prop · GL032 · 1998-01-01 00:00:00 — För främst salixodlare finns det intresse av att även kunna använda hela arealen för salixproduktion, eftersom man då kan koncent- rera arbetsinsatsen och även minska maskinbeståndet. I kommissionens förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, Agenda 2000, antyds att den nuvarande begränsningen av det frivilliga arealuttaget kommer att tas bort. Regeringen kommer i annat fall att verka för att undantaget förlängs så länge den nuvarande marknadsregleringen består. För att uppmuntra till etablering av salixodling har beslutat att anslå till ett nationellt anläggningstöd för plantering av snabbväxande skogsträd på (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:JoU1 rskr. 1996/97:113). Stödnivåerna varierar per hektar beroende på i vilken region planteringen är belägen. Jordbruket har producerat energi i form av livsmedel. Åkermarken har därutöver också en potential för produktion av biobränslen, vilket kan utgöra en alternativ produktionsgren för lant- bruket. För att energiproduktion på skall vara långsiktigt in- tressant måste den dock kunna uppvisa en lönsamhet jämförbar med livsmedelsproduktion under marknadsmässiga förhållanden. Regeringen avser att upprätthålla visst stöd till produktion av biobränslen. I energipropositionen (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) har som ett av målen för regeringens energipolitik angivits att det svenska energisystemet skall grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara energikällor. Som ett medel att uppnå detta skall bl.a. ett energipolitiskt program för forskning, utveck- ling och demonstration av ekologiskt och ekonomiskt uthållig energi- försörjning inrättas. Programmet syftar till att minska kostnaderna för att utnyttja de förnybara energislagen så att deras konkurrenskraft förbättras. Insatser skall göras för att öka tillförseln av biobränsle. Arbete pågår också inom EU med att upprätta en gemensam strategi för förnybara energikällor. 16 Det framtida miljöarbetet på jordbrukets område Regeringens bedömning: Miljöarbetet inom jordbruket och träd- gårdsnäringen måste även fortsättningsvis utgå från näringens eget an- svar för miljöproblemen. Jordbrukets och trädgårdsnäringens ökade engagemang och arbete är av betydelse för att nå miljömålen. Miljö- ersättningsprogrammet utgör ett viktigt komplement till övriga styr- medel som lagstiftning, information och utbildning, skatter, m.m. Dessa styrmedel utgör även fortsättningsvis en viktig grund för arbe- tet. Skälen för regeringens bedömning: Arbetet med jordbrukets miljö- frågor intensifierades i mitten och slutet av . Arbetet genom statliga insatser bedrivs huvudsakligen under ledning av i olika program som t.ex. för att minska växtnäringsförlusterna från jord- bruket och för att minska hälso- och miljöriskerna vid användning av bekämpningsmedel i jordbruket och trädgårdsnäringen. Länsstyrelserna är viktiga kunskapsspridare inom programmen och är tillsynsmyndig- heter tillsammans med kommunerna. Som en följd av det svenska EU-inträdet infördes ett omfattande miljö- ersättningsprogram till jordbruket, vilket innebär att ambitionsnivån i miljöarbetet ytterligare höjts. är den totala årliga omfatt- ningen , vilket innebär att riktade åtgärder mot jord- brukets miljöfrågor sker i en betydligt större omfattning . In- satser sker dels genom ersättning för utförda miljötjänster och dels ge- nom utbildning, information och demonstrationsprojekt. Länsstyrelserna skall upprätta och administrera länsprogram för utbildning, information och demonstrationsprojekt inom ramen för miljöersättningsprogrammet i syfte att bidra till att miljömålen för jordbruket uppfylls. Länspro- grammen omfattar fler aktörer än länsstyrelserna, bl.a. hushållnings- sällskapen. Det framtida miljöarbetet måste även fortsättningsvis utgå från princi- pen om sektorns eget ansvar för att förebygga och minska negativa miljöeffekter till följd av produktionen. Näringen har därvid stora möj- ligheter att utnyttja de åtgärder som ställs till förfogande inom miljö- programmet. Programmet skall dock betraktas som ett komplement till övriga styrmedel (lagstiftning, försöks- och utvecklingsverksamhet, skatter, m.m.), vilka också spelar en fortsatt avgörande roll för att nå miljömålen. I finns ca 90 000 lantbruksföretag med . För en fortsatt positiv utveckling av miljöarbetet inom jord- bruket krävs ett mycket omfattande engagemang och ansvar från enskilda lantbrukare och de anställda i jordbruket. Näringens eget engagemang för jordbrukets miljöfrågor har ökat betydligt . Insatserna fokuserar på ökad kunskap som utgångspunkt för engagemang och möj- ligheter att vidta åtgärder för att motverka jordbrukets negativa miljö- effekter liksom att förstärka dess positiva effekter. Näringens eget enga- gemang kommer att ha stor betydelse för det framtida miljöarbetet. LRF antog ett konsumentpolitiskt handlingsprogram, På väg mot världens renaste jordbruk. Syftet med programmet är att öka kvali- tetsprofilen på svenska livsmedel genom ett förbättrat miljö- och djur- omsorgsarbete. antog ett närings- och arbetslivsprogram. Programmet syftar till att öka samarbetet mellan konsumenter och producenter för att stärka miljö- och kvalitetsarbetet för svensk livsmedelsproduktion och för att utveckla ett uthålligt och mer miljöanpassat jordbruk. Inom odlarorganisationer, företag och handel pågår en omfattande verksamhet som syftar till att förena marknadens krav på produktkvalitet och miljöhänsyn med lönsamhet för producenterna. Ekologisk produktion representerar en sådan utveckling. LRF:s inititativ till egenkontroll på gården, bl.a. den s.k. miljöhusesynen är ett annat ex- empel. Miljöhusesynen bygger på att jordbrukare själva med hjälp av checklistor inventerar och dokumenterar miljösituationen inom djurhåll- ningen och växtodlingen samt vidtar åtgärder för att löpande förbättra situationen. Målet är att 60 000 lantbruksföretag 1998 skall genomföra miljöhusesynen. Utvecklingsarbetet inom lantbrukskooperationen omfattar även miljö- styrningssystem, vilket inkluderar inventering av nuläge, utformning av policy och mål för verksamheten, beskrivning av brister och upprättande av åtgärdsplaner samt dokumentation av åtgärder. Årliga miljöbokslut redovisas med nyckeltal. Systemet syftar till att uppnå gårdsspecifika åtgärder som leder till mindre negativ miljöpåverkan och förbättrad djur- omsorg. Kontraktsbunden produktion innehållande krav enligt t.ex. konceptet för integrerad produktion (IP) ökar i omfattning. Avsikten är kvalitets- produktion där miljöomsorgen betonas. Viktiga moment i IP-produktio- nen är dokumentation av förhållanden och odlingsåtgärder på gården lik- som att miljökraven kontinuerligt revideras. LRF arbetar även med vattendragsanknutna miljöfrågor, mestadels växtnäringsförluster från jordbruket. Arbetet skall sprida kunskap och engagemang för hur man lokalt kan reducera växtnäringsförlusterna till sjöar och vattendrag. LRF genomför i samarbete med Svenska lant- männen, Industrin för växt- och träskydd (IVT), , Natur- vårdsverket och Kemikalieinspektionen en informations- och utbild- ningskampanj riktad till sprutförare inom jordbruket och trädgårds- näringen. växtskydd som pågår 1999 skall förmedla kunskap om nya föreskrifter vid spridning av be- kämpningsmedel. Genom ett nära samarbete mellan näringen och myn- digheterna bör förståelsen öka för att vidta ytterligare försiktighetsmått vid användning av bekämpningsmedel. I syfte att kunna beskriva hur miljö- och djuromsorgsarbetet inom jordbruksnäringen fortskrider och hur miljösituationen förändras utar- betar LRF en samlad miljöredovisning för svenskt jordbruk. Kunskapshöjande åtgärder kommer även fortsättningsvis att vara vik- tiga. Ökad kunskap skapar såväl motivation och engagemang som möj- lighet att åtgärda och förebygga miljöproblem. Att arbeta med kom- petenshöjande insatser ställer den enskilde lantbrukaren i centrum vilket möjliggör en anpassning av åtgärderna till lokala förutsättningar. I takt med att kunskapen om jordbrukets miljöproblem ökar kommer det troligen att uppstå behov av en ökad regionalisering av insatta åtgär- der i syfte att vidta kostnadseffektiva åtgärder. Detta betyder inte att det breda och landsomfattande arbetet för att nå miljömålen på något sätt kan avstanna utan det måste i stället fördjupas. Konsumenternas krav på en miljöanpassad produktion är en allt vikti- gare drivkraft för förändringsarbetet inom jordbruket. Ett aktivt miljö- arbete är en viktig resurs på en konkurrensutsatt marknad. Samarbete och samordning av olika aktörers insatser för jordbrukets och trädgårdsnäringens miljöfrågor kommer att bli allt mer betydelsefullt för att nå största möjliga måluppfyllelse i miljöarbetet. Jord- bruksverket har ett ansvar för att kontinuerligt följa och till regeringen rapportera om miljöarbetets utveckling samt vid behov samordna och ge förslag till ytterligare insatser. Uppföljning och utvärdering av insatta åtgärder och effekter är en förutsättning för att ett målinriktat och effek- tivt miljöarbete även fortsättningsvis skall kunna bedrivas. Länsstyrelserna spelar regionalt en fortsatt viktig roll för kunskaps- spridning och samordning av miljöarbetet inom länen. bör inom EU vara pådrivande för att i olika sammanhang stärka miljökraven inom jordbruksproduktionen. Ökade miljökrav inom gemenskapen minskar belastningen av gränsöverskridande föroreningar som t.ex. ammoniak, luftburet nedfall av bekämpningsmedel och vatten- burna kvävetransporter. Dessutom skapar ökade miljökrav inom gemen- skapen en mer likartad konkurrenssituation för det svenska jordbruket. Förklaring till förkortningar för fiskeförvaltning inom Internationella rådet för havsforskning CAP EG:s gemensamma jordbrukspolitik CGIAR Rådgivande gruppen för internationell forskning på lant- brukets område ECP/GR Europeiska samarbetsprogrammet för nätverk inom växt- genetiska resurser FAO FN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation för skydd av den miljön i , IBSFC för rådet för havsforskning riksförbund NEAFC Nordostatlantiska NGB Nordiska genbanken den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen TAC Total tillåten fångstmängd om miljö och utveckling UNGASS FN:s extra generalförsamling för uppföljning av Rio- konferensen Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1997/98:2 Hållbart fiske och jordbruk. 1997/98:2 Bilaga