prop · GL0379 · 1998-01-01 00:00:00 — 13 pekar i sitt betänkande på att ratificering av innebär ett åtagande för staten att följa upp hur barn har det och hur de påverkas av offentliga beslut inte bara på statlig nivå utan också på regional och lokal nivå. För att långsiktigt skall kunna föra en bra barnpolitik och för att vi skall kunna uppfylla de åtaganden som vi gjort vid tillträdet till behöver vi ytterligare förstärka kunskaperna om barn. Det innebär att vi behöver bygga upp en bra basstatistik, att vi behöver mer kunskap om särskilda frågor av vikt för barn och att vi behöver öka våra kunskaper om situationen för barn och ungdomar i olika delar av landet. Regeringen har givit SCB i uppdrag att utarbeta ett förslag till bassta- tistik om barn och deras familjer. Arbetet skall framför allt inriktas på att kunna beskriva barns familjeförhållanden. Det arbetet måste gå vidare och omfatta fler aspekter av barns liv såsom hälsa, utbildning, sociala förhållanden, kultur och fritid, etc. Statistiken och kunskapsinsamlingen måste också få sådan bredd att de kan tjäna som underlag för en uppföljning och beskrivning av regionala och lokala beslut. Mer kunskaper är i sig angeläget, men det är också viktigt att de tas om hand, analyseras och blir till underlag för politiska beslut. Utveckling av såväl analysresurser som analysmetoder blir därför viktiga för berörda myndigheter. BO har ett samordningsansvar för denna verksamhet. 14 och barn med särskilda behov Traditionellt brukar ett antal grupper av barn anses vara i behov av särskild uppmärksamhet inom så att deras behov av stöd, skydd och hjälp tillgodoses. Det rör sig bl.a. om barn som utsatts för fy- sisk eller psykisk misshandel, sexuella övergrepp, barn som växer upp i miljöer där det förekommer våld, barn till missbrukare samt barn till psykiskt sjuka. Också barn som vistats i familjehem behöver upp- märksammas. Regeringen har för avsikt att i enlighet med Barnkom- mitténs förslag tillsätta en särskild utredning som behandlar modeller för att skapa varaktighet i de fall familjehemsplaceringar blir långvariga. Även kommitténs förslag om att se över lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga för att stärka barnperspektivet bör över- vägas. Regeringen anser att det mer är allvaret i barnets problem som avgör hur arbetet inom skall prioriteras än vilket slags problem barnet har. Utvecklingsarbete pågår inom olika delar av för att förbättra det sociala arbetet med barn bl.a. med stöd av medel från och länsstyrelserna. Det finns verksamhet som förtjänar uppmärksamhet inom detta område och genom nedanstående exempel vill regeringen visa på bl.a. följande. Statistiken gällande polisanmälda fall av barnmisshandel har ökat mar- kant . Enligt () är det svårt att uttala sig om huruvida detta beror på ökad anmälningsbenä- genhet hos dem som arbetar med barn och ungdomar eller en faktisk ökad förekomst av barnmisshandel, eftersom siffrorna inte särskiljer misshandel som begåtts av någon förälder från misshandel av annan. BRÅ anser det vara troligt att ökningen beror på en faktisk ökning av våld mellan barn och ungdomar och att misshandel polisanmäls oftare . Oavsett vilka orsaker som ligger bakom dessa siffror är det angeläget att åter fästa uppmärksamhet på problemet med barnmiss- handel. Regeringen har för avsikt att tillsätta en särskild utredare för frå- gor om barnmisshandel och därmed sammanhängande frågor. har ur Allmänna arvsfonden beviljats 2,4 miljoner kro- nor för att under en av sina Barndagar anordna en satellit- konferens på temat barnmisshandel. Genom denna satsning nås ett stort antal personer som arbetar med barn och ungdomar i olika verksamheter runt om i landet. Frågor om sexuella övergrepp mot barn har varit i fokus . Antalet rapporterade sexualbrott har ökat stadigt men minskar nu något, enligt BRÅ, som noga följer utvecklingen inom området. Minskningen är tydlig när det gäller sexual- brott mot barn begångna i en nära relation. Antalet anmälda fall av annat sexuellt ofredande har fortsatt att stiga. En arbetsgrupp inom utarbetade ett förslag till handlingsplan mot kommersiell exploatering av barn (Ds 1997:54). Förslaget har diskuterats vid en hearing med företrädare för frivilligorganisationerna. Efter ytterligare beredning kommer regeringen att presentera en nationell hand- lingsplan rörande kommersiell sexuell exploatering av barn. Regeringen har i prop. 1997/98:55 Kvinnofrid betonat vikten av att barn till misshandlade kvinnor får ett gott stöd. Det är därför angeläget att utveckla metoder för det arbetet. har ett anslag för organisationsstöd, som bl.a. används för att motverka våld mot kvinnor. Regeringen har i regleringsbrevet till framhållit att medel skall kunna sökas för insatser som syftar till att stödja barn till miss- handlade kvinnor. I förslaget till ett nytt brott i (grov fridskränkning) som tar sikte på upprepade kränkningar av en persons integritet ingår även kränkningar av barn. uppdrog åt och att gemensamt göra en översyn av förhållandena för barn vars föräldrar är intagna i häkte eller kriminalvårdsanstalt och lämna förslag till åtgärder och författningsändringar. Uppdraget skall redovisas . 15 Barns hälsa Flera olika undersökningar visar att svenska barn och ungdomar, kropps- ligt, är bland de friskaste i världen. Samhällets ambitioner att distribuera välfärden så att alla får del av den har varit framgångsrikt då det gäller barnens fysiska hälsa. Förbättringarna har kommit alla till del men resul- taten har varit tydligast för dem som tidigare hade det sämst. Det finns dock tecken som tyder på att denna utveckling kan ha brutits. I vissa avseenden då det gäller barns psykiska hälsa tycks skillnaderna i hälsotillstånd öka mellan olika socioekonomiska grupper. En väl fungerande barnhälsovård och skolhälsovård är med all sanno- likhet en del av förklaringen till de svenska barnens allmänt goda hälso- tillstånd. Mot den bakgrunden är det givetvis oroande att skolhälsovår- dens resurser på många håll har minskat . Ett viktigt inslag i arbetet att bevara den goda hälsan hos barn och unga är de beslut som många landsting nu fattat om fri sjukvård för barn och ungdomar. 16 Barns miljö inomhus och utomhus 16.1 Inomhusmiljön allergier och överkänslighet I rapporten (Ds 1996:57) beskrivs allergi och överkänslighet som barnens folksjukdom. Vart tredje skolbarn har eller har haft astma, allergisk snuva eller eksem. Ingen annan sjukdom är så vanlig bland barn som allergi och annan överkänslighet. Det finns barn med allergi i alla skolor och förskolor och i alla klasser och barngrupper. Däremot vet man inte på förhand vilka barn som kom- mer att utveckla en svår allergi. Därför är det angeläget att detta hälso- problem tas på allvar och att skolan och förskolan planerar sin miljö och verksamhet på ett sätt som är väl genomtänkt ur allergisynpunkt. Utredningen om föräldrautbildning har föreslagit att skall få ett förstärkt uppdrag att arbeta med metodutveckling för att bättre nå föräldrar i allergiförebyggande syfte. har i en rapport visat att det föreligger stora brister i kontrol- lerna av inomhusmiljön. Mellan av samtliga skolor och daghem hade ännu inte besiktigats eller åtgärdats efter det att den första kontrollen skulle ha gjorts. Av de kontroller som har gjorts visar det sig att av daghemmen och av skolorna var godkända. Regeringen avser att ge och ett gemen- samt uppdrag rörande förbättringar av innemiljön i lokaler där barn vis- tas. 16.2 Barns utemiljö togs en rad initiativ för att förbättra barns ute- miljö. Dåvarande var pådrivande och opinionsbildande omkring frågor som utformning av skolgårdar, utemiljön i bostadsområ- den och barn i trafiken. samarbetade i dessa frågor med , och . I samband med att avskaffades och ersattes av Barnom- budsmannen förändrades delvis bevakningen av frågor som rör barns utemiljö. har också andra förändringar i den statliga myndighetsstrukturen bidragit till att bevakning och opinionsbildning i de här frågorna minskat. En bra utemiljö är, enligt regeringens uppfattning, en viktig förutsätt- ning i strävandena mot att skapa goda uppväxtvillkor för barn och unga. Regeringen avser återkomma till med förslag om hur den statliga tillsynen över barns utemiljö skall utformas. 17 Barn och ungdomar i ett internationellt perspektiv påverkas av den internationella utvecklingen även när det gäller synen på barn och ungdomar. Det är möjligt att , i viss mån, ock- så påverkar den internationella utvecklingen. Utbytet sker på många olika nivåer. Inte minst är forskning och forskningssamarbete ett viktigt inslag i det internationella arbetet. Också det bilaterala regeringsarbetet innebär ett idéutbyte länder emellan. Här begränsas dock redovisningen till sam- arbetet inom de mellanstatliga organisationerna och liknande. 17.1 FN:s konvention om barnets rättigheter har varit utomordentligt viktig i arbetet på att stärka barnets rättigheter i världen. Det innebär att barnet ses som en särskild individ med rätt till respekt och integritet. 196 stater har ratificerat . Det innebär att alla länder utom och nu har anslutit sig till . Imple- menteringsarbetet är i full gång bl.a. i form av att länderna rapporterar till FN om utvecklingen i sina respektive länder. har betonat vikten av uppföljningsarbet och att FN ges resurser för att kunna behandla rapporterna på ett seriöst sätt i syfte att få igång utvecklingsprocesser i rätt riktning i de olika länderna. 17.2 I finns det stora flertalet av länder samlade, vilket gör det till ett viktigt forum för erfarenhets- och tankeutbyte bl.a. på barn- och ungdomsområdet. På initiativ av parlamentariker- församling förs en diskussion om en Strategi för barn . I den handlingsplan som antagits av ett toppmöte har på svenskt initiativ infogats ett avsnitt om barnfrågor för att bl.a. följa upp den nämnda barnstrategin. Som ett led i arbetet med att placera barnfrågorna på dagordningen har inbjudit till Europeiska familjeministerkonferens. 17.3 Nordiskt samarbete Vid möte beslutades att verka för att söker nya vägar till effektivisering av sitt operativa arbete för att kunna öka sina insatser i närområden och bistå länderna i att bygga upp och utveckla verksamheten på områdena sociala åtgärder för barn, barn- och mödrahälsovård, upplysningsarbete gällande immunise- ring samt amningsfrämjande insatser. Rådet beslutade också att rekommendera att framlägga en översiktsrapport till sessionen 1998 om vilken omfattning de nordiska ländernas bi- och multilaterala bistånd till närområdena stöder social utveckling och särskilt synliggöra på vilket sätt detta kommer barn (även i ett gender-perspektiv) till godo samt att komma med förslag till hur insatserna ytterligare kan utökas och samordnas mellan de nordiska länderna. Rådet beslutade också att utarbeta en tvärsektoriell barn- och ungdomshandlingsplan för närområdena där insatser på social- och hälsoområdet är i fokus, barnkultur används som ett verktyg mot utslagning, utbyte av nordisk/baltisk/ryska erfarenheter och förmedling av kontakter i relation till barnfrågor mellan myndigheter, instutitioner och frivilligorganisationer intar en central roll, de nordiska informationskontorens potential utnyttjas, ministerrådets stipendieordning för tjänstemän tydligt beaktar barnfrågor, insatser mellan myndigheter, institutioner och frivillig- organisationer mellan vänorter i och närområdena upp- muntras. 17.4 Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn hölls i , under svenskt värdskap, en världskongress med inriktningen att bl.a. motverka den sexturism som i huvudsak drabbat , men där förövarna av över- greppen kommer från många olika länder. På kongressen beslutades en handlingsplan (for Action) för uppföljnings- arbetet. pågår utarbetandet av den handlingsplan mot kommersiell sexuell exploatering av barn. Inom ramen för Östersjösamarbetet pågår ett konkret arbete för att motverka kommersiellt sexuellt utnyttjande av barn. Arbetet går bl.a. ut på att motverka att det utvecklas en sexturism inom närområdet och att barnen i området inte utnyttjas exempelvis för prostitution eller för fram- ställning av pornografi. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1997/98:79 med redovisning av arbetet med de allmänna barnfrågorna