prop · GL0363 · 1998-01-01 00:00:00 — Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogde- myndighet, uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en person ålagts betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk person, uppgift om beslut om skuldsanering, ackord, likvida- tion eller konkurs samt uppgift om betalningsinställelse. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsför- sändelse samt namn, adress och telefonnummer för ombud. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om själv- deklaration och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräk- ning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxe- ringsvärde, omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tid- punkt för fånget för fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastighetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen eller 14 kap. 6 § skattebetalningslagen. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och typ. Uppgift om antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit sjöin- komst enligt punkt 1 av anvisningarna till 49 § kommunalskattelagen (1928:370). Uppgift om omsättning i näringsverksamhet. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräk- ning av relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader. Uppgift från centrala bil- registret om innehav av fordon samt om fordonets registrerings- nummer, märke, typ och årsmodell samt tillstånd enligt yrkestrafik- lagen (1988:263) och lagen (1979:561) om biluthyrning. Uppgift från centrala bil- registret om innehav av fordon samt om fordonets registrerings- nummer, märke, typ och årsmodell samt tillstånd enligt yrkestrafik- lagen (1998:000) och lagen (1998:000) om biluthyrning. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift, uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, uppgifter enligt 7 § lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinveste- ringar, uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus för be- stämmande av skattereduktion enligt nämnda lagar samt uppgift om be- slut om sådan skattereduktion, uppgifter för bestämmande av skattereduktion enligt lagen (1996:1231) om skattereduktion för fastig- hetsskatt i vissa fall vid 1997 taxeringar samt uppgift om beslut om sådan skattereduktion. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättnings- land. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16 § sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt respektive i , koncernomsättning och koncernbalansom- slutning för koncernmoderföretag. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek, belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnads- beloppet samt, om ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag, föreningens eller bolagets organisations- nummer och namn. Uppgift som skall lämnas enligt 10 kap. 17 § första stycket 5 och andra stycket samt 33 § skattebetalningslagen. Uppgifter från aktiebolagsregistret om styrelseledamöter, verk- ställande direktör, firmatecknare och revisor, om att styrelsen inte är fulltalig eller att årsredovisning inte har lämnats , om företagsre- konstruktion och fusion samt uppgifter från handels- och förenings- registret om firmatecknare, revisor och företagsrekonstruktion. Uppgifter från Alkoholinspektionen om tillstånd enligt alkohol- lagen (1994:1738) och om omsättning enligt restaurangrapport. Uppgifter från länsarbetsnämnder om beslut om arbetsmarknads- politiska åtgärder samt utbetalt belopp och datum för utbetalningen. Uppgifter från om debiterad mervärdesskatt vid import, exportvärden, antal import- och exporttillfällen samt de tids- perioder som uppgifterna avser. Uppgifter från om försäkring mot kostnader för sjuklön såvitt avser arbetsgivarens organisations- eller personnum- mer, beräknad lönesumma, datum då försäkringen börjat gälla och datum för förändring av lönesumma samt om sjukpenninggrundande inkomst av annat förvärvsarbete såvitt avser den försäkrades personnummer och datum för inkomstanmälan. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 19 § Om inte annat sägs i andra fjärde styckena skall sådana uppgifter i det centrala skatteregistret som hänför sig till viss beskattningsperiod gallras efter utgången av det kalenderår under vilket perioden gick ut. Uppgifter som avses i 5 §, med undantag av de i första stycket 5, 6 §, 7 § 3, med undantag av uppgifter om beslut om återkallelse av F-skatt- sedel och 7 § 23, med undantag av uppgift om uppskovsavdrag enligt lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, får bevaras även efter utgången av den tid som anges i första stycket. Detsamma gäller uppgifter om 1. personnummer för make och person som likställs med make vid be- skattningen, 2. beslut om beskattning, dock inte skälen för beslutet, 3. huruvida taxering grundas på förenklad självdeklaration eller enbart på kontrolluppgift om inkomst av kapital, 4. antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit sjöinkomst enligt punkt 1 av anvisningarna till 49 § kommunalskattelagen (1928:370), 5. ingående och utgående mervärdesskatt samt särskilt investerings- avdrag och redovisningsperiodens längd vid redovisning av mervärdes- skatt. Uppgift om tillstånd enligt yrkestrafiklagen (1988:263) och lagen (1979:561) om biluthyrning samt uppgifter som avses i 7 § 26 29 skall gallras efter ut- gången av det år då uppgifterna registrerades. Uppgift om tillstånd enligt yrkestrafiklagen (1998:000) och lagen (1998:000) om biluthyrning samt uppgifter som avses i 7 § 26 29 skall gallras efter ut- gången av det år då uppgifterna registrerades. Uppgift om revision får bevaras under högst efter utgången av det år under vilket revisionen avslutades. Regeringen får meddela föreskrifter om förlängd bevaringstid för upp- gifter som avses i första eller fjärde stycket. Denna lag träder i kraft . 2.5 Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617) Härigenom föreskrivs att 1 § utsökningsregisterlagen (1986:617) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 För de ändamål som anges i denna paragraf skall med hjälp av auto- matisk databehandling föras dels ett för hela landet gemensamt utsök- ningsregister (det centrala utsökningsregistret), dels ett regionalt utsök- ningsregister för varje region. Registren skall användas inom exekutionsväsendet för 1. verkställighet enligt utsökningsbalken, 2. verkställighet eller tillsyn enligt annan författning, 2 a. indrivning enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga ford- ringar m.m., 3. avräkning enligt lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter, 4. planering och tillsyn av verksamhet som avses under 1 3, 5. fördelning av mål, ärenden och handlingar mellan kronofogdemyn- digheter samt redovisning till sökanden. Registren får användas av myn- digheter utanför exekutionsväsen- det för 1. ändamål som avses i andra stycket 3, 2. planering, samordning och uppföljning av revisions- och annan kontrollverksamhet vid beskattning och tulltaxering, 3. utredningar vid bestämmande och uppbörd av skatter, tullar och socialavgifter, 4. tillsyn över innehavare av trafiktillstånd och trafikansvariga enligt yrkestrafiklagen (1988:263). Registren får användas av myn- digheter utanför exekutionsväsen- det för 1. ändamål som avses i andra stycket 3, 2. planering, samordning och uppföljning av revisions- och annan kontrollverksamhet vid beskattning och tulltaxering, 3. utredningar vid bestämmande och uppbörd av skatter, tullar och socialavgifter, 4. tillsyn över innehavare av trafiktillstånd och trafikansvariga samt övriga prövade som avses i 2 kap. 6, 7 och 15 §§ yrkestrafik- lagen (1998:000), 5. tillsyn över innehavare av till- stånd till biluthyrning och övriga prövade som avses i 8 10 §§ lagen (1998:000) om biluthyrning. Denna lag träder i kraft . 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:24) om parkeringsövervakning Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1987:24) om parke- ringsövervakning skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 §1 Parkeringsvakter förordnas av kommunen. Till parkeringsvakter får förordnas arbetstagare hos 1. kommunen, 2. andra kommuner, 3. kommunala parkeringsaktiebolag, 4. sådana kommunala trafik- aktiebolag som inom kommunen bedriver linjetrafik enligt yrkes- trafiklagen (1988:263), 4. sådana kommunala trafik- aktiebolag som inom kommunen bedriver linjetrafik enligt yrkes- trafiklagen (1998:000), 5. sådana bevakningsföretag som omfattas av lagen (1974:191) om be- vakningsföretag. Som ett förordnande enligt första stycket skall också anses ett beslut av kommunen om anställning som parkeringsvakt eller motsvarande. Denna lag träder i kraft . 2.7 Förslag till lag om ändring i ordningslagen (1993:1617) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 1 § ordningslagen (1993:1617) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 1 § Bestämmelserna i detta kapitel gäller trafik med tunnelbana och spårväg samt sådan yrkesmässig trafik för persontransporter som avses i yrkestrafiklagen (1988:263). Bestämmelserna i detta kapitel gäller trafik med tunnelbana och spårväg samt sådan yrkesmässig trafik för persontransporter som avses i yrkestrafiklagen (1998:000). Denna lag träder i kraft . 2.8 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 15 § mervärdesskattelagen (1994:200) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 15 §1 När personbilar eller motorcyklar förvärvas eller förhyrs för andra ändamål än återförsäljning, uthyrning, persontransporter i yrkesmässig trafik enligt yrkes- trafiklagen (1988:263), transporter av avlidna eller körkortsutbildning som omfattas av skatteplikt får av- drag inte göras för ingående skatt som hänför sig till 1. förvärv av fordonet, eller 2. förhyrning av fordonet om det i endast ringa omfattning används i den verksamhet som medför skatteskyldighet. När personbilar eller motorcyklar förvärvas eller förhyrs för andra ändamål än återförsäljning, uthyrning, persontransporter i yrkesmässig trafik enligt yrkes- trafiklagen (1998:000), transporter av avlidna eller körkortsutbildning som omfattas av skatteplikt får av- drag inte göras för ingående skatt som hänför sig till 1. förvärv av fordonet, eller 2. förhyrning av fordonet om det i endast ringa omfattning används i den verksamhet som medför skatteskyldighet. Denna lag träder i kraft . 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 § Utöver vad som annars följer av lag eller förordning är hälso- och sjukvårdspersonalen skyldig att lämna ut 1. uppgift om huruvida någon vistas på en sjukvårdsinrättning om upp- giften i ett särskilt fall begärs av en domstol, åklagarmyndighet, polis- myndighet, kronofogdemyndighet eller skattemyndighet, 2. uppgift som behövs för en rättsmedicinsk undersökning, 3. uppgift som råd för vissa rättsliga sociala och medicinska frågor behöver för sin verksamhet, 4. uppgift som behövs för prövning av ett ärende om att avskilja en studerande från högskoleutbildning, 5. uppgift som be- höver för prövning av någons lämplighet att ha körkort eller traktorkort. 5. uppgift som behö- ver för prövning av någons lämp- lighet att ha körkort, traktorkort eller taxiförarlegitimation enligt yrkestrafiklagen (1998:000). Denna lag träder i kraft . 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:637) om försöksverksamhet med rätt för kommunala aktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom sådan trafik som avses i lagen (1985:449) om rätt att driva viss linjetrafik Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (1996:637) om försöks- verksamhet med rätt för kommunala aktiebolag att bedriva uppdrags- verksamhet inom sådan trafik som avses i lagen (1985:449) om rätt att driva viss linjetrafik samt 1 § lagen skall ha följande lydelse. Lag om försöksverksamhet med rätt för kommunala aktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom sådan trafik som avses i lagen (1985:449) om rätt att driva viss linjetrafik Lag om försöksverksamhet med rätt för kommunala aktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom viss trafik enligt yrkestrafiklagen (1998:000) 1 §1 Ett kommunalt aktiebolag får, i enlighet med bestämmelserna i denna lag, driva verksamhet som avses i lagen (1985:449) om rätt att driva viss linjetrafik utan att verk- samheten har sådan anknytning till kommunen, eller dess medlemmar som avses i 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900). Ett kommunalt aktiebolag får, i enlighet med bestämmelserna i denna lag, driva verksamhet som avses i 2 kap. 1 § andra stycket yrkestrafiklagen (1998:000) utan att verksamheten har sådan an- knytning till kommunen, lands- tinget eller dess medlemmar som avses i 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900). Verksamheten får drivas endast på uppdrag av en kommun eller ett landsting eller av en trafikhuvudman enligt lagen (1997:734) om ansvar för viss kollektiv persontrafik. Med kommunalt aktiebolag menas ett sådant aktiebolag som avses i 3 kap. 16 19 §§ kommunallagen. Denna lag träder i kraft . 2.11 Förslag till lag om upphävande av lagen (1979:560) om transportförmedling Härigenom föreskrivs att lagen (1979:560) om transportförmedling skall upphöra att gälla vid utgången av . 2.12 Förslag till lag om upphävande av lagen (1985:450) om buss- och taxivärderingsnämnden Härigenom föreskrivs att lagen (1985:450) om buss- och taxivärde- ringsnämnden skall upphöra att gälla vid utgången av . 3 Ärendet och dess beredning beslöt regeringen att tillkalla en särskild utredare för att se över yrkestrafiklagstiftningen och övrig författningsreglering av yrkestrafiken samt utarbeta förslag till en ny sammanhållen författningsstruktur för dessa områden. Utredningen, som antog namnet yrkestrafikutredning, överlämnade sitt betänkande Ny yrkestrafiklagstiftning (SOU 1996:93). Betänkandet har remissbehandlats. Till denna proposition fogas en sammanfattning av betänkandet som bilaga 1, utredningens lagförslag som bilaga 2 och en förteckning över remissinstanserna som bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (K96/2423/RS). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i propositionen i huvudsak följt Lagrådets förslag. Regeringen återkommer till Lagrådets synpunkter i avsnitt 12 samt i för- fattningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissens förslag har dessutom vissa redaktio- nella ändringar gjorts i lagtexten. 4 Bakgrund Verksamheten inom den yrkesmässiga trafiken har historiskt varit om- gärdad av regler. har det dock inom området pågått en om- fattande avreglering. gällde det godstrafiken men har även persontrafiken steg för steg av- reglerats. Tanken bakom avregleringen är att en sund konkurrens mellan olika trafikföretag i förening med ett riktigt utformat kostnadsansvar leder till att resurserna utnyttjas effektivare och till en bättre fördelning av transportarbetet mellan olika transportgrenar. En viktig förutsättning för avregleringen har också varit en skärpning av tillsynen av den yrkes- mässiga trafiken. En avreglering ligger också i linje med strävandena efter förenklingar av regelsystemet i stort. Regleringen av yrkestrafiken finns i huvudsak i yrkestrafiklagen (1988:263), YTL, och yrkestrafikförordningen (1988:1503), YTF, vilka reglerar de krav som skall gälla för att få tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik. Till lagregleringen hör även lagen (1979:560) om transportför- medling, TFL, förordningen (1988:1504) om transportförmedling, TFF, samt lagen (1979:561) om biluthyrning, BUL och förordningen (1988:1505) om biluthyrning, BUF. Regler för internationell yrkesmässig trafik finns i kungörelsen (1974:681) om internationella vägtransporter, KIV, samt för transporter inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet, EES, i förordningen (1995:525) om behöriga myndigheter, m.m. i fråga om internationella transporter inom Europeiska unionen. Av betydelse är också förordningen (1979:785) om yrkestrafikregister samt vissa bestämmelser i fordonskungörelsen (1972:595), FK, och bilregisterkungörelsen (1972:599), BRK. I yrkestrafikregistret registreras tillståndsinnehav enligt YTL, TFL och BUL. Registret förs av , som är central registreringsmyndighet. Länsstyrelserna är regionala registreringsmyndigheter. beslutade om en fortsatt avreglering på yrkes- trafikområdet. Behovsprövningen för beställningstrafik med buss av- skaffades och övrig behovsprövning . Vid samma tillfälle beslöt om en skärpning av lämplig- hetsprövningen av dem som avser att bedriva eller bedriver yrkestrafik. Förarbeten till den författningsreglering som rör avregleringen är huvud- sakligen prop. 1987/88:50 bil. 1 och prop. 1987/88:78, bet. 1987/88:TU15, rskr. 1987/88:166. För taxitrafiken behövdes en längre anpassningstid och genom övergångsbestämmelser i och YTF fick regleringen av denna trafik vara kvar till . budgetproposition riktades kritik mot länsstyrelsernas in- satser i fråga om den i författningarna föreskrivna lämplighetsprövningen och den efterföljande kontrollen av lämpligheten. I propositionen framhölls främst behovet av att skärpa efterlevnaden av det existerande regelverket, inte att skärpa regelverket som sådant. Regeringen betonade också att beslutet om avreglering skulle stå fast. anförde ingen annan mening (bet. 1992/93:TU1, rskr. 1992/93:2). ansåg riks- dagen att det krävdes en snabb utredning av möjligheterna att skärpa reglerna ytterligare i syfte att sanera taxibranschen och för att kunderna skulle kunna åka säkert samt till en kostnad som var rimlig i förhållande till resans omfattning. För att säkerställa konkurrens på lika villkor inom taxinäringen skulle länsstyrelserna enligt riktlinjer som föreslagits i propositionen skärpa lämplighetsprövningen och uppföljningen av lämp- ligheten hos trafikutövarna. fick Statskontoret regeringens uppdrag att göra en översyn av länsstyrelsernas tillsyn över den yrkesmässiga trafiken och lämna förslag till förbättringar i syfte att effektivisera tillsynen. Regeringen beslutade om krav på godkänt prov i yrkeskunnande för taxiförare. Den förare som uppfyllde krav skulle erhålla en legitimation, som skulle finnas i fordonet, väl syn- lig för passageraren. Beslutet trädde dock i kraft först (SFS 1992:1387 och SFS 1993:1159) sedan det förenats med krav på en vandelsprövning, se nedan. 1992/93:106 om åtgärder rörande taxitrafiken redovisades 15 olika förslag om en skärpt tillsyn av taxitrafiken. anförde (bet. 1992/93:TU26) häröver att målet för det allmännas insatser borde vara att utforma instrument och incitament som sammantaget förmår bidra till att en önskvärd utveckling sker inom taxitrafiken, utan att en återgång för den skull sker till tidigare detaljreglering. revisorer avgav en rapport om avregle- ringen av taxinäringen, huvudsakligen grundad på förhållandena i län. Revisorerna pekade särskilt på bristerna i upp- följning av tillståndshavarnas lämplighet. Denna uppföljning borde enligt revisorerna i princip motsvara vad som krävts i fråga om lämplighet i samband med tillståndsprövningen. överlämnade Statskontoret till regeringen rapporten (1993:15) Om taxi och annan yrkesmässig trafik med förslag om en effektivare tillsyn av den yrkesmässiga trafiken i ett åtgärdspaket om 25 punkter. På grundval av rapporten och remissyttrandena över den ut- arbetades inom promemorian (Ds 1993:91) Ökad tillsyn av den yrkesmässiga trafiken. 1993/94:168 Ökad tillsyn av den yrkesmässiga trafiken marke- rade regeringen, genom att bl.a. lämna förslag till ändring av YTL, läns- styrelsernas ansvar för den löpande tillsynen av den yrkesmässiga trafiken. Vidare föreslogs en vandelsprövning av taxiförare, innebärande att legitimation för taxiförare bara får ges till den som med hänsyn till yrkeskunnande och laglydnad bedöms vara lämplig. Förslagen antogs av (bet. 1993/94:TU29, rskr. 1993/94:310). För att bidra till det i prop. 1993/94:168 uttalade önskemålet om en bättre ordning inom yrkestrafiken tillkallade Kommunikationsdeparte- mentet en ledningsgrupp för yrkestrafikfrågor, be- stående av företrädare för ledningen inom 18 olika myndigheter och branschorganisationer med anknytning till yrkestrafiken. Lednings- gruppen utsåg i sin tur fyra arbetsgrupper med uppgift att bl.a. kartlägga behovet av ytterligare lagstiftning på området. Gruppernas arbete resul- terade i departementspromemorian (Ds 1994:100) Den yrkesmässiga trafiken samordnings- och genomförandefrågor. Promemorian låg till grund för direktiven till yrkestrafikutredning om översyn av den yrkesmässiga trafiken och dess författningsreglering. Det är i huvudsak förslagen från denna utredning, som överlämnade sitt be- tänkande Ny yrkestrafiklagstiftning (SOU 1996:93), som tas upp i denna proposition. 5 Utgångspunkter för en ny författningsreglering av yrkestrafiken En utgångspunkt för regeringens förslag är att skapa en sammanhållen författningsstruktur för yrkestrafiken. Förslaget innefattar även en lag- teknisk modernisering. Bland annat har yrkestrafiklagen delats in i kapitel och försetts med mellanrubriker för att bli mera lättillgänglig och överskådlig. Förslaget till lag om biluthyrning har så långt som möjligt anpassats till uppbyggnaden och dispositionen av förslaget till yrkes- trafiklag. 6 Regleringen av yrkestrafiken 6.1 Yrkestrafiklagen (1988:263) m.m. Med yrkesmässig trafik avses trafik i vilken personbil, lastbil, buss, terrängmotorfordon eller traktortåg med förare ställs till allmänhetens förfogande mot betalning för transport av personer eller gods (1 §). Yrkesmässig trafik får förutom trafikhuvudmans rätt att driva viss linjetrafik drivas endast av den som har trafiktillstånd (3 §). Trafik- tillstånd kan meddelas antingen för persontransporter eller för godstrafik. Ett trafiktillstånd för persontransporter kan avse linjetrafik, taxitrafik eller beställningstrafik med buss (2 §). För all yrkesmässig trafik gäller att trafiktillstånd endast får ges till sådana fysiska eller juridiska personer som bedöms vara lämpliga att driva verksamheten. Sökanden prövas med hänsyn till yrkeskunnande, ekonomiska förhållanden, vilja och förmåga att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt samt andra omständigheter av betydelse för att bedöma lämpligheten att driva verksamheten (6 §). I aktiebolag, handelsbolag eller ekonomiska eller ideella föreningar som har trafiktillstånd skall det finnas en eller flera trafikansvariga personer som har särskilt ansvar för trafikutövningen (5 §). Frågor om trafiktill- stånd prövas av i det län där sökanden är folkbokförd eller, om sökanden är en juridisk person, där företagets ledning finns. Frågor om tillstånd till linjetrafik som berör flera län prövas dock av (4 §).