbetet med de nordiska länderna. Det har bidragit till att ytterligare aktivera samarbetet inom ett antal försvars- och säkerhetspolitiska områden. Kärnan i det nordiska säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet utgörs främst av verksamhet inom det fredsfrämjande området. Detta samarbete - det s.k. NordSamFN - startades med syfte att samordna nordiska fredsbevarande insatser av traditionell karaktär inom ramen för FN. För de truppbidragande länderna betydde det rent praktiskt, att man ställde styrkor till FN:s förfogande och att FN skulle hantera inriktning, logistik och omkostnader för operationerna. Utvecklingen har dock gått mot allt mer komplicerade och varierade operationer. FN är heller inte längre den enda aktör som genomför sådana operationer. NATO och Västeuropeiska unionen (VEU) spelar jämte () sina olika roller inom området fredsfrämjande verksamhet. NordSamFN ansågs otillräckligt för den alltmer omfattande fredsfrämjande verksamheten och avvecklades i och med utgång. etablerades ett nytt forum, NORDCAPS (Nordic Coordinated Agreements for Military Peace Support). Syftet med den nya strukturen är att förbättra de nordiska ländernas förmåga att agera gemensamt inför beslut om och vid deltagande i fredsoperationer. NORDCAPS bidrar till ett intensifierat informationsutbyte och ett fördjupat utbildnings- och materielsamarbete. beslut har fattats om en gemensam insats skall NORDCAPS säkerställa att samordningen och igångsättandet blir effektivt när den nordiska insatsen väl genomförs. Ett exempel på ett framgångsrikt nordiskt samarbete är den nordisk- baltiska brigaden i Bosnien. Nordic Peace är en årligt återkommande övning inom ramen för Partnerskap för fred (PFF). stod som värd för övningen och kommer att anordna en Nordic Peace-övning. De nordiska och de baltiska länderna är inbjudna och övningen kommer att centreras kring civil-militär samverkan i internationella insatser. utsågs till nordisk ledande nation inom minröjningsområdet. För att förbättra samordningen inom minröjningsområdet har samtliga nordiska länder utsett en nationell minröjningskoordinator . Koordinering sker inom områdena forskning, materielutveckling, industrifrågor, utbildningsfrågor, fredsfrämjande och humanitära insatser. Vid det nordiska försvarsministermötet fastställdes ett handlingsprogram för nordiskt samarbete för att minska försvarets skador på miljön. Handlingsprogrammet har utarbetats under svensk ledning. Det redovisar ett antal samarbetsområden och anger bl.a. att leder arbetet med bistånd till stater i närområdet och att leder arbetet med försvarsmiljöpolicy. ska leda arbetet med miljömål och arbetet med miljöfarliga anläggningar. Under norsk ledning utarbetas f.n. en handlingsplan för försvarsmiljöbiståndet till staterna i det nordiska närområdet. Genom att diskutera försvarsmiljöfrågorna gemensamt i och genom att samnordiskt driva försvarsmiljöfrågorna nationellt och internationellt kommer miljön i och kring att förbättras. Ett ramavtal om nordiskt försvarsmaterielsamarbete undertecknades . Avtalet innebär bl.a. att befintliga resurser skall kunna användas mer effektivt. Dessutom finns ett säkerhetsskyddsavtal mellan länderna. innehar ordförandeskapet i den ledningsgrupp som etablerats på departementsnivå. På myndighetsnivå finns det även en koordineringsgrupp. Under denna finns det ett tjugotal olika förundersökningsgrupper som bereder möjliga samarbetsprojekt. Samarbete med , och har, tillsammans med , och , lämnat stöd inom Försvarsdepartementets område till , och . De tre länderna håller alla på att bygga upp försvar, gränsbevakning och andra säkerhetsfunktioner. De nordiska länderna stödjer på olika sätt upprättandet av för en stat normala säkerhetsfunktioner. Man samarbetar också omkring uppbyggandet av en gemensam baltisk bataljon (BALTBAT) för fredsfrämjande verksamhet. har även ett samarbete påbörjats för att upprätta en för de baltiska staterna gemensam marin enhet (BALTRON). Arbete pågår även för att upprätta en gemensam baltisk försvarshögskola i . Enligt plan kommer den baltiska försvarshögskolan att ta emot de första eleverna . De nordiska länderna förväntas bidra med bl.a. utrustning och lärare. Flerårigt nordiskt säkerhetspolitiskt forskningsprogram I samband med 49:e session presenterade ett initiativ rörande ett flerårigt nordiskt säkerhetspolitiskt forskningsprogram. och förs en dialog med de nordiska länderna rörande tänkbara intressanta forskningsprojekt inom det säkerhetspolitiska fältet. planeras de reella forskningsprojekten att starta. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1997/98:73 Nordiskt samarbete 1997