prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — har även antagit en ny lag om betalning av skatter och avgifter, skattebetalningslagen (1997:483). Denna lag träder i kraft och ersätter bl.a. uppbördslagen (1953:272). Uppbördslagen tillämpas fortfarande i fråga om preliminär skatt för tid före samt slutlig, kvarstående och tillkom- mande skatt avseende taxering eller tidigare års taxeringar. Med anledning av den nya lagen föreslås nu följdändringar i 4 § lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt och 4 och 6 §§ lagen (1997:324) om begränsning av skatt. Vad gäller skattemyndighetens skyldighet att förtrycka förmögenhetsuppgifter i den förenklade självdeklarationen som infördes i samband med den nya förmögenhetsskattelagen bör en begränsning göras för att rationalisera förfarandet. Regeringen föreslår att skattemyndigheten endast skall förtrycka uppgifter om skattepliktiga tillgångar och avdragsgilla skulder om myndigheten av befintliga uppgifter kan anta att beskattningsbar förmögenhet uppkommer. När det gäller kontrolluppgifts-skyldigheten för upplupen avkastning på fordringar, har och i en skrivelse anfört att det visat sig praktiskt ogörligt att lämna sådan uppgift redan vid taxering. Regeringen föreslår därför att uppgift om upplupen avkastning inte skall behöva lämnas vid taxering. Förslagen medför ändringar i 2 kap. 11 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontroll-uppgifter och i övergångsbestämmelserna till lagen (1997:329) om ändring av nämnda lag. Regeringens förslag: Det avdragsgilla beloppet för kostnader för resor mellan bostad och arbetsplats med egen bil respektive för resor i tjänsten med egen bil höjs från per mil till per mil. Gränsen för avdragsgilla kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen höjs från till . De nya reglerna föreslås tillämpas första gången vid taxering. Skälen för regeringens förslag: Avdrag för kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen med egen bil medges med per mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vid avdrag för kostnader för resor med egen bil i tjänsten eller i näringsverksamhet. Beloppet skall i dessa fall täcka de rörliga kostnader i form av bl.a. slitage, bensin och reparationer som den skattskyldige förorsakas när han eller hon använder bilen för resorna. Såvitt gäller kostnaden för slitage beaktas endast det rena slitaget, dvs. värdeminskning som beror på bilens åldrande beaktas inte. De kostnader som avdraget skall täcka är således de som är direkt beroende av körd vägsträcka (milbundna kostnader). Det schablonmässigt beräknade beloppet för resekostnader med egen bil har införts i syfte att förenkla reglerna. När det avdragsgilla beloppet skall bestämmas är det emellertid önskvärt att det läggs på en sådan nivå att det inte behöver ändras alltför ofta och att beloppet för flertalet skattskyldiga täcker de faktiska rörliga kostnaderna för bilen. Nuvarande schablon har gällt . Det finns därför anledning att pröva huruvida den nu gällande nivån står i ett rimligt förhållande till de faktiska rörliga kostnaderna. Bl.a. mot bakgrund av att bensinpriserna ligger nära nog en krona över den genomsnittliga nivån för har regeringen funnit att så inte är fallet utan att det finns anledning att justera upp nivån. Med hänsyn till önskemålet att den nya nivån skall kunna bestå bör en uppjustering ske med per mil, vilket innebär att avdrag skall medges med per mil. Avdrag för kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen får oavsett färdsätt göras endast till den del kostnaderna överstiger . I samband med att avdraget för kostnader för bilresor till och från arbetet samt i tjänsten föreslås höjas är det med hänsyn till de offentliga finanserna och för att ge åtgärden en tillfredsställande profil motiverat att höja det icke avdragsgilla beloppet från till . En förhöjd beloppsgräns för avdragsgilla kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen från till innebär att höjningen av kostnadsavdraget för bilresor ger en skattelättnad för dem som har en årliga körsträcka till och från arbetet som överstiger (eller per dag vid ). Det innebär att åtgärden särskilt inriktas mot dem med förhållandevis långa avstånd mellan bostaden och arbetsplatsen. Bestämmelserna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 8.6 Energiskattefrågor 8.6.1 Produktionsskatten på el Regeringens bedömning: Regeringen avser att ta ställning till frågan om produktionsskatt på el när översynen av energibeskattningen inom har avslutats. Skälen för regeringens bedömning: I regeringens proposition 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning behandlades vissa energiskattefrågor, bl.a. produktionsskatten på kärnkraft. Regeringen meddelade att den avsåg att senast i budgetpropositionen för återkomma till frågan om nivån och utformningen av produktionsskatten på el. ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) upprepade regeringen att den avsåg att återkomma till frågan om nivån och utformningen av produktionsskatten på el. I propositionen om en uthållig energiförsörjning uttalade regeringen att den, om den bedömer att produktionsskatten bör behållas, skall överväga om det är möjligt och ändamålsenligt att ersätta den nuvarande skatten på kärnkraftsproducerad el med en fast skatt som är oberoende av produktionsnivån. En promemoria har tagits fram inom med ett förslag till en skatt på kärnkraft som baserar sig på reaktorernas högsta tillåtna effekt. I promemorian framhölls att förslaget inte innebar något ställningstagande i frågan om produktionsskatten bör behållas eller ej. Promemorian har remissbehandlats. Flertalet remissinstanser har därvid avstyrkt att en ändring av kärnkraftsbeskattningen görs nu mot bakgrund av den genomgripande översyn av energibeskattningen som skall ske inom . Frågan om produktionsskatten på el bör med hänsyn härtill ingå som en del i arbetet med den nämnda översynen av energibeskattningen. Regeringen föreslår således nu inga förändringar i rådande lagstiftning. 8.6.2 Elpannor i fjärrvärmesystemet Regeringens bedömning: Utformningen av ett system med förhöjd energiskatt för elektrisk kraft som förbrukas i elektriska pannor som ingår i en elpanneanläggning bör utredas ytterligare. Avsikten är att presentera ett förslag med ikraftträdande . Bakgrunden till regeringens bedömning: Regeringen föreslog i proposition 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning åtgärder för att ersätta bortfallet av elproduktion från med minskad elanvändning och ny el- och värmeproduktion från förnybara energikällor. För dessa åtgärder föreslogs att skulle anvisas . beslöt i enlighet med regeringens förslag (bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Regeringen föreslog i ovannämnda proposition också att åtgärder skall vidtas för att minska användningen av el i fjärrvärmesystemet. I propositionen pekade regeringen på att ca el har använts i fjärrvärme-nätens elpannor. och var utnyttjandet högre, 5 . En minskad användning av elpannorna kan således bidra till en minskad elanvändning under ett normalår. Regeringen aviserade att den avsåg att återkomma till i budgetpropositionen för med förslag till åtgärder för att påskynda en minskning av elanvänd- ningen i fjärrvärmesystemen. En utgångspunkt skall vara att elanvändningen skall minskas främst när så är ekonomiskt och miljömässigt motiverat utifrån driftsförhållandena i det samlade el- och värme- försörjningssystemet. ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) angav regeringen att det i väntan på att elmarknaden skall fungera fullt ut är lämpligt att ta ytterligare ett steg i omvandlingen från produktionsskatten på elektrisk kraft till den nuvarande konsumtionsskatten på el. Regeringen föreslog en sänkning av fastighetsskatten på markvärdet av vattenkraftverk. Den nya skattesatsen föreslogs bli från . upprepade regeringen att den avsåg att återkomma till frågan om nivån på och utformningen av produktionsskatten på el. beslöt i enlighet med regeringens förslag (bet. 1996/97: FiU20, rskr. 1996/97:284, SFS 1997:442). Det tas inte ut någon energiskatt på el som förbrukas i industriell verksamhet i tillverkningsprocessen eller vid yrkesmässig växthusodling. Enligt beslut skall energiskatt från tas ut med per kWh i vissa norrlandskommuner, för el som förbrukas inom el-, gas-, vatten- och värme- försörjningen och i övriga fall. Det innebär alltså att energiskatten på el som förbrukas i elpannor i fjärrvärmesystemet kommer att uppgå till per kWh, utom i vissa norrlandskommuner där den lägre skattesatsen istället skall tas ut. Skatten på olja, som är ett alternativt bränsle i värmeproduktionen, kommer att uppgå till belopp motsvarande per kWh. S.k. avkopplingsbara elpannor har länge använts inom industrin och fjärrvärmeverken för att utnyttja el då elpriset är lågt. och 1980-talets första hälft ökade användningen av elpannor beroende på det höga oljepriset. var elen till elpannor skattebefriad under förutsättning att pannorna inte utnyttjades när fossilt bränsle användes i det svenska elproduktionssystemet. I fjärrvärmesystemen används normalt elpannor jämsides med bränsleeldade pannor. Elpannorna är därför avkopplingsbara i den meningen att de kan stängas av som värmebehovet tillgodoses med hjälp av bränslepannor. har användningen av el i fjärrvärmesystemet varierat och uppgick enligt statistik till , , och . användes enligt preliminära uppgifter från el i fjärrvärmeverkens elpannor. Sedan skattebefrielsen för el till s.k. avkopplingsbara elpannor upphörde har motivet för att göra dem avkopplingsbara minskat väsentligt. Andra typer av leveranskontrakt, som inte innefattar någon förbindelse från kundens sida att vara avkopplingsbar, tillämpas också numera. Skälen för regeringens bedömning: Enligt Energikommissionens prognoser (SOU 1995:139) är ett minskat utnyttjande av el i fjärrvärmenäten den anpassningsåtgärd som först tillgrips på elmarknaden för att möta tendenser till elprisstegring. Det är en anpassning som kan ske snabbt och utan nyinvesteringar. Den kan väntas ske före andra åtgärder som t.ex. ett ökat utnyttjande av oljekondensanläggning- arna. I kommissionens scenarier förutsattes att användningen av el i elpannorna skulle minska som en följd av ökade elpriser. Den minskade elproduktionen skulle således balanseras i dessa kalkyler med en minskad elanvändning som en följd av stigande generella elpriser. En minskad användning av el i fjärrvärmesystemen, som är resultatet av en riktad skattehöjning, kan beräknas att få en liknande effekt. Tekniskt kan detta ske genom en höjning av energiskatten på el som förbrukas i elpannor. Elanvänd- ningen bör minskas främst när så är ekonomiskt och miljömässigt motiverat utifrån driftsförhållandena i det samlade el- och värmeförsörjningssystemet. , då det normalt finns god tillgång på vattenkraft, fyller elpannorna en viktig reglerande funktion. En förhöjd skattesats bör därför inte gälla . Därmed kan vattenkraften fortsätta att användas effektivt under s.k. våtår, då vattentillrinningen under vårfloden inte kan tas till vara i vattenmagasinen. Höjningen bör därför inskränkas till att gälla endast november april. Av administrativa skäl bör endast pannor med en installerad effekt överstigande 1 MW omfattas. Vissa definitionsfrågor bör ytterligare utredas innan regeringen kan lämna sitt förslag. Förslaget bör även remissbehandlas. Regeringen avser att presentera ett förslag till beskattning av el som används i fjärrvärmesystemens elpannor med ikraftträdande . 8.6.3 Principer för beviljande av pilotprojektsdispenser avseende etanol Enligt nu gällande EG-rätt skall alla fordonsbränslen beskattas lika. Detta framgår av rådets direktiv /81/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (EGT nr L316, 31.10.1992 s. 12, Celex 392L0081), det s.k. mineraloljedirektivet. Regeringen får dock enligt 2 kap. 12 § lagen (1994:1776) om skatt på energi i särskilda fall medge nedsättning av eller befrielse från energiskatt och koldioxidskatt på bränslen som används inom ramen för pilotprojekt som syftar till att utveckla mer miljövänliga bränslen, s.k. pilotprojektsdispenser. Bestämmelsen grundar sig på artikel 8.2 d i mineraloljedirektivet. För etanolens del har regeringens hittillsvarande praxis inneburit att etanol för ren etanoldrift helt har befriats från energi- och koldioxidskatt. Etanol i bränsleblandningar har befriats från koldioxidskatt men erhållit en reducerad energiskattesats. uppgår den reducerade skattesatsen till per liter. Regeringens praxis har grundat sig på de uttalanden som gjordes vid införandet av lagen om skatt på energi. Där sades att pilotprojektsbestämmelsen skulle tillämpas så att någon faktisk förändring av beskattningen av motoralkoholer och vegetabiliska bränslen inte skulle ske jämfört med vad som gällde innan vårt EU- medlemskap (prop. 1994/95:54 s. 58, bet. 1994/95:SkU4 s. 46). Kommissionen har lagt fram ett förslag till ett nytt energibeskattningsdirektiv, som bl.a. innebär att medlemsländerna fritt och efter egen bedömning kan besluta om skattelättnader för biobränslen, KOM(97)30 slutlig. stöder i stort förslaget och verkar för ett snart antagande. Det är dock oklart när enighet kan nås om utformningen av ett nytt direktiv. Innan ett nytt direktiv antagits måste därför skattelättnader för etanol som fordonsbränsle åstadkommas genom ovan nämnda dispensförfarande. Regeringen avser att senare återkomma till med anledning av skatteförslagen i betänkandena från och . Regeringen anser dock att det finns anledning att i ett kortare tidsperspektiv vidta särskilda åtgärder för att främja en bredare introduktion av biobränslen som fordonsbränsle och bedömer att det kommer att behövas skattelättnader i syfte att tillförsäkra biobränslen en tillräcklig kostnadsfördel i förhållande till fossila bränslen. Det är dock svårt att uppnå en tillräcklig kraft i introduktionen av etanol så länge tillgången är beroende av tillfällig import. För en mer stabil och långsiktig försörjning med etanol krävs att den svenska marknaden är tillräckligt omfattande för att kunna ge utrymme för en inhemsk tillverkning. Härvid är dock att märka att internationella regler om ickediskriminering respektive gemenskapsrättens villkor för statsstöd måste iakttas. Det innebär bl.a. att det inte är möjligt att skattemässigt göra åtskillnad mellan inhemska och importerade bränslen. En svensk etanolproduktion måste således kunna konkurrera med utländska producenter av egen kraft. I avvaktan på ett nytt och mer tillfredsställande EG- direktiv avser regeringen att vid prövningar av ansökningar om skattelättnader för biobränslen utgå från följande riktlinjer. Dispenser kommer att normalt att beviljas för perioden fram till utgången av . Därefter kommer dispenser att beviljas för det innevarande och de två därpå följande åren. Dispenser som löper ut kommer normalt att förlängas i taget på oförändrade villkor, såvida inte förutsättningarna förändrats på ett väsentligt sätt. Vid dessa återkommande kontrollstationer skall hänsyn tas dels till nya fakta om bränslenas miljö- och hälsoegenskaper, dels till hur kostnadsrelationen mellan biobränslen och fossila bränslen utvecklats, samt vidare till om gemenskapsrätten ändrats. Regeringen kommer, liksom , att generellt medge befrielse från koldioxidskatt för alla biobränslen. Vidare kommer, i likhet med vad som gällt, bioetanol för ren etanoldrift att vara befriat från energiskatt. Regeringen kommer även att medge hel befrielse från energiskatt för bioetanol som används för inblandning i bensin och dieselolja och för etanoldelen i etyl-tertiär-butyl-eter (ETBE). Enligt nu gällande finansieringsprinciper skall regeländringar finansieras genom andra regeländringar. I den utsträckning som de framtida dispenserna svarar mot tidigare beviljade dispenser krävs ingen tillkommande finansiering. Däremot krävs en finansiering av dels befrielsen från energi- och koldioxidskatt för etanoldelen i ETBE, dels befrielsen från energiskatt för etanol som används för inblandning i bensin och dieselolja. Enligt regeringens bedömning kommer en ändring av praxis att innebära helt försumbara intäktsbortfall. Därefter, när bl.a. en större inhemsk produktion av etanol kan antas ha kommit igång, kan dock skattebortfallet vara mer betydande, upp emot . Detta skattebortfall bör lämpligen finansieras genom höjda bränsleskatter. På kan framför allt den skattemässiga behandlingen av ETBE medföra skattebortfall i storleksordningen . 8.7 Förlängd tid för s.k. ROT-avdrag Regeringens förslag: Reglerna om skattereduktion enligt lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus förlängs . Det betyder att byggnadsarbeten som utförts kan ge rätt till skattereduktion. Skälen för regeringens förslag: Skattereduktion för vissa utgifter för reparationer m.m. på bostadshus kan medges för sådana arbeten som utförts till och med utgången av 1997. Reduktionen innebär bl.a. att egnahemsägare kan erhålla en skattereduktion om på arbetskostnader . Reduktionen erhålls efter särskild ansökan vid 1997 och taxeringar och den sammantagna maximala skattereduktionen kan uppgå till för hela perioden. Skattereduktionen aviserades i prop. 1995/96:198 Ekonomisk-politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet i anslutning till presentationen av ekonomiska vårproposition och reglerna trädde i kraft (prop. 1995/96:229, bet. 1995/96:SkU32, rskr. 1995/96:306, SFS 1996:725). Bakgrunden var att det för den ekonomiska vårpropositionen kunde förutses en avmattning av den totala byggnadsverksamheten. Detta gällde särskilt för bostadsbyggandet såväl för nybyggnader som ombyggnader. Som ett led i ansträngningarna att bekämpa arbetslösheten bedömdes det då angeläget att ge en temporär stimulans åt denna sektor. Enligt de bedömningar som kan göras kommer aktiviteten i byggsektorn att vara fortsatt låg framåt. Dock kan förutses en uppgång . Mot denna bakgrund finns anledning att förlänga perioden för skattereduktion med till utgången av 1998. Förslaget innebär inga ändringar när det gäller underlaget för beräkning av reduktionen. Inte heller när det gäller det maximala reduktionsbeloppet föreslås några förändringar, vilket innebär att de som redan erhållit maximal reduktion inte kan erhålla någon ytterligare lättnad. Däremot kan de som inte medgetts eller medgetts mindre reduktion än den maximala få en skattelättnad även för reparationer utförda . 8.8 Finansiella effekter I detta avsnitt redovisas budgeteffekterna av de olika förslagen på skatte- och avgiftsområdet i denna proposition. De effekter som anges i tabell 8.1 är av flera slag. Den bruttoeffekt som anges utgör den primära budgeteffekten för den skatt som förändras genom den föreslagna åtgärden. Bruttoeffekten anger med något undantag denna primära effekt räknat på helår med antagande att den underliggande skattebasen ej påverkas. Bruttoeffekten avser den offentliga sektorn. De kalenderårseffekter för staten och för den offentliga sektorn som anges i tabellen kan av olika skäl avvika från bruttoeffekterna. För det första är kalendersårseffekterna beräknade kassamässigt, dvs. hänsyn har tagits till olika slag av uppbördsförskjutningar. För det andra uppkommer en avvikelse i förhållande till bruttoeffekten då i flera fall skatte- och avgiftsförändringar får indirekta effekter på baserna för andra skatter eller på offentliga utgifter. Den senare typen av avvikelser kan bero på att en höjd skatt, normalt med viss tidsfördröjning, övervältras från den formellt skattskyldige, skattesubjektet, och därmed påverkar andra skattebaser. Vid en kalenderårsredovisning kan föreligga avvikelser mellan effekterna för staten och effekterna för den konsoliderade offentliga sektorn. Dessa beror av att vissa socialavgifter redovisas på socialförsäkringssektorn men också på att kommunala skattebaser kan påverkas. Slutligen redovisas i tabellen den varaktiga nettobudgeteffekten för offentlig sektor. För skatter som påverkar andra skattebaser och/eller offentliga utgifter kommer denna effekt att avvika från bruttoeffekten. Nettoeffekten mäter budgeteffekten när sådana slag av anpassningar slagit igenom fullt ut. En annan avvikelse i relation till bruttoeffekten och till kalendersårseffekterna uppkommer vid temporära åtgärder. För sådana överstiger brutto- och kalender- årseffekterna den varaktiga nettobudgeteffekten. Vid exempelvis en temporär skattelättnad utgörs den varaktiga kostnaden för det offentliga av räntan på summan av de nuvärdesberäknade kalenderårseffekterna. Som ränta används den s.k. statslåneräntan. Effekterna av olika förslag Förslaget till förändrad struktur på socialavgifterna innebär i princip en budgetneutral omläggning, innebärande ett skifte mellan olika slag av allmänna egenavgifter och ett flertal förändringar av socialavgifterna och allmän löneavgift. Det samlade uttaget av dels allmänna egenavgifter, dels socialavgifter och allmän löneavgift, är dock oförändrat. Som en konsekvens av den förändrade avgiftsstrukturen lämnas emellertid också förslag till förändringar i bl.a. den särskilda löneskatten. Det är effekterna av detta som redovisas i tabellen. Den varaktiga nettobudgeteffekten beräknas till . Avvikelserna mellan de olika slagen av effekter beror i huvudsak på att den särskilda löneskatten med tidsfördröjning antas övervältras på löneutrymmet vilket påverkar underlaget för inkomstskatter och socialavgifter. Under denna anpassning uppkommer också vissa effekter på bolagsskatteintäkterna. I samband med att sjuklöneperioden för arbetsgivarna begränsas från 28 höjs arbetsgivaravgifterna från och med från . Den varaktiga budgetförstärkningen uppgår till . Avvikelsen mellan å ena sidan den varaktiga nettoeffekten, å andra sidan bruttoeffekten och de olika kalenderårseffekterna, beror på att avgiftshöjningen med viss tidsfördröjning antas påverka löneutrymmet. En liknande mekanism, men i motsatt riktning, förutsätts gälla den lönekostnadsminskning som följer av den förkortade sjuklöneperioden. Höjningen av reseavdraget från per mil till per mil beräknas ge en varaktig budgetförsvagning på . På grund av uppbördsförskjutningar uppkommer den fulla effekten först . Höjningen av avdragsbegränsningen från till beräknas ge en varaktig budgetförstärkning på . Effekten uppkommer , då förslaget förutsätts påverka jämkningen av skatten . De olika justeringarna i förmögenhetsskatten beräknas sammantagna ge en varaktig budgetförstärkning på . Förslaget om att utvidga skatteplikten för de aktier som eller senare var registrerade på A-listan beräknas ge en budgetförstärkning på ca . Denna beräkning har gjorts i förhållande till utfallet i frånvaro av regeländringar. Urholkningen av skattebasen på grund av omnoteringar av bolag från A-listan till O/OTC-listorna har för (avseende förmögenhetsskatteintäkterna för ) beräknas innebära en budgetförsvagning på . Utvidgningen av det s.k. huvuddelägarbegreppet till att avse dem som var huvuddelägare vid utgången av beräknas ge en budgetförsvagning på . Reduktionen av den skattepliktiga andelen för A- aktier från av marknadsvärdet beräknas ge en budgetförsvagning på . Förlängningen av skattereduktionen för byggnadsarbete, det s.k. ROT-avdraget, till att avse arbeten även beräknas ge en bruttobudgetförsvagning på . Kassamässigt uppkommer huvuddelen av denna effekt i huvudsak 1999 genom att skattereduktionen påverkar skattebetalningarna detta år. Resterande effekt uppkommer 2000. Genom att åtgärden är temporär blir den varaktiga nettobudgeteffekten betydligt mindre än bruttoeffekten och beräknas uppgå till -0,. TABELL 8.1 BUDGETEFFEKTER AV ÅTGÄRDER PÅ SKATTE- OCH AVGIFTSOMRÅDET I BP 98. BRUTTOEFFEKTER OCH VARAKTIGA NETTOEFFEKTER FÖR OFFENTLIG SEKTOR SAMT KASSAMÄSSIGA EFFEKTER FÖR STAT OCH OFFENTLIG SEKTOR. OFFENTLIG SEKTOR VARAKTIG NETTOEFF EKT 1998 1999 2000 1998 1999 2000