prop · GL031D17 · 1998-01-01 00:00:00 — Även utvecklingen inom andra delar av verksamhetsområdet har varit tillfredsställande. 11.3 Anslag H 1. och H 2. Centrala museer De centrala museernas verksamhet redovisas samlat under denna rubrik. Medlen beräknas under två anslag, Centrala museer: Myndigheter och Centrala museer: Stiftelser. Följande centrala museer är statliga myndigheter: , Statens konstmuseer, Livrustkammaren, och , , , - , , Statens musiksamlingar samt . De specifika uppgifterna framgår av instruktionerna för varje myndighet. Inom anslaget H 1 Centrala museer: Myndigheter beräknas också medel till . För stiftelserna , och gäller stadgar som har fastställts av regeringen , resp. . , Statens konstmuseer, , - samt har vart och ett inom sitt verksamhetsområde uppgiften att vara ansvars- museum. Centrala museer: Myndigheter 1 Anslag s- sparan de 24 766 Därav 1996 Utgift 488 900 2 Utgifts - progno s 540 995 1998 Förslag 571 863 1999 Beräkna t 605 750 2000 Beräkna t 620 762 Beloppen anges i tusental kronor. Tabellen omfattar även som fr.o.m. överförts från utgiftsområde 6 till utgiftsområde 17. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att de centrala museer som är myndigheter detta år hade ett samlat anslagssparande på . Regeringen har beslutat om indragning av av de som Livrustkammaren, och hade i anslagssparande under /96. Prognosen för detta anslag visar på ett sammanlagt sparande på under . Detta kommer i huvudsak att användas för att finansiera inflyttning i nya lokaler. ökar anslaget med , främst till följd av hyreskostnaderna för de nya lokalerna vid , och . Centrala museer: Stiftelser Därav 1996 Utgift 167 896 Utgifts - progno s 168 525 1998 Förslag 173 050 1999 Beräkna t 173 167 2000 Beräkna t 176 630 Beloppen anges i tusental kronor. I denna tabell ingår som redovisas under detta anslag fr.o.m. . Regeringens överväganden Resultatinformation ANTAL BESÖKARE VID DE CENTRALA MUSEERNA 1994-1996.1 154 000 Statens konstmuseer 575 000 inkl. Cosmonova 44 000 Livrustkammare n, , 900 000 Arkitekturmusee t 18 000 12 000 15 000 Statens musiksamlingar () 36 000 Statens försvars- historiska museer 190 000 Stiftelsen 1 398 000 1 372 000 1 340 000 Summa 4 742 000 4 573 000 4 527 000 1. I denna statistik ingår inte vandringsutställningar och deltagande i utställningar vid andra museer. När det gäller den prioriterade barn- och ungdomsverksamheten vid museerna kan följande resultat framhållas. Vid och har man tagit fram utställningar i samarbete med ungdomar och har producerat ett hypermediematerial om rappens rötter. har vidare undervisat lärarkandidater i museipedagogik. har bedrivit ett omfattande arbete för att motsvara skolornas behov av fördjupad undervisning i teknik och naturvetenskap. Arbete har även påbörjats för att ta fram lärarhandledningar till olika visningsteman för att lärare på egen hand skall kunna genomföra undervisning i museet. I Livrustkammarens riddarklubb, som har ca 7 100 medlemmar, är hälften av medlemmarna bosatta utanför . Vid utgörs besökarna av nästan lika många barn som vuxna. I det utåtriktade arbetet kan nämnas att nya basutställningar invigts vid och . och arbete med att på olika sätt öka tillgängligheten för funktionshindrade kan också framhållas. har introducerat första CD-romguide till utställningarna. har på regeringens uppdrag låtit utvärdera de första fem årens verksamhet. Som helhet ger utvärderingarna en bild av en väl fungerande verksamhet med utvecklingspotential inom flera områden. Vidare framgår att den nya byggnaden motsvarat eller överträffat förväntningarna, men att det finns vissa problem, bl.a. med klimatanläggningarna. Särskilda utställningar och aktiviteter på teman som behandlar det mångkulturella samhället har ägt rum på (Nytt liv Nytt land) och på (Främlingen dröm eller hot). har Mix Musikcafé som är ett forum för musik och musiker från olika länder. har speciella program för invandrare. Av det internationella arbetet kan nämnas att har nått drygt en miljon utländska besökare genom utställningar bl.a. i , och . har förts över till där den har setts av över en miljon besökare. har tillsammans med ett antal större museer i tagit initiativ till att bilda ett konsortium för att bl.a. främja tillgången till de mycket omfattande samlingar som man förvaltar och man har också varit sekretariat . av nutida svensk konst i utlandet har ansvarat för det svenska deltagandet vid internationella konstbiennealer, bl.a. i , , , och . Verksamheten bedrivs inom Statens konstmuseer, . Flera av de centrala museerna är påverkade av lokalförändringar på olika sätt. invigde utställningarna i den nya, för ändamålet uppförda byggnaden. kommer att påbörja inflyttningen i det renoverade och utställningarna öppnar enligt plan . kommer museirestaurangen och hörsalen i att öppnas för publik. , som ingår i , öppnades efter en renovering som pågått . På påbörjades ny- och ombyggnaden av björn- och varganläggningarna samt ett projekt där Mälarvatten leds till bl.a. , vilket medför minskade driftskostnader och miljöförbättringar. har kansliet och musikbiblioteket inom Statens musiksamlingar flyttat till nya och större lokaler. och förbereder inflyttning i nya moderna lokaler och håller stängt under en del av . Vid ett flertal museer bedrivs forskningsverksamhet. En särställning intas av med elva professorer och där av personalen utgörs av forskare. Se även anslaget J 1 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Till följd av besparingar under /96 har museerna sagt upp och vakantsatt ca 130 tjänster och planerar att vidta samma typ av åtgärder beträffande ytterligare ca ett tiotal tjänster . Övrigt skall skiljas från och bilda en egen ny myndighet. Av skäl som redovisas under anslaget G 1 föreslås att som beräknats för anslagsposten H 1.1 beräknas under anslaget G 1 . Vidare bör som beräknats för anslagsposten H 1.1 beräknas under anslaget G 2 Bidrag till kulturmiljövård (se anslaget G 2 Bidrag till kulturmiljövård). har i delårsrapporten för redovisat ett prognostiserat underskott. Regeringen avser att noga följa utvecklingen för anslagsposten under resterande del av . Statens konstmuseer flyttar in i den nya museibyggnaden på och anslaget för har därför ökat med . Kapitalkostnaden för Statens konstmuseers lån för inredning och utrustning är beräknad till varav anvisades . anvisas resterande av den beräknade kapitalkostnaden. har en ökad hyreskostnad. Av detta skäl har anslaget räknats upp med . Anslaget har minskats med den engångsanvisning på för återflyttningen av till som anvisades för innevarande budgetår. Museet har flyttat in de spritlagda samlingarna i nya, för ändamålet särskilt uppförda lokaler. Av detta skäl har anslaget räknats upp med . för en sammanläggning av inom med har lämnat sitt betänkande Nya samverkansformer inom den museiverksamheten (SOU 1997:100). Kommittén har bl.a. lämnat förslag till instruktionsändringar, medelsfördelning och samverkan mellan myndigheterna, genomfört personalöverföringen mellan myndigheterna samt utrett förutsättningarna för att lokalisera ledningen av myndigheten till . Överföringen av från till har genomförts. kommer däremot av redovisningstekniska skäl att under andra hälften av fortsatt ha det ekonomiska ansvaret för samt avge årsredovisning för . Frågan om lokaliseringen av ledning hör starkt samman med organisationsstrukturen i övrigt på museiområdet och bör mot denna bakgrund övervägas i ett vidare sammanhang. Med anledning av att har förts samman med har beräknats under anslaget. Anslaget till har därvid minskat med nämnda belopp. flyttar in i den nya museibyggnaden på och anslaget för har därför ökat med . Kapitalkostnaden för lån för inredning och utrustning är beräknad till varav anvisades . anvisas resterande av den beräknade kapitalkostnaden. Anslaget har minskats med den engångsanvisning på för de nya basutställningarna som anvisades för innevarande budgetår. Myndigheten består av och Flygvapenmuseum. förslag redovisas under . har en ökad hyreskostnad för de nyrenoverade lokalerna i . Av detta skäl har anslaget räknats upp med . har fr.o.m. sammanförts med . Med anledning härav har anslaget minskat med . har beslutat att ett statligt museum för Världskultur skall etableras i (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). i kommer då att få statligt huvudmannaskap och sammanförs organisatoriskt med - , och . Förändringarna förbereds av en organisationskommitté (Dir. 1996:110) som skall lämna en slutrapport . Delredovisningar kommer att lämnas samt . Tre arbetsgrupper har bildats under kommitténs första etapp. En har haft till uppgift att utarbeta en vision och verksamhetsidé för den nya museimyndigheten som helhet. En annan har medverkat till att få fram en oberoende och allsidig belysning av de berörda museernas verksamhet. I denna del har kommittén tillkallat tre utländska experter som kommer att lämna en rapport. En tredje arbetsgrupp har behandlat de praktiska och ekonomiska konsekvenserna av olika samordningsalternativ i . Regeringen vill mot denna bakgrund anmäla för att ett byggnadsprogram kommer att utarbetas och att en arkitekttävling för byggnaden i kommer att utlysas under . Regeringen kommer att återkomma till för att anmäla byggnadsprojektets storlek, kostnader och finansiering när kommittén, enligt den plan som gäller för arbetet, har kommit in med preciseringar avseende verksamheten vid museet i . Stiftelsen Finansieringen av verksamheten vid regleras delvis i ett mellan staten och stiftaren träffat avtal. Avtalet är uppsagt och upphör att gälla vid utgången av . Regeringen kommer att föra förhandlingar med Tekniska museets stiftare och i budgetpropositionen för återkomma till angående resultatet av dessa. Nobelcenter Regeringen beslutade att utreda frågan om etablering av ett Nobelcenter i . Den särskilde utredare som tillkallats för uppdraget redovisade sina förslag i betänkandet Nobelcenter i , Ett informations- och aktivitetscentrum kring naturvetenskap, kultur och samhälle (SOU 1997:117). Förslag lämnas om lokalisering, finansiering och samverkansformer samt om att en internationell arkitekttävling skall anordnas under . Enligt utredaren bör en organisationskommitté förbereda inrättandet av ett Nobelcenter. Utredaren bedömer att inflyttning skulle kunna ske i den nya byggnaden . Regeringen avser att återkomma till med sina ställningstaganden till utredarens förslag. Avgiftsintäkter De centrala museerna har i genomsnitt fått av sina totala intäkter från annat än de statliga anslagen. Dessa övriga intäkter kommer från flera olika håll men utgörs framför allt av entré- och försäljningsintäkter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 114 - 30 100 varav 1996 73 289 77 269 - 3 980 95 Prognos 1997 76 555 80 000 - 3 445 96 Budget 1998 76 555 80 000 - 3 445 96 Beräknat 1999 76 555 Beräknat 2000 76 555 UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 39 710 37 844 1 866 105 varav 1996 27 334 26 728 1 006 102 Prognos 1997 26 500 25 750 750 103 Budget 1998 27 000 27 000 0 100 Beräknat 1999 27 000 Beräknat 2000 27 000 SAMMANSTÄLLNING ÖVER MEDELSFÖRDEL- NINGEN TILL DE CENTRALA MUSEERNA (TKR) 1997 REGERINGENS BERÄKNING 1998 Centrala museer 79 190 74 465 Statens konstmuseer 1 118 285 150 486 2 110 980 112 801 - 23 915 24 365 Livrustkammaren, och 28 042 57 337 77 329 3 13 149 22 615 Statens musiksamlingar 28 441 29 009 48 920 i 3 750 3 831 Totalt för myndigheterna 521 714 571 863 1. Varav på tilläggsbudget 2. Varav på tilläggsbudget 3. 1997 REGERINGENS BERÄKNING 1998 Stiftelser Stiftelsen 84 826 87 019 Stiftelsen 46 447 48 115 Stiftelsen 37 252 37 916 Totalt för stiftelserna 168 525 173 050 Totalt för samtliga centrala museer Som regeringen aviserade i budgetpropositionen för kommer någon besparing på statlig konsumtion inte att tas ut under . För beräknas utgifterna uppgå till ca och för till ca . För har därvid beräknats en ökning med för det nya . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser - har fått invändning i revisionsberättelsen på grund av att man har överskridit anslagskrediten med och att fel finns i redovisningen som gör att informationen i årsredovisningens finansiella delar inte är rättvisande. Museet har på regeringens initiativ upprättat en avbetalningsplan och regeringen avser att nära följa genomförandet av denna. Statens konstmuseer har fått en invändning i revisionsberättelsen beträffande den ekonomiska redovisningen i resultatredovisningen. Regeringen konstaterar att Statens konstmuseer i sitt yttrande till RRV beklagar sin felaktiga redovisning och anger att redovisningsplanen kommer att revideras . Regeringen bedömer att den inte behöver vidta någon åtgärd beträffande den felaktiga redovisningen. av nutida svensk konst i utlandet (NUNSKU) har fått invändning i revisionsberättelsen. NUNSKU har enligt RRV överskridit sitt anslag med . NUNSKU upphörde som myndighet och verksamheten övertogs då av Statens konstmuseer. Det äldre reservationsanslaget C 27 kvarstår med ett underskott på . Regeringen avser att finansiera detta underskott genom att överföra den negativa ingående balansen till anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Slutsatser Enligt regeringens samlade bedömning har de centrala museerna i allt väsentligt uppfyllt de mål som ställts upp för verksamheten. Arbetet med museernas föremålssamlingar har fortsatt varit den del av verksamheten som utvecklats mest. Den publika delen av verksamheten har hållit en tämligen och genomgående god nivå. En betydande förnyelse och förbättring av museernas lokaler är under genomförande, vilket delvis lett till att det inre arbetet prioriterats. Mot bakgrund av ovanstående drar regeringen slutsatsen att de centrala museernas verksamhet svarar mot en effektiv användning av insatta resurser. Bidrag till regionala museer - Därav 1996 Utgift 102 832 Utgifts - progno s 105 680 1998 Förslag 104 595 1999 Beräkna t 103 124 2000 Beräkna t 106 218 Beloppen anges i tusental kronor Under anslaget anvisas medel till regionala museer. Bidrag till regionala museer lämnas enligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Enligt beslut av regeringen är 26 regionala museer berättigade till bidrag. fördelar bidraget efter samråd med . Enligt de riktlinjer för bidragen till regionala kulturinstitutioner som har godkänt (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) skall en viss del av stödet avsättas till riktade tidsbegränsade bidrag. Bland annat mot bakgrund av de ekonomiska svårigheter som vissa institutioner redovisar anser regeringen att avsättningen för bör ligga kvar på nuvarande nivå, som är . räknar regeringen med att resp. av stödet skall avsättas till riktade bidrag. skall de riktade bidragen för de regionala museernas del i första hand gälla arbete för nya publikgrupper samt granskningar av museernas samlingar med utgångspunkt i teman som klass, kön, kulturell bakgrund och generation. I övrigt bör liksom en del av det statliga bidraget till de regionala museerna avse uppgifter i det regionala kulturmiljöarbetet i enlighet med bidragsförordningen. Under anslaget Bidrag till regionala museer anvisas även medel för kostnader för lönebidragsanställda vid regionala museer. Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser I budgetpropositionen för konstaterade regeringen att uppföljningen och utvärderingen av bidraget borde fördjupas, bl.a. mot bakgrund av regeringens förslag avseende roll- och ansvarsfördel- ningen inom det regionala kulturmiljöarbetet. Ett utvecklingsarbete syftande till en förbättrad resultatuppföljning har initierats av med deltagande av bl.a. och representanter för de regionala museerna. Med anledning av den försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel som inleds (se avsnitt A 5 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel) beräknas under anslaget A 5 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Förevarande anslag har därför minskats med nämnda belopp. Regeringen föreslår att för anvisas . För beräknas anslaget till och för till . Bidrag till vissa museer Därav 1996 Utgift 34 672 Utgifts - progno s 38 451 1998 Förslag 39 504 1999 Beräkna t 45 312 2000 Beräkna t 52 261 Beloppen anges i tusental kronor I denna tabell ingår inte som i stället redovisas under anslaget H 2 Centrala museer: Stiftelser fr.o.m. . Under anslaget anvisas medel för bidrag till ett antal museer och andra institutioner, de flesta med viss formell anknytning till staten. Regeringen har fastställt stadgar för stiftelserna Dansmuseifonden (), , och (), och Föremålsvård i . Flera av de stiftelser som staten fastställer stadgar för har också bildats av andra än staten. Av de övriga står stiftelserna och delvis under kommunalt huvudmannaskap, medan stiftelserna Arbetets museum, , , och Zornfonden har bildats av organisationer och andra intressenter. SAMMANSTÄLLNING ÖVER MEDELSFÖRDELNINGEN (TKR) 1997 REGERINGEN S BERÄKNING 1998 1. Arbetets museum 11 076 11 416 2. Dansmuseifonden för 7 815 7 978 3. 5 178 5 284 4. och 1 711 1 751 5. 2 272 2 291 6. Föremålsvård i 6 223 6 422 7. 500 512 8. 2 000 2 050 9. 426 437 10. 300 408 11. 750 750 12. 200 205 Totalt 38 451 39 504 Regeringens överväganden Resultatinformation Arbetets museum har ett nationellt uppdrag inom museiområdet med uppgift att utveckla och förstärka den nuvarande verksamheten inom museets område, särskilt avseende arbetslivet och det industrihistoriska arvet. Det är dock ännu för tidigt att utvärdera uppdraget. öppnade en telefontjänst dit allmänheten kan ringa för information om visningar o.dyl. föreslås en ökning av bidraget till med . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser De revisorer som granskar institutionerna har inte haft några anmärkningar mot årsredovisningarna, räkenskaperna eller förvaltningarna. Slutsatser Mot bakgrund av tillgänglig information drar regeringen slutsatsen att verksamheten har gett goda resultat och att anslaget är kulturpolitiskt motiverat. Regeringen föreslår att för anvisas . För beräknas anslaget till och för till . Stöd till icke-statliga kulturlokaler Därav 1996 Utgift 33 500 Utgifts - progno s 17 000 1998 Förslag 10 000 1999 Beräkna t 10 219 2000 Beräkna t 10 445 Beloppen anges i tusental kronor Bidraget används enligt förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Det innebär att stöd kan ges i form av bidrag till ny- eller ombyggnad av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag kan också ges till standardhöjande reparationer och handikappanpassning av sådana lokaler. Beslut om bidrag fattas av samlingslokalsdelegation efter samråd med . Beslut om bidrag fattas innan aktuella byggnadsarbeten påbörjas, och utbetalas när arbetena är avslutade, vilket kan ta . Regeringens överväganden Resultatinformation Resultatredovisningen visar att under /96 inkom ansökningar om stöd för ett 75-tal kulturlokalsprojekt avseende sammanlagt . Det ordinarie anslaget om har använts till utbetalningar av tidigare beslutade stöd. har under /96 genom ett regeringsbeslut om överskridande av anslagsramen till följd av tidigare fattade beslut fördelat i stöd till icke-statliga kulturlokaler, varav till museilokaler och till teaterlokaler. Knappt hälften av stödet har gått till länsmuseer, som skall prioriteras enligt förordningen. Stödet har i enlighet med villkoren i huvudsak använts för ändring, tillbyggnad samt handikappanpassning av icke-statliga kulturlokaler. Beställningsbemyndiganden Beställningsbemyndiganden för Bidrag till icke-statliga kulturlokaler och beräknad anslagspåverkan och . 1998 1999 2000 2001 OCH SENA RE SUMM A Utnyttjat bemyndig- ande /96 2 Summa - 1 1 - 2 Regeringen avser att följa anslagsutfallet genom de prognoser som har i uppdrag att lämna . Slutsatser Enligt regeringens bedömning är resultatet av verksamheten tillfredsställande. Vid fördelningen av stöd till icke-statliga kulturlokaler har kulturpolitiskt angelägna projekt beaktats. Mot bakgrund av ovanstående drar regeringen slutsatsen att stödet till icke-statliga kulturlokaler i allt väsentligt ger önskade resultat. Stödet har funnits i denna form /91, vilket ger anledning att utvärdera bidraget. Regeringen vill därför för kännedom informera om att givits i uppdrag att i samverkan med och närmare utreda de framtida behoven av statligt stöd och formerna för detta. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Regeringen föreslår att för anvisas . För beräknas anslaget till och för till . Därav 1996 Utgift 34 600 Utgifts - progno s 33 849 1998 Förslag 33 466 1999 Beräkna t 34 135 2000 Beräkna t 34 818 Beloppen anges i tusental kronor Stiftelsen har enligt sina stadgar, fastställda av regeringen , till uppgift att främja utställnings- och konstbildningsverksamheten genom att förmedla och anordna utställningar, biträda med rådgivning och annan service samt i övrigt utveckla och förnya utställningen som medium för kunskapsförmedling, debatt och upplevelse. Riksutställningar skall samarbeta och samråda med statliga och kommunala myndigheter, kulturinstitutioner, organisationer och enskilda som är verksamma i samhälls- och kulturlivet. Utfallsutvecklingen för Riksutställningar närmast föregående och innevarande budgetår innebär ingen anmärkningsvärd avvikelse från anvisade medel. Från skall Stiftelsen verksamhet bedrivas av myndigheten (se prop. 1996/97:3). Regeringens överväganden Resultatinformation Riksutställningar har formulerat en verksamhetsidé som innebär en delvis ny inriktning med större, mer resurskrävande och därmed färre utställningar, vilka skall komplettera det som görs på lokal och regional nivå. Under budgetåret har Riksutställningar haft 37 utställningar i turné och flera av dem har fått stor uppmärksamhet, bl.a. Noas Express. Utställningarnas kvalitet betonas i Riksutställningars verksamhetsinriktning. Ambitionen är att ge besökarna en annorlunda upplevelse, varför Riksutställningar bl.a. satsat på utställningar där konstnärer givits stor handlingsfrihet. Inom Riksutställningar pågår arbete med att utveckla strategierna för utvärdering och utveckling av utställningsmediet. Besparing på statlig konsumtion föreslås tas ut med . Avgiftsinkomsterna för Riksutställningar beräknas till . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Slutsatser Det är regeringens uppfattning att den redovisade verksamheten har motsvarat de mål som satts upp för Riksutställningar och att den ger tillfredsställande resultat. Regeringen föreslår att anslaget för anvisas . För beräknas anslaget till och för till . Utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Därav 1996 Utgift - 1 Utgifts - progno s - 1998 Förslag 80 1999 Beräkna t 80 2000 Beräkna t 80 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget disponeras för statliga utställningsgarantier samt inköp av kulturföremål. Regeringen har bemyndigande att lämna garantier för lån av föremål i utländsk ägo som antingen ingår i utländska vandringsutställningar eller utställningar som statliga museer sätter upp själva. Ca 150 garantier har lämnats . Garantisummorna har varierat kraftigt, från några till . har godkänt bl.a. att garanti skall kunna avse även föremål i svensk ägo och att kretsen av garantiberättigade utställare skall utvidgas till att gälla alla som bedriver utställningsverksamhet av icke- kommersiell natur (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). En förordning i ämnet förbereds inom . Frågor om bl.a. säkerheten i samband med utställningarna, avgiftsbeläggning av ansökningar och självrisk vid inträffad skada eller förlust kommer därvid att tas upp.