prop · GL0360 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1997/98:60 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med riksdagsordningens 10 kap. 1 §. Skrivelsen behandlar Europeiska unionens övergripande utveckling, det ekonomiska och sociala samarbetet, unionens förbindelser med omvärlden, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner, svenska språket och rekrytering av svenskar. DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE UTVECKLINGEN I EUROPEISKA UNIONEN 1 Samarbete i svenskt och europeiskt intresse 4 1.1 prioriterade frågor i EU 4 1.2 Europeiska rådets möte i : Ny grundlag för EU 4 1.3 Europeiska rådets extra möte i : Samlad strategi mot arbetslösheten 4 1.4 Europeiska rådets möte i : Historiskt beslut om utvidgning 4 2 1997 4 2.1 Förhandlingen 4 2.2 Amsterdamfördraget 4 2.2.1 Frihet, säkerhet och rättvisa 4 2.2.2 Unionen och medborgaren 4 2.2.3 En effektiv och sammanhängande utrikespolitik 4 2.2.4 Unionens institutioner samt ett närmare samarbete flexibilitet 4 2.2.5 Förenkling och konsolidering av fördragen 4 2.3 Utfallet av förhandlingarna från svensk utgångspunkt 4 3 Agenda 2000 4 3.1 4 3.1.1 Förmedlemskapsstrategin 4 3.2 Jordbruksreform och landsbygdsutveckling 4 3.3 Regional- och strukturpolitik 4 3.4 EU:s budget 4 3.5 Svenska utredningar om utvidgningens konsekvenser 4 3.5.1 Större EU säkrare 4 3.5.2 Regionala konsekvenser av EU:s östutvidgning 4 3.5.3 EU:s jordbrukspolitik och östutvidgningen 4 3.5.4 Ett större och bättre 4 3.5.5 Miljön i ett utvidgat EU 4 3.5.6 Arbetskraftens fria rörlighet trygghet och jämställdhet 4 3.5.7 Ett utvidgat europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa 4 3.5.8 utredningar 4 4 Den ekonomiska och monetära unionen (EMU) 4 4.1 Utvecklingen inom EU 4 4.1.1 Växelkurssystemet 2 4 4.1.2 Stabilitets- och tillväxtpakten 4 4.1.3 Eurons legala status 4 4.1.4 Multilateral övervakning 4 4.1.5 Förfarandet vid alltför stora underskott i de offentliga finanserna 4 4.1.6 Samordning av den ekonomiska politiken samt artiklarna 109 och 109b 4 4.2 agerande i EMU-frågan 4 4.2.1 beslut om och EMU 4 4.2.2 Förberedelser för ett eventuellt införande av euron i 4 4.2.3 Det svenska konvergensprogrammet 4 4.2.4 ställning 4 4.2.5 Förhandlingar i EMU-frågor 4 4.3 Verksamheten i Europeiska monetära institutet 4 5 Öppenhet och insyn 4 5.1 4 5.2 EU:s institutioner 4 5.2.1 Rådet, kommissionen och 4 5.2.2 Mål i EG:s förstainstansrätt 4 5.2.3 Europeiska ombudsmannens öppenhetsarbete 4 6 4 6.1 deltagande i 4 6.2 Införlivandet av i EU 4 DEL 2 DET EKONOMISKA OCH SOCIALA SAMARBETSOMRÅDET 7 Inre marknadens utveckling 4 7.1 Handlingsplanen för den inre marknaden 4 7.1.1 för den inre marknaden 4 7.2 Marknadskontroll 4 7.3 Effektivisering och regelförenkling 4 7.4 Administrativt samarbete 4 7.5 Medborgarnas 4 7.6 Offentlig upphandling 4 7.7 Konkurrensfrågor 4 7.8 Statsstöd 4 7.9 Bolagsrätt 4 7.10 Redovisnings- och revisionsfrågor 4 7.11 Bygg- och bostadsfrågor 4 7.12 Överträdelseärenden 4 8 Fri rörlighet för varor 4 8.1 Tullunionen 4 8.1.1 EG:s tullagstiftning 4 8.1.2 Åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen 2000 4 8.1.3 Förenkling och rationalisering av gemenskapens tullbestämmelser och tullförfaranden 4 8.1.4 Åtgärder för säkrare och effektivare transiteringar 4 8.1.5 Det svensk-norska gränstullsamarbetet 4 8.1.6 Tullsamarbetsavtal 4 8.2 Metoder att minska tekniska handelshinder 4 8.2.1 Harmoniserade tekniska föreskrifter 4 8.2.2 Provning, certifiering, marknadskontroll och avtal med tredje land 4 8.2.3 Standardisering 4 8.2.4 Informationsprocedurer inom det icke harmoniserade området (föreskrifter) 4 9 Fri rörlighet för tjänster och kapital 4 9.1 Finansiella tjänster 4 9.1.1 Bank- och kreditväsendet 4 9.1.2 Försäkringsväsendet 4 9.1.3 Värdepappersmarknaden 4 9.2 Telekommunikationer 4 9.3 Post 4 9.4 Turism 4 10 Fri rörlighet för personer samt arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor 4 10.1 Den sociala dimensionen 4 10.1.1 Den sociala dialogen 4 10.1.2 Sociala avtalets införlivande i EG-fördraget 4 10.2 Arbetsmarknadsfrågor 4 10.2.1 och arbetsmarknadsfrågor 4 10.2.2 Rådsbeslut om gemenskapens verksamhet för forskning, analys och samarbete på sysselsättningsområdet 4 10.2.3 Informationssamhällets sociala och arbetsmarknadspolitiska dimension 4 10.3 Arbetsmiljö- och arbetslivsfrågor 4 10.3.1 Kemiska ämnen 4 10.3.2 Cancerframkallande ämnen (carcinogener) 4 10.3.3 om partnerskap för en ny arbetsorganisation 4 10.4 Arbetsrätt 4 10.4.1 om arbetstid 4 10.4.2 Deltidsarbete 4 10.4.3 Arbetstagarinflytande 4 10.4.4 Överlåtelsedirektivet 4 10.4.5 Utvidgning av direktiven om föräldraledighet och europeiska företagsråd 4 10.5 Jämställdhet mellan kvinnor och män 4 10.5.1 EU:s handlingsprogram för jämställdhet 4 10.5.2 Positiv särbehandling 4 10.5.3 Bevisbördans placering i mål om könsdiskriminering 4 10.5.4 Jämställdhetsfrågor i Amsterdamfördraget 4 10.6 Social trygghet 4 10.6.1 Samordning av social trygghet för migrerande arbetare 4 10.6.2 Modernisering och nydaning av social trygghet i Europeiska unionen 4 10.6.3 Kompletterande pensionsskydd 4 10.7 Etableringsrätt och erkännande av kompetensbevis 4 10.7.1 Etableringsrätt för advokater 4 10.7.2 Läkardirektivet 4 10.7.3 Erkännande av utländska examina 4 10.8 Handikappfrågor 4 10.8.1 Parkeringstillstånd 4 10.9 Folkhälsa 4 10.9.1 Folkhälsoprogram 4 10.9.2 Tobak 4 10.9.3 Svenska initiativ rörande alkohol 4 10.9.4 Narkotika 4 10.9.5 Narkotikafrågor utanför folkhälsoområdet 4 10.9.6 Horisontella narkotikaarbetsgruppen 4 10.10 Ungdomsfrågor 4 10.11 Idrott 4 11 Tillväxt och sysselsättning 4 11.1 Resultatet av Europeiska rådets möte i 4 11.1.1 Den nya avdelningen om sysselsättning 4 11.1.2 Resolutionen om tillväxt och sysselsättning 4 11.2 Resultatet av Europeiska rådets extra möte i 4 11.2.1 Tillämpningen av den nya avdelningen om sysselsättning i fördraget 4 11.2.2 Europeiska investeringsbankens handlingsprogram 4 11.2.3 Transeuropeiska nät (TEN) 4 11.2.4 Rapporter om sysselsättningen 1997 4 11.3 agerande i sysselsättningsfrågan 4 11.3.1 sysselsättningsprogram 4 11.3.2 agerande inför toppmötet om sysselsättning i 4 12 Skatter 4 12.1 Arbetet med ett skattepaket 4 12.2 Mervärdesskatt 4 12.3 Punktskatter 4 13 EU:s budget 4 13.1 Budgetens inkomster och avgift till EU-budgeten 4 13.2 Budgetens utgifter och budgetarbetet 4 13.3 Återflödet från EU-budgeten 4 14 Åtgärder mot fusk och andra oegentligheter 4 14.1 Amsterdamfördraget 4 14.2 Åtgärder inom inrikes och rättsligt samarbete 4 14.3 Övriga åtgärder för att stärka skyddet av EU:s medel 4 14.3.1 2000 program för förbättrad styrning och kontroll 4 14.3.2 Revisionsrättens iakttagelser 4 15 Transporter 4 15.1 Högnivågruppen om telematik på transportområdet 4 15.2 4 15.3 Landtransporter 4 15.3.1 Vägtransporter 4 15.3.2 15.3.3 Inre vattenvägar 4 15.4 Sjöfart 4 15.4.1 Sjösäkerhet 4 15.4.2 Gemensam sjöfartspolitik 4 15.4.3 Sjöfartsavtal med tredje land 4 15.5 Luftfart 4 15.5.1 Flygtrafikledning 4 15.5.2 Förhållandet till tredje länder 4 15.5.3 Flygsäkerhet 4 15.5.4 Lufttrafikföretagens ansvar vid flygolyckor 4 15.5.5 Flygplatsavgifter 4 15.6 Transeuropeiska nät för transporter 4 15.7 Körkort 4 15.8 Transport av farligt gods 4 16 Näringspolitik 4 16.1 Näringspolitikens inriktning 4 16.2 Småföretagspolitik 4 16.3 Branschfrågor 4 16.4 Kol- och stålfrågor 4 16.5 Kooperation 4 17 Energi 4 17.1 Den inre marknaden för gas 4 17.2 Förnybara energikällor 4 17.3 Andra energifrågor 4 18 Jordbruk 4 18.1 EU:s jordbrukspolitik 4 18.2 Miljö- och strukturfrågor 4 18.3 Animaliefrågor 4 18.4 Vegetabiliefrågor 4 18.5 Djurskydd och djurhälsa 4 18.6 Genresurser och genteknikfrågor 4 19 Livsmedel 4 19.1 om livsmedelslagstiftningen 4 19.2 Livsmedelsstandarder 4 19.3 Bestrålning av livsmedel 4 19.4 Dricksvatten 4 19.5 Märkning av livsmedel 4 19.6 Salmonella i kött 4 20 Fiske 4 20.1 Externa resurser 4 20.2 Interna resurser 4 20.3 Marknadsfrågor 4 20.4 Strukturfrågor 4 21 Regional- och strukturpolitik 4 21.1 Målområden 4 21.1.1 De beslutande instanserna 4 21.1.2 Mål 2 Omvandling av regioner med industriell tillbakagång 4 21.1.3 Mål 3 Bekämpning av långtids- och ungdomsarbetslöshet 4 21.1.4 Mål 4 Kompetensutveckling av anställda 4 21.1.5 Mål 5a Lantbrukets och fiskets omstrukturering och modernisering 4 21.1.6 Mål 5b Utveckling av landsbygdsområden 4 21.1.7 Mål 6 Utveckling av glest befolkade områden 4 21.2 Gemenskapsinitiativ 4 22 Miljö 4 22.1 Utvecklingen på de av prioriterade områdena 4 22.1.1 Försurning 4 22.1.2 Klimatpåverkan 4 22.1.3 Kemikalier och bekämpningsmedel 4 22.1.4 Kretsloppsanpassning 4 22.1.5 Biologisk mångfald, naturvård och genetiskt modifierade organismer 4 22.1.6 Bilavgas- och bränslefrågor 4 22.2 Övriga miljöfrågor 4 22.2.1 Övergripande strategi för hållbar utveckling inom EU 4 22.2.2 Översynen av det femte miljöhandlings- programmet 4 22.2.3 LIFE 4 22.2.4 Kärnsäkerhet och strålskydd 4 22.2.5 Uppföljningen av UNCED 4 22.2.6 Miljöfrågorna i regeringskonferensen 4 22.2.7 , farlig industriell verksamhet 4 23 Konsumentpolitik 4 23.1 4 23.2 Konsumentpolitiken m.m. 4 23.3 Livsmedelssäkerhet 4 23.4 Marknadsföring m.m. 4 23.5 Tvistlösning m.m. i konsumentförhållanden 4 23.6 Finansiella tjänster 4 23.7 Köprättsliga frågor 4 23.8 Miljömärkning 4 23.9 Fjärde direktivet om motorfordonsförsäkringar 4 24 Immaterialrätt 4 24.1 Mönsterskydd 4 24.2 Upphovsrätt 4 24.2.1 Ersättning vid vidareförsäljning 4 24.2.2 Upphovsrätt och informationssamhälle 4 24.3 Patent 4 24.3.1 Rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar 4 24.4 Varumärken 4 24.5 Handelsrelaterade immaterialrättsfrågor 4 25 Utbildning 4 25.1 4 25.2 4 25.3 Utbildningsprogrammen efter 1999 4 25.4 Europeiska skoldatanätet m.m. 4 25.5 Kvalitet i utbildningen 4 25.6 Övriga utbildningsfrågor 4 25.7 Internationellt samarbete 4 26 Forskning 4 26.1 Svenskt deltagande i det fjärde ramprogrammet 4 26.2 Det femte ramprogrammet för forskning och utveckling 2002 4 26.3 Svenska prioriteringar i det femte ramprogrammet 4 26.4 Internationellt samarbete 4 27 Kultur och medier 4 27.1 Kulturprogram 4 27.2 Mediefrågor 4 27.3 Kultur och sysselsättning 4 27.4 Övriga frågor 4 28 Informationsteknik och samhället 4 DEL 3 EUROPEISKA UNIONENS FÖRBINDELSER MED OMVÄRLDEN 29 Utrikes- och säkerhetspolitik 4 29.1 Säkerhetspolitik 4 29.2 Mänskliga rättigheter 4 29.3 Nedrustning 4 29.4 Icke-spridning 4 29.5 4 29.6 () 4 29.7 Exportkontroll av strategiska produkter 4 29.8 Försvarsmaterielsamarbete 4 29.9 Administrativt samarbete 4 29.10 Protokollärt samarbete 4 30 Den gemensamma handelspolitiken 4 30.1 Svenska prioriteringar 4 30.2 4 30.3 och råvarusamarbetet 4 30.4 GSP tullförmåner för utvecklingsländer 4 30.5 Förhandlingar om ett multilateralt investeringsavtal 4 30.6 Exportkrediter 4 30.7 Antidumpningspolitik 4 31 EU:s utvecklingssamarbete 4 31.1 Humanitärt bistånd och återuppbyggnadsfrågor 4 31.2 Samarbete med enskilda organisationer 4 31.3 EU:s livsmedelsbistånd 1997 4 31.4 Miljöfrågor 4 31.5 Jämställdhet i utvecklingssamarbetet 4 31.6 Samarbete om reformer av FN:s biståndsverksamhet 4 31.7 Stöd till befolkningsprogram i utvecklingsländer 4 31.8 Narkotikabekämpning 4 31.9 Minröjning 4 31.10 Makrofinansiellt stöd samt EIB:s projektutlåning till tredje land 4 31.11 Samarbete med , och Stillahavs- området 4 32 EU:s bilaterala och regionala förbindelser 4 32.1 Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) 4 32.2 De baltiska staterna 4 32.3 4 32.4 4 32.5 samt övriga OSS-stater 4 32.6 Staterna i f.d. (utom ) samt västra 4 32.7 4 32.8 Maghreb/Mashrek 4 32.9 och 4 32.10 4 32.11 och 4 32.12 och 4 32.13 Euro-asiatisk dialog 4 32.14 4 32.15 och 4 DEL 4 SAMARBETE I RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR 33 Polisiärt samarbete samt tullsamarbete 4 33.1 Europolkonventionen 4 33.2 Narkotika och organiserad brottslighet 4 33.3 Horisontella narkotikafrågor 4 33.4 Annat polissamarbete 4 33.5 Tullsamarbete 4 33.6 Terrorism 4 33.7 Brottsförebyggande arbete 4 34 Civil- och straffrättsligt samarbete 4 34.1 Brysselkonventionen 4 34.2 Brysselkonventionen II 4 34.3 Konventionen om insolvensförfaranden 4 34.4 Delgivningskonventionen 4 34.5 Europeisk exekutionstitel 4 34.6 Internationell organiserad brottslighet 4 34.7 Inbördes rättshjälp i brottmål 4 34.8 Människohandel och sexuellt utnyttjande av barn 4 34.9 Korruption 4 34.10 Återkallelse av körkort 4 34.11 Utlämningsfrågor 4 35 Gränskontroll, invandring och asyl 4 35.1 Konventionen om yttre gränskontroll 4 35.2 4 35.2.1 4 35.3 Tredjelandsmedborgares rätt att resa in och bosätta sig i EU 4 35.4 Asylpolitiken 4 35.5 Viseringspolitiken 4 35.6 Olaglig invandring 4 36 Åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet 4 36.1 Europaåret mot rasism 4 36.2 Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet 4 DEL 5 EU:S INSTITUTIONER, SPRÅK OCH REKRYTERING 37 Institutionernas funktion och verksamhet 4 37.1 Rådet 4 37.2 Kommissionen 4 37.3 4 37.4 4 37.5 Revisionsrätten 4 37.6 Ekonomiska och sociala kommittén 4 37.7 4 37.8 Europeiska investeringsbanken 4 37.9 Europeiska investeringsfonden 4 37.10 EU:s personalpolitik 4 38 Svenska språket och rekrytering av svenskar 4 38.1 Svenska språket i EU 4 38.2 Rekrytering av svenskar till EU-institutionerna 4 1.1 Viktigare förordningar, direktiv och beslut antagna 261 1.2 Viktigare rekommendationer, yttranden, meddelanden m.fl. icke bindande rättsakter 265 2.1 Svenska mål i och förstainstansrätten 268 2.2 Viktiga domar meddelade av 273 3 Viktigare internationella avtal och överenskommelser ingångna 1997 280 4 Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP): gemensamma ståndpunkter och åtgärder samt uttalanden 283 5 Samarbete i rättsliga och inrikes frågor: gemensamma ståndpunkter och åtgärder m.m. 291 6 EU-budgeten 1997 293 7.1 Statistik över handel med EU:s medlemsländer 294 7.2 Statistik över EU:s handel med tredje land 295 8.1 Slutsatser från Europeiska rådets möte i 296 8.2 Slutsatser från Europeiska rådets möte i 310 8.3 Slutsatser från Europeiska rådets extra möte i 327 9.1 Svenska ledamöter i 341 9.2 Europeiska kommissionens ledamöter 344 9.3 Svenska ledamöter i Ekonomiska och sociala kommittén 347 9.4 Svenska ledamöter i 348 10 Förkortningslista 349 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 352 Sammanfattning Den övergripande utvecklingen i Europeiska unionen avslutades den regeringskonferens som inletts 1996, vilket resulterade i ett nytt fördrag, det s.k. Amsterdamfördraget. Fördraget kommer att träda i kraft när medlemsländerna har godkänt det i enlighet med sina konstitutionella bestämmelser. Det nya fördraget inne- bär bl.a. att grunden läggs för att besluta om åtgärder som möjliggör den fria rörligheten för personer. Som ett led i detta införlivas Schengen- samarbetet i EU. har fått gehör för flera av sina prioriterade frå- gor genom att fördraget innehåller en förstärkt ställning för sysselsätt- ning, jämställdhet, hållbar miljöutveckling och konsumentpolitik. Det införs dessutom en grundläggande offentlighetsprincip. Inom den gemen- samma utrikes- och säkerhetspolitiken kommer humanitära, fredsbeva- rande och fredsfrämjande insatser att göras till unionens uppgifter. presenterade kommissionen sitt meddelande Agenda 2000, vilket bl.a. innehåller en framåtblickande genomgång av unionens olika politik- områden, en översikt av den förestående utvidgningens förväntade effek- ter på EU, samt yttranden över kandidatländerna. Kommissionen föreslog att medlemskapsförhandlingar skulle inledas med , , Slove- nien, och . var klart för förhand- lingar. har medlemsländerna diskuterat Agenda 2000. beslutade i att förhandlings- processen skall inledas med alla kandidatländer . Samtliga kandidatländer kommer då att få inleda en av kommissio- nen ledd genomgång av unionens regelverk. De sex länder som av kommissionen ansetts redo för medlemskapsförhandlingar kommer i vår också att få öppna mellanstatliga konferenser. Vad gäller reformer av unionens politikområden har kommissionen bl.a. föreslagit förändringar av jordbrukspolitiken i syfte att öka konkurrenskraften. För regional- och strukturpolitiken är förslagen bl.a. inriktade på att koncentrera, effektivisera och förenkla insatserna. Kommissionen föreslår att taket för EU:s budget skall vara av BNI för perioden 2006, vilket är samma andel som 1999, i innevarande budgetperiod. Budgetförslaget innebär inga nämnvärda förändringar av vare sig utgifternas fördelning, finansieringen eller konstruktionen i övrigt. Jordbruksutgifternas och strukturutgifternas utveckling i förhållande till BNI föreslås också vara oförändrade. Europeiska monetära unionen (EMU) intensifierades förberedelserna för starten av den tredje etap- pen av EMU. antog en resolution om 2. antogs den s.k. stabilitets- och tillväxtpakten, vilken syftar till att säkerställa budgetdisciplin i tredje etappen av EMU. antog även en resolution om samordning av den eko- nomiska politiken. Där slås fast att står i centrum för sam- ordningen av medlemsstaternas ekonomiska politik. Ministrarna från de stater som ingår i EMU får dock mötas informellt för att diskutera frågor som har samband med det särskilda ansvar som de delar för den gemen- samma valutan (euron). Varje gång frågor av gemensamt intresse berörs skall de diskuteras av ministrarna från samtliga medlemsländer. Regeringen har föreslagit och har beslutat att inte skall införa euron när den tredje etappen av EMU inleds , men att bör hålla dörren öppen för ett eventuellt senare deltagande. har ett stort intresse av att EMU blir framgångsrikt. Schengen Vid Europeiska rådets möte i beslutades att Schengen- samarbetet skall införlivas i EU. och skall associeras till genomförandet av genom särskilda avtal baserade på samarbetsavtalen . Arbetet har därutöver dominerats av frå- gan om anslutningen av , och till det operativa samarbetet. Det ekonomiska och sociala samarbetsområdet Den inre marknaden för varor, personer, tjänster, kapital En handlingsplan för den inre marknaden antogs av i . Beträffande tullagstiftning har man diskuterat bl.a. gränsöverskridande tillstånd. Medlemsstaterna har också arbetat med att genomföra det strategiska åtgärdsprogrammet 2000. trädde avtal om gränstullsamarbete i kraft mellan och . Beträffande den fria rörligheten för tjänster ägnades stor uppmärk- samhet åt det finansiella området, dvs. bank-, försäkrings- och värdepappersfrågor. Vidare gick arbetet med regler för telekommunika- tioner inom unionen in i slutfasen inför avregleringen av telemarknaden. Genom Amsterdamfördraget införlivas det sociala avtalet i EG-fördra- get. Arbetet i den kommitté för sysselsättnings- och arbetsmarknads- frågor som inrättades 1996 har koncentrerats till att upprätta och utveckla instrument för en effektiv övervakning och utvärdering av sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken samt att identifiera goda exempel. En resolution om tillväxt och sysselsättning har antagits. En politisk överenskommelse om att förbjuda direkt och indirekt tobaksreklam har träffats. Inom arbetsrätten har EU bl.a. ägnat sig åt frågor om deltidsarbete och arbetstagarinflytande. På jämställdhetsområdet har uppmärksamhet äg- nats bland annat åt s.k. positiv särbehandling. Skatter, EU:s budget, åtgärder mot fusk och andra oegentligheter Rådet beslutade om ett skattepaket bestående av en uppförandekod för företagsbeskattning, ett framtida direktiv om beskattning av ränte- och royaltybetalningar mellan företag samt riktlinjer för ett framtida direktiv om sparande. avgift till EU uppgick enligt preliminärt utfall för stats- budgeten till . Återbetalningen till följd av infas- ningsöverenskommelsen motsvarade . Nettoavgiften blev därmed . Återflödet till uppgick till ca . finns ännu inga slutliga be- räkningar, men återflödet förväntas bli något högre 1997 än 1996. Kontrollen över hur EU:s budgetmedel används har givits stor upp- märksamhet. Kommissionen har bl.a. beslutat om en ny förordning med minimistandard för medlemsländernas finansiella kontroll av struktur- fondsmedlen. Transporter, näringspolitik, energi, immaterialrätt Arbetet på transportområdet har fokuserats på säkerhetsfrågor, på att stärka konkurrenskraften hos miljövänliga transportslag och på förhål- landet till tredje länder på marknaden för transporttjänster. I fråga om landtransporterna har arbetet med att vitalisera gemenskapens järnvägar fortsatt. För luftfarten har frågorna om den gemensamma flygtrafikled- ningen och flygsäkerheten varit framträdande i rådsarbetet. Sjöfartsfrå- gorna har koncentrerats kring säkerhetsaspekter, relationer till tredje län- der och arbetet med att utforma en gemensam sjöfartspolitik. Arbetet inom näringspolitiken har fokuserats på frågor om konkurrens- kraft, särskilt inom tekoindustrin och informations- och kommunika- tionsindustrin. Vad gäller branschfrågor har man i övrigt ägnat uppmärk- samhet åt stöd till motorfordons- och varvsindustrin. Den s.k. Davignon- gruppen har lämnat förslag rörande arbetstagarinflytande i s.k. Europabolag. På energiområdet har arbetet dominerats av behandlingen av kommis- sionens förslag till direktiv om gemensamma regler för en inre marknad för naturgas. En gemensam ståndpunkt antogs . Rådet har an- tagit en resolution, vari kommissionen uppmanas att utarbeta en strategi för att främja förnybara energikällor. Rådet har även antagit slutsatser om klimatförändringar och energipolitik. På immaterialrättens område antog rådet bl.a. en gemensam ståndpunkt om mönsterskydd och en gemensam ståndpunkt om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar. Jordbruk, fiske Förslagen till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som pre- senterades i Agenda diskuterades mycket av jordbruksministrarna . Ministrarna presenterade sina slutsatser av diskussio- nerna för . En WTO-panel fastslog att EU:s bananregim inte är förenlig med . EU har åtagit sig att följa panelens utslag och ändra regimen. Som en åtgärd för att motverka den s.k. galna ko-sjukan har kommissionen föreslagit att användning av s.k. specificerat riskmaterial från slaktavfall skall förbjudas. Sådant risk- material, som är en viktig ingrediens i de flesta läkemedel, har visat sig svårt att ersätta, vilket gjort att ikraftträdandet av förbudet har skjutits fram. På fiskeområdet kunde länderna runt Nordostatlanten nå en överenskommelse om total tillåten fångstmängd och fördelning av den atlanto-skandiska sillen. Allt skarpare kritik har riktats mot de fiske- avtal som EU sluter med bl.a. . Kommissionen skall därför se över avtalen och ge förslag till riktlinjer för dem. Beslut har tagits om autonoma tullkvoter för vissa fiskprodukter. Resultatet blev tillfredsställande för den svenska fiskenäringen. Konsumentpolitik, livsmedel Genom det nya Amsterdamfördraget stärks konsumenternas ställning i EU. Konsumentintresset har getts en större tyngd i gemenskapens arbete med livsmedelsfrågor. presenterade kommissionen en ny strategi på livsmedelssäkerhetsområdet som syftar till att förstärka skyd- det för människors hälsa. I övrigt pågick arbetet inom områdena marknadsföring, tvistlösning, finansiella och köprättsliga frågor samt miljömärkning. Kommissionen har presenterat en grönbok om livsmedelslagstiftning, och medlemsstaterna har yttrat sig om den. Arbetet med förenkling av ett antal livsmedelsstandarder har fortsatt. har i rådet tagit upp frå- gan om att inte alla medlemsstater uppfyller sina åtaganden när det gäller den svenska salmonellagarantin. Kommissionen har gett sitt stöd. Miljö, regional- och strukturpolitik Inom miljöområdet presenterade kommissionen sitt meddelande om en strategi för att bekämpa försurningen. Mycket uppmärksamhet ägnades åt förberedelser inför klimatkonferensen i Kyoto . EU har agerat samordnat i dessa förhandlingar och har förberett gemen- samma ståndpunkter inför de olika förhandlingsmötena. Andra viktiga frågor rörde kretsloppsanpassning, kemikalier och bekämp- ningsmedel samt åtgärder för att värna biologisk mångfald.