prop · GL0319 · 1998-01-01 00:00:00 — Riks- dagen beslutade att digitala ljudradiosändningar skulle påbörjas och att såväl () och () som privata programföretag ges möjlighet att delta i sändningarna. Rege- ringen fattade beslut om sändningarna för och UR respektive . Beredning av ansökningar om sändningstillstånd från privata programföretag i , och pågår. beslöt regeringen att digitala ljudradiosändningar också får bedrivas i . Tillgänglighet till museernas samlingar En ökad tillgänglighet till museernas samlingar är kulturpolitiskt angelä- get. IT-utvecklingen medför nya möjligheter för muse- erna i detta hänseende. Museernas omfattande mångskiftande samlingar har genom Internet fått tillgång till ett medium med stor spridning. Även möjligheterna till kontroll av samlingarna har starkt förbättrats. Olika statliga åtgärder har vidtagits för att underlätta museernas ut- nyttjande av informationsteknik. Genom museernas anslutning till data- nätet SUNET finns nu en fast koppling till Internet. Kulturnät har för museerna betytt att de har en gemensam kontaktpunkt för infor- mation till allmänheten på Internet. För tillgängligheten till museernas samlingar är det avgörande att re- gistreringen sker på sådant sätt att sökning blir möjligt inom skolor, i folkbildningssammanhang, för forskare etc. För detta krävs en samord- ning som medför en gemensam uppsättning uppgifter om respektive samlingstyp som alla museer registrerar på samma sätt. Detta kräver i sin tur att museernas olika registreringssystem samordnas effektivare. 4.6.4 Konsumentpolitiken Utvecklingen på IT-området innebär stora förändringar för konsumen- terna. kommer den elektroniska marknadsplatsen att vara fullt utvecklad. Därmed kan många varor och tjänster komma att erbjudas via någon form av IT-baserade system som t.ex. Internet. Detta kan, som nämnts i avsnitt 2.3, innebära strukturförändringar i olika for- mer, t.ex. genom att antalet traditionella återförsäljare minskar. För kon- sumenten kan det innebära lägre priser, kan en sådan struktur- förändring innebära svårigheter t.ex. vid reklamation, eftersom återför- säljaren blir svår att nå. En ytterligare aspekt för konsumenten att beakta är den gränsöverskridande karaktären hos elektronisk handel. Detta kan göra att konsumenter i allt större utsträckning kommer i kontakt med främmande rättsordningar som inte har samma konsumentskydd som den svenska. Andra viktiga konsumentpolitiska frågor är bl.a. tillgänglighet för alla, säkerheten för konsumenterna vid elektronisk handel, utvecklingen av marknadsföring, främst på Internet samt skydd för konsumenternas integ- ritet. När utvecklingen går mot att många varor och tjänster erbjuds och kanske bara kommer att erbjudas via IT-baserade system t.ex. en dator med modem och Internetuppkoppling , så kommer tillgängligheten till informationstekniken att vara av central betydelse. Som nämnts i avsnitt 3.4 säkras tillgången till telefonitjänst åt var och en till ett rimligt pris genom krav i telelagen (1993:597). Telefonitjänsten skall bl.a. medge datakommunikation via låghastighetsmodem, vilket i sin tur medger möjlighet till t.ex. Internetuppkoppling. Det är dock inte bara den fysiska tillgången som har betydelse. Tillgänglighet förutsätter också att konsu- menten har kunskaper för att kunna använda sig av t.ex. datorer. Som tidigare nämnts i avsnitt 4.1.1 ger utvecklingen mot en elektronisk marknad också upphov till säkerhetsproblem för konsu- menterna. I dagens läge handlar det främst om att garantera säkerheten vid användandet att konto- och kreditkort på Internet, men kan det vara att garantera säkerhet vid användandet av elektroniska pengar (se dir. 1997:1). Utvecklingen av elektronisk handel kommer också att vara beroende av konsumenternas förtroende för säkerheten, dvs. konsumenterna kommer att börja handla i större omfattning först när de känner sig säkra. Marknadsföring via Internet mot konsumenter är också något som ökar i omfattning. För konsumenterna innebär detta bl.a. kontakt med annor- lunda och nya marknadsföringsmetoder p.g.a. Internets globala karaktär. Detta ger upphov till frågor som om det behövs särskilda regler för marknadsföring via Internet, hur frågor om barnreklam skall hanteras och om det bör inrättas ett särskilt organ för att hantera globala marknads- rättsliga frågor. I dagens läge finns det inga självklara svar på någon av dessa frågor. Den snabba tekniska utvecklingen gör att konsumentfrågorna på IT- området kräver kontinuerlig bevakning för att en hög nivå av konsument- skydd skall kunna skapas och bibehållas inom detta område. Inrikesde- partementet kommer tillsammans med det IT-rättsliga observatoriet och Swebizz att anordna en hearing om Konsumenträttigheter i informationssamhället . Rapporten från hea- ringen avser att identifiera vilka åtgärder som bör vidtas och vilka frågor, såväl möjligheter som problem, som behöver belysas ytterligare. Utvecklingen på IT-området för konsumenterna i ett brett perspektiv bevakas också internationellt på flera nivåer. - bedriver ett projekt för att kartlägga konsu- mentskyddet vid elektronisk handel i medlemsländerna. - I den Europeiska kommissionens konsumentpolitiska prioriteringar för perioden 1998 ingår att vidta åtgärder som tillåter konsu- menterna att utnyttja de möjligheter som erbjuds genom informations- samhället (KOM(95) 519 slutlig). - Europeiska kommissionen kommer snart att publicera ett meddelande om konsumentaspekter i informationssamhället som en del av med- delandet Ett europeiskt initiativ inom en elektronisk handel (KOM (97) 157 slutlig). - Under mötet i beslutades det att man skall utarbeta ett förslag till spelregler för IT-marknadsföring riktad mot barn och unga. Detta skall ligga till grund för ett samnor- diskt initiativ på EU-nivå angående Konsumenten i det nya medie- landskapet riktad mot barn och unga . 4.6.5 Hälso- och sjukvården Svensk hälso- och sjukvård befinner sig i ett dynamiskt utvecklings- skede. Nya metoder för diagnostik och behandling utvecklas kontinuer- ligt. innebär utvecklingen ofta nya krav på resurser. Genom det snäva utrymmet för offentlig finansiering måste resurser framför allt fri- göras genom att sjukvården effektiviseras. Ett medel och ett stöd för en sådan effektivisering är den datorbaserade informationstekniken. Tele- medicinska tillämpningar utgör en intressant del i detta arbete. Det är dock inte givet att ett vidsträckt utnyttjande av informationstek- niken leder till kostnadsbesparingar. Det finns redan ett antal tillämp- ningar inom området, där inte den potential som finns till rationalise- ringar utnyttjas på grund av att det saknas gemensamma system och tek- niska plattformar. Det är således av stor vikt att satsningar görs inom området infrastruktur och horisontella tillämpningar i syfte att underlätta och förbilliga användningen av informationsteknik i hälso- och sjukvår- den. Den tekniska möjligheten att integrera och kombinera olika former av IT-stöd måste tas till vara. Infrastruktur och tekniska plattformar bör i möjligaste mån harmoniseras med motsvarande lösningar inom EU. En samordning mellan olika vårdnivåer och huvudmannaskap är an- gelägen så att det skapas väl fungerande vårdkedjor som kan ge bättre resultat och kvalitet samt lägre kostnader. Vidare är det av vikt att en satsning på kompetensutveckling för perso- nalen kommer till stånd, så att de möjligheter som informationstekniken ger kan utnyttjas fullt ut. Spri, , skall utveckla och samordna insatser när det gäller informationsteknik inom hälso- och sjukvården. Spri, som ägs gemensamt av staten och , är ett svenskt för IT-frågor inom hälso- och sjukvården. Förutom att stödja det pågående förändrings- och förnyelsearbetet inom hälso- och sjukvården skall Spri:s insatser vara ett led i kompetensutvecklingen av hälso- och sjukvårdens personal. Regeringen har givit Spri i uppdrag att i samråd med berörda intres- senter lämna förslag till IT-program inom hälso- och sjukvården. Spri har inkommit med ett förslag till program för att ut- veckla och stödja IT-användningen inom hälso- och sjukvården. Enligt förslaget skall programmet bedrivas inom fem programområden, nämli- gen datorstödd vårddokumentation, gemensam terminologi för hälso- och sjukvården, säkerhet och telekommunikation, möjligheter och konsek- venser av informationsteknik i hälso- och sjukvården samt gemensamma mål för utbildning i hälso- och sjukvårdsinformatik. Företrädare för och och Kompetensutveckling () har slutit en principöverenskommelse om att tillföra för insatser inom fem IT-områden, telematik, infrastruktur och horison- tella tillämpningar, industriinriktade tillämpningar, utbildning, kompe- tensutveckling och kunskapsspridning samt forskning. Genom de medel som landstingssektorn och avsatt för utvecklingsinsatser inom IT-området kan stora delar av Spris IT-program finansieras. I övrigt bör medel från EU:s femte ramprogram kunna finnas tillgängliga. 4.6.6 Funktionshindrade och äldre personer. Regeringen gav , i enlighet med vad som aviserades i IT-propositionen, () i uppdrag att inkomma med förslag till ett IT-program med inriktning på äldre personer och funktionshindrade personer. I uppdraget ingick även att lämna förslag till extern finansiering eller omprioriteringar. Uppdraget har utförts i samråd med berörda myndigheter och organisationer och omfattar såväl den generella tillgängligheten till informationsteknik som särskilda IT-produkter och metoder för funktionshindrade personer. Inom ramen för uppdraget lämnas en översiktlig redovisning av pågående ut- vecklingsverksamhet inom området informationsteknik och äldre samt funktionshindrade både i och inom EU. förslag till handlingsprogram, IT för funktionshindrade och äldre, inkom . förslag till åtgärdsprogram består av femton prioriterade åtgärder, bl.a. följande. En informationskampanj bör genomföras för att öka medvetenheten om betydelsen av informationsteknik för äldre och funktionshindrade hos beslutsfattare och allmänhet. Ett samordnat forsknings- och utvecklingsinitiativ för långsiktig kun- skapsuppbyggnad om informationsteknik för äldre och funktionshindrade bör genomföras med stöd av berörda finansiärer. Inom ramen för detta initiativ skall särskild vikt läggas vid resultatspridning och att skapa kontaktytor mellan forskare brukare praktiker näringsliv. En satsning bör göras på utbildning och försöksverksamhet för att sti- mulera brukarnas kunskap om och användning av informationsteknik. Ett brett tillämpningsprogram bör fastställas för utvecklings- och för- nyelseprojekt inom olika samhällssektorer. Arbetet bör göras i samarbete med handikapporganisationer, branschorgan, sjukvårdshuvudmän, myn- digheter och företag. Riktade utbildningsinsatser bör genomföras med inriktning på fort- bildning av lärare med integrerade funktionshindrade elever. Regeringen bör i anvisningarna till myndigheterna anmoda dessa att utforma sina IT-system så att alla, också funktionshindrade och äldre, kan utöva sina medborgerliga rättigheter och skyldigheter på ett likvär- digt sätt. En utredning ges i uppdrag att se över förutsättningarna samt lämna förslag till ny nationell lagstiftning rörande antidiskriminering och till- gänglighet inom IT-området. Upphovsrättslagen bör ses över för att öka tillgängligheten för läshan- dikappade personer. En grundläggande bildtelefonitjänst för personer som har teckenspråk som första språk bör inrättas. HI föreslår att åtgärdsprogrammet följs upp genom årliga programkon- ferenser. Vad gäller finansieringsfrågan anser HI att de föreslagna åtgärderna bör kunna finansieras inom ramen för ordinarie verksamhet och i enlighet med ansvars- och finansieringsprincipen. Vissa åtgärder kräver dock sär- skilda medel. Det gäller bl.a. förslagen om brukarutbildning, genom- förande av ett brett tillämpningsprogram för utvecklings- och försöks- verksamhet, bildtelefoner till döva personer med teckenspråk som första språk, IT-fortbildning för lärare med integrerade funktionshindrade ele- ver samt kostnader för att kartlägga IT-användning bland funktionshind- rade och äldre samt analyser av samhällsekonomiska, sociala och andra konsekvenser av IT-insatser inom området. Brukarnas delaktighet och gemensamt ansvar är de grundläggande vär- deringar som bör iakttas enligt HI. Institutet förslår att handikapp- och pensionärsorganisationerna gemensamt bör förvalta och ansvara för akti- viteterna som rör brukarutbildning. HI föreslås vara sammanhållande för det föreslagna tillämpningsprogrammet. Vidare skall HI ta ett särskilt ansvar då det gäller att initiera aktuell teknikutveckling. Institutet bör även ha till uppgift att fortlöpande kartlägga IT-användning bland funk- tionshindrade och äldre. Frågan bereds i . Vad gäller public serviceområdet avsåg regeringen att återkomma med förslag om radio och TV i allmänhetens tjänst 1997 2001. En utgångspunkt skulle vara att det borde ingå i public ser- vice-uppdraget att ta ett stort ansvar för att funktionshindrades intressen tillgodoses. Åtgärder har vidtagits genom att , samt Utbildningsradion, genom villkor i sändningstillstånden för perio- den 2001, är skyldiga att beakta funktionshindrade personers be- hov. Program skall även produceras för speciella målgrupper. Genom att utnyttja befintlig teknik skall företagen öka möjligheterna för funktionshindrade att ta del av programmen. I anslags- villkoren för anges vidare att de olika företagen får fördela an- svaret för olika slags insatser för funktionshindrade. , samt Utbildningsradions resurser för området skall vara minst oförändrade i jämförelse med . I övervägs om ändringar bör göras i lagen (1960:792) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk för att an- passa inskränkningar i upphovrätten för framställning av exemplar åt synskadade till den digitala tekniken. 4.6.7 Miljöpolitiken I IT-propositionen anges att Miljövårdsberedningen givits i uppdrag att utarbeta förslag till en samlad strategi för användningen av informa- tionsteknik inom miljöområdet. Ambitionen skulle vara att sammanföra i första hand olika statliga landstings- och kommunala myndigheters grundläggande miljöinformation till en samlad resursbas på Internet. Miljövårdsberedningen förslår i sitt betänkande IT i miljöarbetet (SOU 1996:92) att Svenska Miljönätet bildas i syfte att stärka miljöarbetet genom bättre och snabbare tillgång på data och information om den svenska miljön. Miljönätet skall enligt förslaget innehålla en katalog med en detaljerad och en översiktlig nivå, en s.k. sökmotor, elektroniska kon- ferenser om miljö och miljöarbetet samt en katalog med e-postadresser till dem som arbetar med miljöfrågor i . Miljönätet är tänkt att kunna vara i drift och då förvaltas av . En prototyp av Miljönätet förväntas bli klar . I betänkandet Konsumenterna och miljön (SOU 1996:108) föreslås en databaserad information om konsumtion och miljö. Regeringen har givit i uppdrag att vidareutveckla förslaget. Uppdraget har redovisats. föreslår att verket får i uppdrag att bygga upp och driva ett databaserat informationssystem som omfattar viktig brukaranpassad miljöinformation. Avsikten är att informationssystemet inledningsvis i första hand skall riktas till konsumentvägledare och andra vidareinformatörer som kan använda databasen i samband med rådgiv- ning och information till allmänheten. I IT-propositionen anges att Kretsloppsdelegationen fått i uppdrag att utarbeta förslag till producentansvar för elektronik. I delegationens rap- port 1996:12 Producentansvar för elektriska och elektroniska produkter () föreslås bl.a. en ny lag om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter. Återförsäljare skall enligt förslaget vara skyldiga att ta tillbaka uttjänta produkter. Kretsloppsdelegationen föreslår vidare ett förbud mot deponering, förbränning och fragmentering av uttjänta elektriska och elektroniska produkter som inte genomgått be- handling av godkänd återvinnare. Mot bakgrund av Kretsloppsdelegationens förslag presenterade rege- ringen en proposition (1996/97:172) med förslag till änd- ringar i renhållningslagen (1979:596). Regeringen föreslår att föreskrifter skall kunna utfärdas avseende demonterare och sorterare av elektriska och elektroniska produkter, som skall vara certifierade av organ som ackrediteras enligt lagen (1992:1119) om teknisk kontroll. Vidare före- slås att föreskrifter skall kunna utfärdas avseende förbud mot deponering, fragmentering och förbränning av uttjänta elektriska och elektroniska produkter innan de har hanterats av certifierad demonterare. Regeringen informerar även om riktlinjer för hur ett producentansvar för uttjänta elektriska och elektroniska produkter skall fungera i . I delegationens rapport 1997:14 Strategi för kretsloppsanpassade mate- rial och varor () anges såsom mål bl.a. att leverantörer vid anmodan skall lämna en beskrivning över materialinnehållet för samtliga elektriska och elektroniska produkter som tillhandahålls i och att miljövarudeklarationer skall finnas för samtliga dylika produkter som tillhandahålls i landet. Bland målen anges vidare att de elektriska och elektroniska produkterna inte skall innehålla långlivade naturfrämmande organiska ämnen, inte heller metaller som bör fasas ut, t.ex. bly och kadmium. Produkterna skall därtill vara lätta att demontera och ha tyd- liga märkningar. I IT-propositionen aviseras att kommer att få i upp- drag att verka för att kommunerna involveras i uppbyggnaden av miljö- databaser. Vidare anges att skall få i uppdrag att i samverkan med utarbeta förslag till kvalitetsdeklara- tion av miljödata och miljödatabaser. Regeringen har ännu inte givit dessa uppdrag, men har dock på eget initiativ påbörjat samarbete med kommunerna för att underlätta utbyte av miljödata. Uppbyggnad av det Svenska Miljönätet och miljöövervakning fångar också upp vissa frågor om kvalitetsbeskrivning av miljödata. I IT-propositionen behandlas det arbete som görs inom området vägin- formatik; dels de medel som avsatts budgetproposition för projektverksamhet samt framtagning av programförslag för väginforma- tik , dels förslagen avseende nationell digital väg- databas och vägtrafikledning som Delegationen för transporttelematik (K 1994:08) presenterat. Vad avser programförslag för väginformatik presenterade en redovisning (rapport 1997:62) av den försöksverksam- het som gjorts inom området. avsattes till ca 50 projekt uppdelade på nio teman; indataförsörjning, informationsutbyte och rollfördelning, nationell vägdatabas, information före och under resan, trafikstyrning, betalnings- och informationssystem, informations- teknik för yrkestrafik, dynamisk hastighetsanpassning samt utvärderingar och effektanalys. Intressanta resultat från projekten är bland annat: - av trafikmätningsutrustning och struktur för hur indataförsörjningen skall organiseras, - kunskap om att trafikanterna i de flesta fall är mycket positiva till att få aktuell information och råd om vägval, - tågplustidtabell på Internet, - kunskap om att stor acceptans finns för både stödjande och intervene- rande system för hastighetsanpassning samt - kunskapsöversikt och och bedömning av trans- portinformatikens effekter. Vad avser väginformatikens införande kommer att presentera förslag . Nationell digital vägdatabas och vägtrafikledning Regeringen beslutade (K96/1837/4) att , med ut- gångspunkt i Delegationen för transporttelematiks delbetänkande Bättre trafik med väginformatik (SOU 1996:17), skulle upprätta en nationell digital vägdatabas. I detta uppdrag fastställde regeringen också att väg- databasen skall betraktas som en av samhällets grunddatabaser, och att de bör vara etablerade . Enligt Delegationen för transport- telematik kan kostnaderna för etablering och drift beräknas till respektive . presenterade en rapport till regeringen (K96/3502/4) där verket uppskattar att etableringskostnaderna uppgår till . Mot bakgrund av detta beslutade regeringen hur vägdatabasens etableringsfas skall finansieras. Vad avser Transporttelematikdelegationens behandling av vägtrafik- ledning föreslår delegationen i sitt slutbetänkande Transporttelematik för (SOU 1996:186) att ges i uppdrag att tillsammans med berörda kommuner i storstadsregionerna inleda förhandlingar kring hur vägtrafikledningen skall hanteras i regionerna. Viktiga förutsätt- ningar är att båda parter skall ha inflytande över processen och att en så stor del av uppgifterna utförs. Vidare föreslås Väg- verket vara huvudman för vägtrafikledning på det nationella vägnätet och ha det övergripande ansvaret för vägtrafikledningsfrågor i . Delegationen har utöver de områden som behandlas i IT-propositionen lämnat ytterligare förslag, t.ex. rörande skapandet av nationella digitala transportdatabaser, intelligenta trafiksignaler och automatisk hastighet- sanpassning. Mot bakgrund av delegationens förslag har regeringen givit i uppdrag att dels ta fram en strategi och en struktur för en samordning av informationsteknik inom kollektivtrafikområdet, dels ut- reda förutsättningar för dynamisk hastighetsanpassning. Vad gäller det senare kom en första avrapportering där kommit till slutsatserna att hastighetsanpassningssystem är lönsamt samt att ett större demonstrationsförsök bör genomföras. Hur detta försök skall utformas kommer att redovisa i en andra avrapportering . 4.6.9 Energiområdet trädde ett nytt regelverk för elmarknaden i kraft. Konkurrens har införts i handeln med el, vilket skapar förutsättningar för en ökad pris- och kostnadspress inom elförsörjningen och i princip ökar valfriheten för elanvändarna. För att fritt kunna byta elleverantör måste elanvändarens förbrukning mätas timvis och rapporteras dygnsvis till den centrala avräkningen. Detta sker med hjälp av s.k. timregistrerande mätutrustning som baseras på informationsteknik. Kostnaden för den timregistrerande mätutrustningen utgör ett ekono- miskt hinder för små elanvändare att upphandla el i konkurrens. Elmä- tarna ägs av nätföretagen, men dessa har rätt att debitera elanvändaren för de extra kostnader som den timregistrerande ger upphov till. Regeringen uppdrog därför åt och svenska kraft- nät () att utreda och föreslå åtgärder för att åstadkomma billiga mätsystem. Myndigheterna redovisade uppdraget i rapporten elmarknad för alla. I rapporten föreslås att kravet på timvis mätning slopas för elanvändare med låg elförbrukning. Enligt förslaget skall avräkningen för dessa kunder ske med hjälp av s.k. typkurvor (schablonavräkning). Vidare föreslås ett system med takpriser för den timregistrerande mätutrustning för lite större elanvändare. Regeringen har i prop. 1996/97:85 Frågor om mätning m.m. på elmarknaden redovisat sina överväganden och förslag med anledning av myndigheternas rapport. Regeringen har bedömt att kravet på timvis mätning bör behållas eftersom det skapar bäst förutsättningar för en effektiv elproduktion och elanvändning. Vidare bedömer regeringen att kostnaderna för den timregistrerande mätutrustningen kommer att sjunka som en följd av bland annat den tekniska utveckling som pågår inom området. Teknikutvecklingen och kostnads- sänkningen bör enligt regeringens bedömning påskyndas genom åtgärder som leder till ökade försäljningsvolymer och ökad konkurrens mellan tillverkare av mätutrustning. Regeringen har därför föreslagit att ett tak- pris på från införs för de kostnader som nätägaren får debitera små elanvändare för den timregistrerande mätut- rustningen med tillhörande insamlingsutrustning och dess installation. har bifallit regeringens förslag (bet. 1996/97:NU11, rskr. 1996/97:266). Regeringens förslag om takpris bygger bl.a. på bedömningen att elan- vändarna kan få tillgång till mätare till ett pris som är avsevärt lägre än takpriset . Det är möjligt att utrustningen kom- mer att vara så billig, eller tillhandahållas på så förmånliga villkor, att det i ellagen angivna takpriset kan sänkas kraftigt eller helt tas bort. Det bedöms finnas intressanta paralleller i prisutvecklingen på persondatorer och mobiltelefoner.