prop · GL03134 · 1998-01-01 00:00:00 — Uppgifter från Riksför- säkringsverket om försäkring mot kostnader för sjuklön såvitt avser arbetsgivarens organisations- eller personnummer, beräknad löne- summa, datum då försäkringen börjat gälla och datum för förändring av lönesumma, om sjukpenninggrundande inkomst av annat förvärvsarbete såvitt avser den försäkrades personnummer och datum för inkomstanmälan samt om utsänd person såvitt avser uppgifter från intyg om tillämplig lagstiftning och intyg om utsändning. 19 §3 Om inte annat sägs i andra fjärde styckena skall sådana uppgifter i det centrala skatteregistret som hänför sig till viss beskattningsperiod gallras efter utgången av det kalenderår under vilket perioden gick ut. Uppgifter som avses i 5 §, med undantag av de i första stycket 5, 6 §, 7 § 3, med undantag av uppgifter om beslut om återkallelse av F- skattsedel och 7 § 23, med undantag av uppgift om uppskovsavdrag enligt lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, får bevaras även efter utgången av den tid som anges i första stycket. Detsamma gäller uppgifter om 1. personnummer för make och person som likställs med make vid beskattningen, 2. beslut om beskattning, dock inte skälen för beslutet, 3. huruvida taxering grundas på förenklad självdeklaration eller enbart på kontrolluppgift om inkomst av kapital, 4. antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit sjöinkomst enligt punkt 1 av anvisningarna till 49 § kommunalskattelagen (1928:370), 5. ingående och utgående mervärdesskatt samt särskilt investerings- avdrag och redovisningsperiodens längd vid redovisning av mervärdesskatt. Uppgift om tillstånd enligt yrkestrafiklagen (1998:000) och lagen (1998:000) om biluthyrning samt uppgifter som avses i 7 § 26 29 skall gallras efter utgången av det år då uppgifterna registrerades. Uppgift om tillstånd enligt yrkestrafiklagen (1998:000) och lagen (1998:000) om biluthyrning samt uppgifter som avses i 7 § 26 29, med undantag av uppgifter som behövs för tillämpningen av 3 kap. 30 § andra stycket mervärdesskattelagen (1994:200), skall gallras efter utgången av det år då uppgifterna registre- rades. Uppgift om revision får bevaras under högst efter utgången av det år under vilket revisionen avslutades. Regeringen får meddela föreskrifter om förlängd bevaringstid för uppgifter som avses i första eller fjärde stycket. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter1 dels att i 2 kap. 32 och 33 §§ samt 3 kap. 33, 34, 47 och 58 §§ orden "det län" skall bytas ut mot "den region" och att i 2 kap. 32 § orden "i " skall bytas ut mot "Skatte- myndigheten i ", dels att 3 kap. 32 c § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 32 c § Kontrolluppgift om avyttring av finansiellt instrument skall, i annat fall än som avses i 22 eller 32 a §, lämnas av värdepappersinstitut i de fall institutet är skyldigt att upprätta avräkningsnota enligt 3 kap. 9 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse. Även om skyldighet att upprätta avräkningsnota inte finns skall såvitt avser sådana optioner och terminer som är finansiella instrument kontrolluppgift om utfärdande av optioner och slutförande av options- och terminsaffärer, som inte innebär förvärv eller försäljning av egendom, lämnas av det värde- pappersinstitut som registrerar optionen eller terminen eller som på annat sätt medverkar vid utfärdandet eller slutförandet. Kontrolluppgift skall lämnas för fysisk person och dödsbo. Kontrolluppgiften skall ta upp den ersättning som överenskommits vid avyttringen efter avdrag för försäljningsprovision och liknande kostnader, antalet avyttrade finansiella instrument samt slag och sort. Kontrolluppgift skall lämnas för fysisk person och dödsbo. Kontrolluppgiften skall ta upp den ersättning som överenskommits vid avyttringen, utfärdandet eller slutförandet efter avdrag för försäljningsprovision och liknande kostnader, antalet finansiella instrument samt slag och sort. Om tiden för utnyttjande av en option har löpt ut utan att optionen har utnyttjats skall kontrolluppgiften ta upp den ersättning som lämnades vid förvärvet av optionen. Uppgiftsskyldighet föreligger inte vid byten som avses i 27 § 4 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt respektive 6 § lagen (1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gränsöverskridande om- struktureringar inom EG. Denna lag träder i kraft såvitt gäller ändringarna i 2 kap. 32 och 33 §§ samt 3 kap. 33, 34, 47 och 58 §§ . I övrigt träder lagen i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.6 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att i 6 kap. 16 och 17 b §§ föräldrabalken1 orden "det län" skall bytas ut mot "den region". Denna lag träder i kraft . 2.7 Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) Härigenom föreskrivs att i 36 § namnlagen (1982:670)1 orden "det län" skall bytas ut mot "den region". Denna lag träder i kraft . 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter1 dels att i 1 kap. 5 § och 6 kap. 3 § orden "i " skall bytas ut mot "i " och i 9 kap. 3 § orden det län där beskattningsmyndigheten är belägen bytas ut mot , dels att 3 kap. 16 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 16 §2 i får uppdra åt Skatte- myndigheten i , i eller i län att fatta beslut om uppgiftsskyldighet enligt 5 § eller skatterevision enligt 3 kap. i dess ställe. i får uppdra åt i , i eller i att fatta beslut om upp- giftsskyldighet enligt 5 § eller skatterevision enligt 3 kap. i dess ställe. har samma befogenhet som skattemyndigheten har enligt 3 kap. I förekommande fall tar verket därmed över den befogenhet som annars skattemyndigheten har. Denna lag träder i kraft . 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:533) om arbetsställenummer Härigenom föreskrivs att i 6 § lagen (1984:533) om arbetsställenummer1 orden "det län" skall bytas ut mot "den region". Denna lag träder i kraft . 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting Härigenom föreskrivs att i 1 kap. 24 § lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting1 orden "det län inom vilket" skall bytas ut mot "den region inom vilken". Denna lag träder i kraft . 2.11 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att i 17 kap. 1 §, 18 kap. 9 § och 20 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152)1 ordet "länet" skall bytas ut mot "regionen" och att i 17 kap. 2 § samma lag orden "det län" skall bytas ut mot "den region". Denna lag träder i kraft . 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter Härigenom föreskrivs att i 20 § lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter1 orden "det län" skall bytas ut mot "den region". Denna lag träder i kraft . 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:339) om saluvagnsskatt Härigenom föreskrivs att i 1 § lagen (1976:339) om saluvagnsskatt1 orden "i län" skall bytas ut mot "i ". Denna lag träder i kraft . 2.14 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) Härigenom föreskrivs att i 6 § kupongskattelagen (1970:624)1 orden "i " skall bytas ut mot "i " och att i 17, 21 och 22 §§ samma lag orden "det län" skall bytas ut mot "den region". Denna lag träder i kraft . 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:171) om särskilt uppskattningsvärde på fastighet Härigenom föreskrivs att i 4 § lagen (1971:171) om särskilt uppskattningsvärde på fastighet1 orden "det län" skall bytas ut mot "den region". Denna lag träder i kraft . 2.16 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att i 3 kap. 1 § äktenskapsbalken1 orden "det län" skall bytas ut mot "den region". Denna lag träder i kraft . 2.17 Förslag till lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327) Härigenom föreskrivs att i 3 § fordonsskattelagen (1988:327)1 och i övergångsbestämmelserna till lagen (1995:1201) om ändring i nämnda lag orden "i län" skall bytas ut mot "i ". Denna lag träder i kraft . 2.18 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) Härigenom föreskrivs att i 2 kap. 1 § taxeringslagen (1990:324) ordet "län" skall bytas ut mot "region" och ordet länet bytas ut mot regionen . Denna lag träder i kraft . 2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrivs att i 22 § 2 mom., 44 § och 52 § 1 mom. lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt1 orden "det län" skall bytas ut mot "den region" och att i 44 § samma lag orden "i " skall bytas ut mot "i ". Denna lag träder i kraft . 2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. Härigenom föreskrivs att i 4, 6 9 och 11 §§ lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel1 orden "i " skall bytas ut mot "i ". Denna lag träder i kraft . 2.21 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister Härigenom föreskrivs att i 4 och 5 §§ lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister ordet "länet" skall bytas ut mot "regionen". Denna lag träder i kraft . 2.22 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:997) om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokförings- register Härigenom föreskrivs att i 5 § lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister i paragrafens lydelse enligt lagen (1997:997) om ändring i nämnda lag ordet länet skall bytas ut mot regionen . 2.23 Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs att i 34 § folkbokföringslagen (1991:481)1 orden "det län" skall bytas ut mot "den region". Denna lag träder i kraft . 2.24 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Härigenom föreskrivs att i 8 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta orden "det län" skall bytas ut mot "den region" och orden "i " bytas ut mot "i ". Denna lag träder i kraft . 2.25 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. Härigenom föreskrivs att i 10 och 23 §§ lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.1 orden Skatte- myndigheten i skall bytas ut mot i . Denna lag träder i kraft . 2.26 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:40) om tillfällig kompensation för viss energiskatt Härigenom föreskrivs att i 1 och 3 §§ lagen (1994:40) om tillfällig kompensation för viss energiskatt1 orden i skall bytas ut mot i . Denna lag träder i kraft . 2.27 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs att i 12 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200)1 orden det län skall bytas ut mot den region och att i 3 kap. 26 a §, 12 kap. 1 a och 2 §§, 19 kap. 1 och 6 §§ samt 20 kap. 1 § samma lag orden i skall bytas ut mot i . Denna lag träder i kraft . 2.28 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar Härigenom föreskrivs att i 10 § lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar orden det län inom vilket skall bytas ut mot den region inom vilken . Denna lag träder i kraft . 2.29 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting Härigenom föreskrivs att i 8 § lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting1 orden i skall bytas ut mot i . Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning överlämnade delbetänkandet Kontroll Reavinst Värdepapper (SOU 1997:27). I betänkandet behandlas bl.a. skyldighet för värdepappersinstitut att lämna kontrolluppgift om skattepliktig reavinst eller avdragsgill reaförlust vid options- och terminsaffärer. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi97/1203). Regeringen behandlar nu delar av betänkandet. Regeringen tar i det här sammanhanget även upp en framställning från om ändringar i skatteregisterlagen (1980:343). Datainspektionen, och har yttrat sig över framställningen. Yttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi97/3282). Regeringen tar också upp en framställning från angående tjänsteställe för skattenämndsledamöter (dnr Fi98/211). När det nya systemet för inbetalning av skatt togs i drift uppmärksammades att vissa justeringar bör göras bl.a. i reglerna om beräkning av ränta i skattebetalningslagen (1997:483). Dessa justeringar behandlas också här. Synpunkter på de föreslagna ändringarna har under hand hämtats in från och . tog ställning till ett förslag i budgetpropositionen för om regionindelning för skatteförvaltningen. Regeringen lägger nu fram förslag till lagändringar som föranleds av den ändrade regionindelningen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 2. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. Lagförslagen 2.4 och 2.6 2.29 är nya. Lagförslaget 2.4 motsvarar helt den ändring som föreslagits under 2.3 och som har granskats av Lagrådet. Lagförslagen 2.6 2.29 gäller endast byte av vissa ord i anslutning till den ändrade regionindelning som redan tagit ställning till med anledning av ett förslag i budgetpropositionen för . Lagrådets hörande skulle alltså sakna betydelse avseende dessa lagförslag. 4 Kontrolluppgiftsskyldighet vid options- och terminsaffärer 4.1 Optioner En option är ett finansiellt instrument som ger innehavaren rätt att köpa eller sälja aktier, obligationer eller annan egendom till ett visst pris eller en rätt att erhålla betalning, vars storlek beror på värdet av egendomen, aktieindex eller liknande. Detta är den definition som ges i 24 § 4 mom. tredje stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. En optionsaffär inleds med att utfärdaren av optionen får en ersättning, en s.k. premie, av den som förvärvar optionen, innehavaren. Utfärdaren är sedan bunden av optionen medan innehavaren kan välja om han vill utnyttja optionen eller inte. En optionsaffär kan slutföras på fyra olika sätt. Ett sätt är kvittning vilket innebär att innehavaren utfärdar en motsvarande option som den han innehar eller att utfärdaren förvärvar en motstående rätt. Kvittningstransaktionen medför att den ursprungliga rättigheten utsläcks. Ett annat sätt är lösen vilket innebär att innehavaren utnyttjar sin rätt enligt optionsavtalet och köper eller säljer den underliggande egendomen, t.ex. aktier. Kontantavräkning är ett tredje sätt att slutföra en optionsaffär. Vid kontantavräkning får innehavaren ekonomisk ersättning i stället för den underliggande egendomen. Det fjärde sättet är att optionen löper ut utan att utnyttjas. Det kallas förfall. När en optionsaffär slutförs genom kvittning eller lösen upprättas avräkningsnota enligt 3 kap. 9 § lagen (1991:981) om värde- pappersrörelse. Det innebär att kontrolluppgift skall lämnas enligt 3 kap. 32 c § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Om en optionsaffär slutförs genom kontantavräkning eller förfall behöver någon avräkningsnota inte upprättas och inte heller behöver någon kontrolluppgift lämnas. 4.2 Terminer Termin är ett finansiellt instrument i form av ett avtal om köp av aktier, obligationer eller annan egendom vid en viss framtida tidpunkt och till ett bestämt pris eller en rätt att erhålla betalning vars storlek beror på värdet av egendomen, aktieindex eller liknande. Definitionen återfinns i 24 § 4 mom. fjärde stycket lagen om statlig inkomstskatt. Till skillnad från vad som gäller vid optionsaffärer betalas ingen premie vid terminsavtalets ingående. Dessutom är båda parterna bundna av terminsavtalet. En terminsaffär kan slutföras antingen genom leverans eller kontantavräkning. Leverans innebär att terminsavtalet fullföljs. Vid kontantavräkning lämnas ersättning. Någon avräkningsnota upprättas inte. 4.3 Beskattning av optioner och terminer Beskattning av utfärdaren vid optionsaffärer Vid beskattning av utfärdaren av en option har optionens löptid betydelse. Om löptiden är högst skall beskattning ske det år då utfärdaren frigörs från sina åtaganden, dvs. då optionsaffären slutförs. Om optionen slutförs genom kvittning, kontantavräkning eller förfall tas premien upp till beskattning efter avdrag för eventuella kostnader vid slutförandet, t.ex. likvid som erlagts vid kvittning eller kontantavräkning. Om kostnaderna är högre än premien uppkommer en avdragsgill förlust. Vid förfall finns det inga avdragsgilla kostnader vid slutförandet utan där beskattas premien i sin helhet. Om utfärdaren vid lösen säljer den underliggande egendomen skall han öka försäljningspriset med premien vid beräkning av vinst. Om utfärdaren köper egendom, dras premien av från anskaffningsvärdet för egendomen, om denna avyttras senast under det beskattningsår då premien skall tas upp till beskattning. Om egendomen avyttras året efter skall premien tas upp till beskattning det år lösen av egendomen sker. När det gäller optioner med längre löptid än skall premien alltid tas upp till beskattning det år då optionen utfärdas. Avslutas optionen trots den längre löptiden som den utfärdats beskattas den på samma sätt som optioner med kort löptid. När optionsaffären slutförs ett senare år skall reavinstberäkningen göras utan att premien beaktas. Vid kvittning och kontantavräkning får avdrag göras för kostnaderna som för reaförlust. Vid förfall uppkommer inga kostnader för utfärdaren och påverkar därför inte heller beskattningen. Vid lösen görs en vanlig reavinstberäkning utan att premien beaktas. Beskattning av innehavaren vid optionsaffärer Vid beskattning av innehavaren av en option saknar löptiden betydelse. Beskattning skall ske när optionen avyttras. En innehavd option anses avyttrad när den slutförs genom kvittning, kontantavräkning eller förfall. Intäkten utgörs av den ersättning som erhållits vid slutförandet efter avdrag för erlagd premie. Om premien överstiger den erhållna ersättningen uppkommer en reaförlust. Vid förfall innebär det att den erlagda premien kan redovisas som reaförlust. Vid lösen skall innehavaren, om han förvärvar den underliggande egendomen, beskattas när egendomen säljs. Innehavaren får då ta upp den erlagda premien som en del av anskaffningskostnaden. Om lösen innebär att innehavaren säljer den underliggande egendomen skall beskattning ske . Erlagd premie får dras av vid beräkning av reavinsten. Vid terminsaffärer inträder skattskyldigheten för vinst respektive avdragsrätt för förlust det beskattningsår då fullgörandet enligt terminsavtalet skall ske. När terminen slutförs genom leverans beskattas säljaren som för avyttring av egendomen. Köparen beskattas först när den förvärvade egendomen avyttras. Vid kontantavräkning är det belopp som den ena parten erhåller skattepliktigt som reavinst enligt de regler som skulle ha gällt för den underliggande egendomen. På motsvarande sätt är den förlust som den andre parten gör avdragsgill enligt de bestämmelser som gäller för ifrågavarande egendom. 4.4 Kontrolluppgiftsskyldighet års taxering års taxering skall fondbolag lämna kontrolluppgifter om reavinst respektive reaförlust vid avyttring av andel i värdepappersfond. Vidare har värdepappersinstituten en skyldighet att lämna kontrolluppgift om avyttring av aktier och andra finansiella instrument i de fall instituten är skyldiga att upprätta avräkningsnota enligt 3 kap. 9 § lagen om värdepappersrörelse. Uppgift skall lämnas för fysisk person och dödsbo. Kontrolluppgiften skall ta upp den ersättning som överenskommits vid avyttringen efter avdrag för försäljningsprovision och liknande kostnader, antalet avyttrade finansiella instrument samt slag och sort. Kontrolluppgiftsskyldigheten framgår av 3 kap. 32 c § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter. Kontrolluppgiftsskyldigheten omfattar även avyttring av optioner och terminer. Med avyttring avses enligt 24 § 2 mom. lagen om statlig inkomstskatt försäljning, byte eller därmed jämförlig överlåtelse. Med avyttring jämställs enligt samma moment även att tiden för utnyttjande av en option löpt ut utan att optionen har utnyttjats. Utnyttjas en option eller en termin för förvärv av aktier eller annan egendom, anses detta inte som en avyttring av det utnyttjade instrumentet. Slutförande av en optionsaffär genom kvittning, förfall eller kontantavräkning anses som en avyttring för innehavaren. Kontrolluppgiftsskyldigheten är dock beroende av om avräkningsnota skall upprättas. Lösen respektive leverans vid en terminsaffär behandlas som avyttring av den underliggande egendomen för säljaren och kontrolluppgifter lämnas efter bestämmelserna som gäller för sådan egendom. Köparen beskattas först när han säljer egendomen och kontrolluppgift lämnas då efter de bestämmelser som gäller för egendomen. Enligt 3 kap. 9 § lagen om värdepappersrörelse skall en avräkningsnota upprättas vid köp, försäljning eller byte av finansiella instrument. Slutförande genom kontantavräkning eller förfall räknas inte hit. Kontrolluppgifter behöver således inte lämnas för sådana affärer. Det har också hävdats att avräkningsnota inte skall upprättas vid utfärdandet av en option. Någon kontrolluppgift lämnas inte heller i de fallen. Vid taxering ökade taxeringsunderlaget för reavinster liksom skatteintäkterna härför. Detta kan ha flera olika förklaringar. Den nya kontrolluppgiftsskyldigheten kan vara en bidragande orsak. 4.5 i självdeklarationerna och kontrollen av att uppgiftsskyldigheten fullgörs är basen för en effektiv och likformig beskattning. Ändamålsenliga regler om uppgiftsskyldighet och en effektiv skattekontroll leder bl.a. till inkomstökningar för det allmänna, bättre skattemoral och större lojalitet till systemet. Olika åtgärder har vidtagits för att underlätta och förbättra uppgiftslämnandet och kontrollen. Som framgår av föregående avsnitt utvidgades kontrolluppgiftsskyldigheten års taxering och omfattar nu nästan all försäljning av finansiella instrument. Arbetet med att ytterligare försöka förenkla och effektivisera förfarandet bör dock pågå kontinuerligt. Regeringen tillsatte en särskild utredare bl.a. med uppgift att göra en systematisk översyn av reglerna om uppgiftsskyldighet och utarbeta så enkla och enhetliga regler som möjligt och att utforma en obligatorisk kontrolluppgiftsskyldighet om reavinster och reaförluster vid försäljning av aktier och andra finansiella instrument. Utredningen antog namnet . föreslår i delbetänkandet Kontroll Reavinst Värdepapper (SOU 1997:27) ett system som innebär att skattemyndigheten beräknar reavinst och reaförlust vid fysiska personers och dödsbons avyttring av marknadsnoterade aktier och fordringar. Beräkning skall enligt förslaget göras utifrån löpande kontrolluppgifter om innehav, avyttring, ersättning vid förvärv eller avyttring m.m. som lämnas av och värdepappersinstituten och som samlas i ett register. Den av skattemyndigheten beräknade reavinsten eller reaförlusten föreslås bli förtryckt på deklara- tionsblanketten. När det gäller optioner och terminer föreslår utredningen att i de fall en optionsaffär slutförs med kvittning, kontantavräkning eller förfall samt när en terminsaffär slutförs med kontantavräkning skall kontrolluppgift om skattepliktig reavinst eller avdragsgill reaförlust lämnas av personer och dödsbon. I de fall en optionsaffär slutförs med lösen eller leverans av den underliggande egendomen föreslås att samma regler skall gälla som för förvärv och avyttring av aktier och fordringar. Utredningens förslag har mötts av en del kritik. Kritiken har i huvudsak bestått i att de ekonomiska vinsterna ifrågasätts, att en utvärdering av den kontrolluppgiftsskyldighet som infördes års taxering bör göras innan en utvidgning sker, att utlandstransaktioner riskerar falla utanför systemet samt att rättssäkerheten och den enskildes integritet påverkas. En ytterligare invändning har varit att förslaget innebär konkurrensnackdelar för de .