prop · GL03150D9 · 1998-01-01 00:00:00 — Främst märkbart är fallet i råoljepriset. Importpriserna för bearbetade varor var oförändrade för , medan det totala importpriset ökade svagt. Asienkrisen väntas ha en dämpande effekt på de internationella priserna under prognosåren. Dessutom antas kronan stärkas, vilket ytterligare dämpar ökningen av importpriserna. TABELL 4.2 EXPORT OCH IMPORT AV VAROR ANDEL AV TOTAL PROCENTUELL VOLYMUTVECKLING PROCENTUELL PRISUTVECKLING 1997 1998 1999 2000 2001 1997 1998 1999 2000 2001 Varuexport -0,9 0,7 0,1 80,0 -1,6 2,9 -1,7 0,2 -0,8 8,3 -5,4 -1,3 11,3 6,5 7,0 7,6 5,8 -1,1 0,7 0,4 0,6 1,2 Varuimport 0,0 0,0 -0,2 -26,9 33,1 -16,3 -1,5 -0,7 9,2 13,2 -4,1 2,0 2,6 -15,0 5,5 -8,1 6,3 3,0 4,3 -4,1 2,0 7,5 -1,0 -0,2 10,3 6,8 7,1 6,6 6,0 0,7 1,0 0,1 0,7 1,3 Anm.: Export och import är i tabellen redovisade enligt utrikeshandelsstatistiken. Enligt nationalräkenskaperna ökade exporten 1997. Källor: och . Den importvägda efterfrågan beräknas utvecklas nå- got svagare än under före- gående år. Exporten ger fortfarande det största bi- draget till ökningen, trots att exportutvecklingen antas mattas av . Men även efterfrågan på kon- sumtionsvaror och maskininvesteringar väntas leda till stigande importvolymer . Importen av bearbetade varor antas öka med både inne- varande och nästkommande år. antas BNP- tillväxten, bl.a. till följd av den starka internationella tillväxten, tillta. Efterfrågan beräknas dock ha en sammansättning med lägre importinnehåll än , vilket dämpar importtillväxten något. Tillväxten i den totala varuimporten antas i huvudsak följa utvecklingen för bearbetade varor, men är dock något svagare. Nettoexportens bidrag till BNP-tillväxten förväntas bli , vilket är en betydande minskning jämfört med . Som en följd av en stark internationell tillväxt beräknas netto- bidraget därefter öka 2000 uppgå till . antas ett bidrag på 0,4 pro- centenheter till BNP-tillväxten. 4.2 Bytesbalansen hade betydande under- skott i bytesbalansen som efter deprecieringen 1992 snabbt vändes till överskott. Mycket stora överskott i handelsbalansen har bidragit till bytesbalansöverskotten. Tjänstebalansen har å andra sidan utvecklats allt sämre och förväntas göra det även i fortsättningen. Det är framför allt resevalutanettot som ger ett kraftigt negativt bidrag till tjänstenettot. Trots en generellt sett svagare kron- kurs i förhållande till 1996 har utlands- resandet fortsatt att öka kraftigt. I takt med att hus- hållens inkomstställning antas stärkas kommer resevalutanettot sannolikt ytterligare att försämras framöver. Ytterligare en faktor som belastar rese- valutaimporten är den kraftiga ökningen av direkt- importerade bilar som skett . Avkastningen på kapital förväntas förbättras något . En orsak är att stora bytes- balansöverskott i kombination med en appreciering av kronkursen stärker finansiella nettoställning mot utlandet och bidrar till en minskning av underskottet i räntenettot. Dessa faktorer motverkar effekterna av en förväntad måttlig höjning av den internationella räntenivån . är det utländska ägandet av svenska aktier större än det svenska ägandet av utländska aktier. Det har i prognosen antagits att en ökad internationell diversifiering av svenskars aktieägande leder till ett ökat innehav av utländska aktier. Om direktav- kastningen på utländska placeringar är lägre än av- kastningen på alternativa placeringar i tenderar denna diversifiering att försämra kapitalav- kastningsnettot på kort sikt. På bör dock skillnaden i avkastning jämna ut sig, vilket skulle komma att förbättra nettoavkastningen på kapital och även bytesbalansen. Det finansiella sparandet i är högt vilket avspeglas av det stora överskottet i bytesbalansen. Bytesbalansöverskotten som andel av BNP väntas ligga på en hög nivå även kring millenniumskiftet. En starkt bidragande faktor till det höga sparandet är regeringens mål för de offentliga finanserna med innebörden att den offentliga sektorn skall uppvisa ett finansiellt överskott över konjunkturcykeln. Trots det stora bytesbalansöver- skottet ökade utlandsskuld och uppgick till av BNP. Kronans depreciering och den relativt svaga kursutvecklingen av svenskars innehav av utländska aktier var de främsta orsakerna till försämringen. På torde bytesba- lansöverskotten leda till att utlandsskulden minskar som andel av BNP. Faktorer som talar för denna ut- veckling är bl.a. en förväntad appreciering av kronan, ökad amortering av den statliga utlandsskulden och en utjämning i värdeförändringar på kapital gentemot utlandet. TABELL 4.3 BYTESBALANSEN MILJARDER KRONOR 1997 1998 1999 200 0 200 1 Varuexport 635, 1 680, 9 731, 4 Varuimport 496, 6 525, 5 563, 3 Handelsbalans 138, 5 155, 4 168, 1 Transporter 5,0 4,7 4,5 Resevaluta - 24,2 - 26,3 - 28,2 Övriga tjänster -0,7 -1,7 -2,4 Tjänstebalans - 19,9 - 23,3 - 26,1 Löner -1,4 -1,7 -1,7 Avkastning på kapital - 47,0 - 45,5 - 43,5 räntor - 63,5 - 64,7 - 61,9 direktinvestering ar 23,0 25,0 23,6 aktieutdelningar -6,5 -5,8 -5,2 Löpande transfereringar - 23,5 - 21,0 - 22,8 Bytesbalansen 46,7 63,9 74,0 Kapitaltransfereri ngar -0,3 -3,0 -3,0 Finansiellt sparande som andel av BNP 4,3 Anm.: Bytesbalansen är enligt definition. bygger på en prognos. Källor: och . 5 Näringslivets produktion Konjunkturen stärktes i stora delar av näringslivet . ökade produktionen i näringslivet med vilket var betydligt mer än den totala pro- duktionstillväxten i ekonomin. Uppgången inom in- dustrin spred sig till allt fler delar av näringslivet sam- tidigt som tudelningen mellan en expanderande exportsektor och en dämpad hemmamarknadsektor avtog något. Byggproduktionen var dock fortsatt mycket svag. TABELL 5.1 NÄRINGSLIVETS PRODUKTION PROCENTUELL VOLYMFÖRÄNDRING 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Jordbruk, fiske och skogsbruk Industri 2,1 5,4 5,5 4,9 4,6 2,8 El, gas, värme och vattenverk Byggnadsindustri 0,8 - 5,4 5,1 6,0 Näringslivets tjänster 2,6 2,9 3,1 3,3 Summa näringsliv 2,1 3,0 3,7 3,7 3,9 2,7 Källor: och förväntas konjunkturläget inom näringslivet förbättras ytter- ligare. Sammantaget beräknas produktionen stiga med . Den goda internationella konjunkturen medför en fortsatt stark exportefter- frågan även om en viss avmattning, bl. a till följd av Asienkrisen, väntas . Bidraget till produktionstill- växten blir därmed betydligt lägre än . Dri- vande för produktionsutvecklingen förväntas istället bli en kraftig uppgång i den inhemska efterfrågan när investeringskonjunkturen bedöms vända uppåt som den privata kon- sumtionsökningen blir fortsatt stark. En allt större del av den förutsedda produktionstillväxten kommer i de konsumtionsorienterade delarna av tjänstesektorn och i de delar som är beroende av investerings- utvecklingen. En god produktionsutveckling förutses därför i sektorer som handel, hotell och restaurang, samt företagstjänster. Ett kraftigt ökat bostadsbyggande från mycket låga utgångsnivåer är den främsta anledningen till att en stark återhämtning förutses inom byggnadsindustrin. Den totala byggproduktionen bedöms öka med och . 5.1 Industrin Industrikonjunkturen var stark under större delen av med en mycket kraftig produktionsuppgång . steg in- dustriproduktionen . Utvecklingen var gynnsam i flertalet delsektorer men på samma sätt som noterades betydande produktionsökningar inom elektro- och teleproduktindustrin. Av nationalräkenskaperna framgår att enbart den sektorn stod för närmare hälften av den totala produk- tionstillväxten inom industrin. Mot slutet av och under årets inledning har industrikonjunkturen visat tecken på avmattning. Trots det beräknas ändå industriproduktionen mätt som årsgenomsnitt öka med ungefär lika mycket som . Det sammanhänger med att produk- tionsvolymen nådde en så hög nivå att också en begränsad tillväxt under loppet av innevarande år ger en hög ökning av årsgenom- snittet. Enligt barometer märks en dämpning av orderläget inom den cykliska basindustrin samt inom den tidigare mycket expansiva teleproduktindustrin. Teleproduktindustrin med en stark exponering i har sannolikt redan märkt av effekterna av Asienkrisen. Marknads- tillväxten för svenska exportvaror förutses bli lägre och jämfört med , vilket innebär att produktionen av exportvaror ökar långsammare . Industrikonjunkturen förutses ändå åter stärkas något från och med till följd av en ökande efterfrågetillväxt på hemmamarknaden men till viss del också på grund av en stigande efterfrågan på investeringsvaror i . Detta gynnar svensk industri som i hög grad är specialiserad på produktion av investeringsvaror. Den starka inhemska investerings- och konsumtionstillväxten förutses innebära att produktionen inom hemmamarknadsindustrin stiger snabbare än . Sammantaget beräknas industri- produktionen stiga och med . Under loppet av året beräknas dock industriproduktionen öka betydligt mer . Industrins kapacitetsutnyttjande steg något under loppet av och uppgick till . Detta var lägre än vid förra konjunkturtoppen . Kapitalstocken beräknas växa med mellan slutet av 1997 och slutet av 1999 som industriproduktionen förutses öka med . Således förutses utnyttjandegraden sjunka något och därmed torde risken för kapacitetsbrister vara ringa. I kombination med förväntade låga löneökningar innebär det ett mycket lågt inflationstryck för stora delar av industrin. Ett osäkerhetsmoment kvarstår dock för huruvida industrin kan få tag på kvalificerad arbetskraft. Trots den måttliga sysselsättningsökning som noterats verkar bristen på kvalificerad arbetskraft vara oroande hög vilket kan driva upp löneglidningen. Detta skulle i sin tur höja kostnaderna och därmed dämpa produktionen. TABELL 5.2 NYCKELTAL FÖR INDUSTRIN PROCENTUELL FÖRÄNDRING 1996 1997 1998 1999 Industriproduktion 2,1 5,4 5,5 4,9 Lönekostnad 7,4 4,8 3,1 3,0 Produktivitet 2,4 6,5 4,7 3,7 Enhetsarbetskostnad, (ULC) 4,9 -1,6 -1,5 -0,7 14 ULC 1,0 -0,3 0,5 0,9 14 ULC, 8,2 3,5 0,7 -1,1 Relativ ULC, -4,9 -2,2 0,4 Vinstmarginal, förändring -2,2 0,1 1,1 0,0 Bruttoöverskottsandel 1 34,2 35,0 37,8 38,2 1 Bruttoöverskottsandel avser bruttovinstens andelen av förädlingsvärdet till faktorpris. Källor: , och De internationella arbetskraftskostnaderna per pro- ducerad enhet har ökat mycket långsamt . Löneökningarna i vår omvärld har gradvis anpassat sig till en låginflationsmiljö som produktivitetsutvecklingen varit fördelaktig. Även i har arbetskostnaden per producerad enhet ökat förhållandevis långsamt , bl.a. som en följd av hög produktivitetsutveckling, och därmed har det gynnsamma konkurrensläge som uppstod i samband med deprecieringen i stort kunnat bibehållas. över hela har dock de svenska arbetskostnaderna per producerad enhet, till följd av höga löneökningar, ökat snabbare än i omvärlden. De jämförelsevis höga löneökningarna i har inneburit ett högt omvandlingstryck som sannolikt har hållit tillbaka sysselsättningen. förutsätts dock löneökningarna bli ungefär lika stora som i omvärlden. Dessutom beräknas produktiviteten utvecklas mer fördelaktigt i än i omvärlden. Därigenom minskar industrins relativa enhetsarbetskostnad något jämfört med de viktigaste konkurrentländerna, trots en förväntad appreciering av kronan, över . En sådan fördelaktig utveckling av konkurrensläget förutsätter dock att löneökningstakten kan begränsas till . Den högre produktivitetsökningen i svensk industri kan förklaras av att en stor del av expansionen även fortsättningsvis sker i den högproduktiva delen av industrin. Produktivi- tetsökningarna väntas dock avta successivt i förhål- lande till den mycket snabba utvecklingen under pe- rioden . lönsamhet blev i stort sett oförändrad . Med tanke på kronförsvagningen var in- dustrins prisbeteende återhållsamt, vilket tyder på att företagen har utnyttjat den svagare kronan till att öka marknadsandelarna. Prisökningarna för importerade insatsvaror liksom löneökningarna höjde kostnadsnivån i industrin men detta motverkades av en snabb produktivitetsutveckling. Priserna har höjts i mycket liten omfattning . Mot bakgrund av att tillverkningsföretagen normalt höjer priserna i stor omfattning indikerar detta ett fortsatt lågt inflationstryck. De internationella priserna förutses utvecklas mycket svagt trots en relativt god konjunkturutveckling. Resursutnyttjandet är fortfarande lågt på de flesta håll och Asienkrisen bidrar till att dämpa priserna. Låga importpriser, begränsade löneökningar och en fördelaktig produktivitetsutveckling väntas leda till att de rörliga kostnaderna per producerad enhet i stort blir oförändrade jämfört med . Prisprognosen förutsätter att exportföretagen höjer sina priser i utländsk valuta i takt med konkurrenterna. Därigenom stiger vinstmarginalerna något i exportindustrin. En växande inhemsk efter- frågan beräknas innebära att de mer pressade hem- mamarknadsföretagen förbättrar sin vinstsituation något. För industrin som helhet beräknas därmed produktpriserna sammanvägt stiga , vilket innebär att lönsamheten, mätt som driftsöver- skottet brutto som andel av förädlingsvärdet, ökar till höga . beräknas produktpriserna öka med och de rörliga kostnaderna per producerad enhet . Lönsamheten för industrin som helhet beräknas således i stort bli oförändrad. Den starkare internationella konjunkturen väntas leda till en något högre internationell prisökningstakt men tack vare fortsatt låga löneökningar blir prisökningarna i ett historiskt perspektiv mycket låga. I den cykliska basindustrin förutses vinstmarginalerna åter öka till följd av att de internationellt bestämda priserna vän- der upp, medan lönsamheten i övriga exportindustrin minskar något till följd av den starkare kronan. 5.2 Byggnadsverksamhet Byggkonjunkturen försvagades ytterligare efter en viss uppgång . Svängningarna i byggandet kan till stor del hänföras till bostads- investeringarna. De fördelaktiga investeringsbidragen till ny- och ombyggnad gav upphov till en tidigare- läggning av bostadsproduktion . Därtill torde osäkerheten om innehållet i den bo- stadspolitiska propositionen ha lett till att en del byggprojekt sköts framåt i tiden . TABELL 5.3 BYGGNADSVERKSAMHET MILJARDER KRONOR ÅRLIG PROCENTUELL FÖRÄNDRING 1997 1996 1997 1998 1999 Byggnadsinvesteri ngar 101, 7 1,9 - 13,2 7,6 10,2 Näringslivet 56,6 0,9 -5,2 7,8 6,4 Myndigheter 21,3 -7,8 - 16,2 5,7 5,1 Bostäder 23,8 13,1 - 25,7 8,8 23,5 Reparationer och underhåll 0,2 Totalt 186,9 1,6 -6,6 5,1 6,0 Källor: och Produktionen inom byggnadssektorn föll med . Den kraftiga minskningen av byggnadsindustrin är delvis av bestående natur men branschen kan förväntas växa i takt med eller högre än den totala tillväxten i ekonomin. Inflationsförväntningarna ligger i närheten av 2 %-målet och realräntorna är åter på 1980- talsnivåer, vilket bör gynna byggmarknaden . Byggandet beräknas sammantaget öka och . Drivkrafter för produktionsutvecklingen är framför allt bostadsbyggandet och i viss mån byggandet av kommersiella lokaler som vänder upp från låga nivåer. Nyproduktionen på bostadsmarknaden har varit mycket blygsam i förhållande till det långsiktiga behovet. Låga räntor, stigande disponibelinkomster och en varaktig syssel- sättningsökning beräknas leda till en gradvis högre efterfrågan på nya bostäder. Vakansgraden är mycket låg i expansiva områden och bostadspriserna har stigit rejält så att marknadspriserna överstiger nyproduktionskostnaden i dessa områden. Nyproduktionen förutses gradvis stiga till mellan 25 000 -30 000 bostäder och därmed närma sig en långsiktig jämviktsnivå. Den bostadspolitiska propositionen som presenterades innehåller bl.a. ett investeringsbidrag för ekologisk hållbarhet. Detta bedöms ha en viss uppdragande effekt på omfattningen av varje projekt. Genom propositionen har osäkerheten om de framtida reglerna minskat, vilket också främjar bostadsbyggandet. De senaste årens låga investeringskvoter inom nä- ringslivet kan förklaras av behovet av att reducera lokalbeståndet till långsiktigt hållbara nivåer. Höga realräntor och strukturella förändringar har inneburit höga vakansgrader för kommersiella lokaler. har dock andelen lediga lokaler i expan- siva områden minskat kraftigt. Den positiva sysselsättningsutvecklingen samt den relativt kraftiga konsumtionsökningen som förutses beräknas medföra växande bygginvesteringar inom näringslivet . Infrastrukturinvesteringarna ökar i och med att beslut tagits om byggnation av storstadslederna. Programmet ett hållbart kan också i viss omfattning bidra till den större byggvolymen. Regeringen har avsatt sammanlagt för till ett program för ekologisk hållbarhet. Energi- investeringarna ökar också kraftigt . Det finns avsatt till ett omställningsprogram för energisektorn. Byggre- parationerna beräknas stiga något ytterligare till följd av skattereduktionen för reparation och ombyggnad förlängts och utökats. 6 Arbetsmarknad Arbetsmarknadsläget förbättrades markant under loppet av 1997. Den öppna arbetslösheten sjönk med . Nedgången i arbetslösheten berodde på ökad sysselsättning i privat sektor, utökat antal utbildningsplatser och införandet av den tillfäl- liga avgångsersättningen till personer . Trots en viss sysselsättningsuppgång minskade den totala sysselsättningen mätt som årsgenomsnitt. Den största nedgången skedde inom offentliga myndigheter. förutses en god konjunkturutveckling såväl internationellt som i , vilket leder till en snabb sysselsättningsuppgång. Arbetskraftsutbudet hålls tillbaka av att antalet utbildningsplatser ökar ytterligare, vilket får till följd att den öppna arbets- lösheten faller till vid slutet av . Förutsättningarna för beräkningarna är att lönebild- ningen fungerar väl och att utbildningssatsningen även framöver riktas till personer som annars skulle vara öppet arbetslösa. TABELL 6.1 ARBETSMARKNAD ÅRLIG PROCENTUELL FÖRÄNDRING 1996 1997 1998 1999 2000 2001 BNP, producentpris 1,4 2,0 3,0 3,0 3,3 2,4 Produktivitet 1,3 2,9 2,0 1,6 1,4 1,4 Arbetade timmar 0,1 -1,1 1,0 1,4 1,9 1,0 Medelarbetstid 0,7 -0,1 0,0 -0,1 -0,1 -0,1 Antal sysselsatta -0,6 -1,0 1,0 1,5 2,0 1,1 Arbetskraft -0,2 -1,1 -0,4 0,4 0,6 0,7 Öppen arbetslöshet1 8,1 8,0 6,7 5,7 4,4 4,0 Åtgärder2 4,5 4,3 4,2 4,0 3,9 3,5 1 I procent av arbetskraften. 2 Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder i procent av arbetskraften. Källor: , och . Produktivitet Produktiviteten ökade mycket snabbt som sysselsättningen föll med ca 470 000 personer. Den snabba produktivitetstillväxten beror sannolikt på en mängd samverkande faktorer, som t.ex. ökad internationalisering och därmed ökad konkurrens, snabba framsteg inom bl.a. informationsteknologin och avregleringen inom vissa näringar. En annan delförklaring kan vara att det mycket svaga konjunkturläget skapade ett rationaliseringstryck, som innebar att främst personer med relativt hög kompetens lyckades erhålla och bibehålla arbeten. Företag med relativt låg produktivitetspotential klarade inte heller av konkurrensen och slogs ut från marknaden. De för- hållandevis höga löneökningarna har också bidragit till ett ökat rationaliseringstryck. Den snabba produktivitetstillväxten hade en dämpande effekt på sysselsättningen men har ökat förutsättningen för en god tillväxt i ekonomin framöver genom att det finns fler lediga resurser att ta i anspråk. och inledningen av 1996 av- tog produktivitetsuppgången. Orsaken till detta var en tillfällig avmattning i ekonomin, vilket ledde till en viss överkapacitet på både maskiner och personal. ökade produktionen snabbare igen utan att det ledde till en motsvarande ökad sysselsättning. Därmed klarade företagen av produktionsökningen med befintlig kapacitet samt genom ytterligare rationaliseringar. Produktionsupp- gången och den snabba produktivitetstillväxten kan dock vara en indikation på att efterfrågan på arbetskraft kommer att öka framöver, eftersom en produktionsuppgång vanligtvis inleds med en produktivitetsökning för att resultera i ökad sysselsättning. Drivkraften i produk- tionsuppgången antas också växla från export till in- hemsk efterfrågan. Det innebär troligen att produktionsuppgången blir mer sysselsättningsintensiv, vilket bidrar till en lägre produktivitetsökning. Produktiviteten antas därför inte fortsätta stiga i samma snabba takt framöver, utan produktionsuppgången leder i större utsträckning till ökad sysselsättning. Medelarbetstid En annan förklaring till den svaga sysselsättnings- utvecklingen var att medelarbets- tiden steg snabbt. Även en högre medelarbetstid ökar förutsättningarna för god tillväxt i och med att det finns fler lediga resurser att ta i anspråk. Den främsta orsaken till att medelarbetstiden ökade var att sjuk- frånvaron halverades. Sjukfrånvaron ligger nu på en låg nivå, historiskt sett, och nedgången har stannat av. Framöver antas sjukfrånvaron vara relativt oför- ändrad. Den s.k. vanligen arbetade tiden per syssel- satt minskade men har ökat igen . Den främsta orsaken är att andelen sysselsatta som arbetar minskade , varefter den har stigit så att nivån låg på ungefär samma nivå som . Därmed finns det anledning att tro att utrymmet för att på detta sätt öka arbetstiden ytterligare är begränsat. En annan faktor som talar för att det är svårt att klara av ökad produktion med ökad genomsnittlig arbetstid är att antalet övertidstimmar har ökat något . Från de flesta fackförbund krävs det arbetstidsförkortningar och i flera av de avtal som tecknats har arbetstagarna fått till stånd en arbetstidsförkortning. Sammantaget förutses medelarbetstiden vara oförändrad , för att åren därefter minska något i samband med att arbetstidsförkortningarna träder i kraft. Sysselsättning Till följd av låg tillväxt, snabb produktivitetstillväxt och stigande medelarbetstid föll antalet sysselsatta med ca 530 000 personer , varav drygt 400 000 var i den privata sektorn och drygt 100 000 i den offentliga sektorn. steg sysselsättningen för att falla på nytt 1996 i samband med konjunkturavmattningen. ökade sysselsättningen svagt , men minskade , mätt som årsgenomsnitt. beräknas sysselsättningen stiga. Det finns flera tecken som tyder på att efterfrå- gan på arbetskraft kommer att öka framöver. Förutom stark konjunktur, snabb produktivitetstillväxt och förväntan om lägre medelarbetstid, har antalet nyanmälda lediga platser stigit och inledningen av 1998. Historiskt sett har detta varit en bra indikator på syssel- sättningsutvecklingen vilket framgår av diagram 6.1. Sysselsättningsutvecklingen har följt utvecklingen av antalet lediga platser, med viss eftersläpning. Plat- serna har ökat i de flesta branscher med undantag av jord- och skogsbruk samt byggnadsindustrin. En stor del av ökningen stod den offentliga sektorn för. Mot bakgrund av detta beräknas sysselsättningen stiga med ca 40 000 personer och 60 000 personer , mätt som årsgenomsnitt. Sysselsättningen inom offentliga myndigheter föll kraftigt och inledningen av 1997 men bromsades nedgången upp. Den största nedgången skedde inom kommunala myndigheter. väntas sysselsättningen öka inom primärkommuner och landsting, dels till följd av höjda statsbidrag, dels till följd av att antalet s.k. offentligt tillfälligt anställda antas öka. Dessa kommer till största delen att vara sysselsatta inom kommunerna. Sysselsättningen i näringslivet föll och inledningen av 1997 inom samtliga branscher utom tjänstesektorn. Inom industrin fortsatte sysselsätt- ningen att minska något trots en snabb produktionsökning. Mot bakgrund av att produk- tionen antas fortsätta stiga inom industrin bedöms efterfrågan på arbetskraft öka framöver. Antalet sys- selsatta inom industrin väntas därmed stiga med ca 6 000 personer och 12 000 , mätt som årsgenomsnitt. Aktiviteten inom byggnadssektorn var mycket svag och bostadsbyggandet ligger på en mycket låg nivå. beräknas dock bostadsinvesteringarna ta fart, vilket antas leda till en sysselsättningsuppgång på i genomsnitt 4 000 personer. fortsätter bostadsbyggandet att öka och sysselsättningen stiger med ytterligare 10 000 personer. Efterfrågan på privata tjänster antas tillta i samband med att privat konsumtion stiger och investeringskonjunkturen tar fart.