prop · GL03109 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:109 Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Propositionen innehåller förslag till en ny lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Förslaget innebär, utöver vissa nyheter i sak, att en samordning sker av lagen (1960:409) om förbud i vissa fall mot yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m., lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården, lagen (1994:954) om disciplinpåföljd m.m. på hälso- och sjukvårdens område och lagen (1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården. I propositionen föreslås att fyra nya yrkesgrupper skall omfattas av bestämmelserna om legitimation, nämligen apotekare, receptarier, arbetsterapeuter och sjukhusfysiker. Som ett komplement till legitimationen föreslås även att de yrkesgrupper som kan erhålla legitimation också i samband härmed som huvudregel får ett skydd för yrkestiteln. Regeringen anser att legitimerade kiropraktorer, naprapater och optiker tills vidare bör undantas från detta titelskydd. Bland de yrken som enligt regeringens förslag inte kommer att omfattas av legitimationsbestämmelserna finns yrkesverksamheter som i och för sig innebär risker från patientsynpunkt och där yrkesutövaren har en relativt självständig yrkesroll. I propositionen föreslås att vissa av dessa yrkesgrupper skall omfattas av en reglering i form av särskilt skyddade yrkestitlar. Rätten till en sådan skyddad yrkestitel knyts inte till legitimationen utan till ett visst examensbevis eller kompetensbevis. Yrkesutövare som använder en skyddad yrkestitel vid verksamhet inom hälso- och sjukvården ställs därigenom under samhällets tillsyn. Audionomer, biomedicinska analytiker, dietister och ortopedingenjörer föreslås omfattas av regleringen om skyddad yrkestitel. Endast sjuksköterskor som genomgått en reglerad vidareutbildning för sjuksköterskor föreslås få rätt att använda den titel som motsvaras av examen, skyddad specialistbeteckning. I propositionen föreslås också att en treårig prövotid skall kunna föreskrivas för legitimerad personal. En möjlighet till interimistisk återkallelse av legitimationen föreslås vid fall av grov oskicklighet eller uppenbar olämplighet. Vidare föreslås att den absoluta preskriptionstiden för åläggande av disciplinpåföljd förlängs till och att ordförandens möjlighet att ensam fatta beslut i ärenden hos () skall utvidgas. I propositionen föreslås att beslut skall kunna överprövas av länsrätt. Även andra yrkesutövare än läkare med specialistkompetens (chefsöverläkare) föreslås kunna utses till verksamhetschef vid enheter där det bedrivs psykiatrisk tvångsvård. En chefsöverläkare skall även fortsättningsvis utöva verksamhetschefens uppgifter i den del av vården som regleras i tvångspsykiatrilagarna. Den nya lagen föreslås träda i kraft . I propositionen görs även ett antal konsekvensändringar. Dessa ändringar föreslås träda i kraft med den nya lagen. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagtext 8 2.1 Förslag till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område 8 2.2 Förslag till lag om införande av lagen om yrkesverk- samhet på hälso- och sjukvårdens område 27 2.3 Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 29 2.4 Förslag till lag om ändring i patientjournallagen (1985:562) 31 2.5 Förslag till lag om ändring i patientskadelagen (1996:799) 33 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit m.m. 34 2.7 Förslag till lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859) 35 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika 36 2.9 Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) 37 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän 38 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsyn 41 2.12 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) 44 3 Ärendet och dess beredning 45 3.1 Behörighetsfrågor 45 3.2 Tillsynsfrågor m.m. 45 3.3 Lagrådet 46 4 Nuvarande förhållanden 47 4.1 Allmänt om hälso- och sjukvårdslagstiftningen 47 4.1.1 Inledning 47 4.1.2 Hälso- och sjukvårdens mål 47 4.1.3 Allmänt om kraven på den offentliga hälso- och sjuk- vårdens verksamhet 48 4.1.4 Allmänt om kraven på den enskilda hälso- och sjuk- vårdens verksamhet 48 4.1.5 Allmänt om kraven på hälso- och sjukvårds- personalen 49 4.2 behörighetslag 50 4.2.1 Inledning 50 4.2.2 De enskilda bestämmelserna 50 4.3 Kvacksalverilagen 53 4.4 handläggning av legitimationsärenden och vissa andra behörigheter 54 4.5 Internationella överenskommelser 55 4.5.1 Den nordiska överenskommelsen om en gemensam arbetsmarknad för viss hälso- och sjukvårdspersonal 55 4.5.2 Den europeiska unionen 56 4.6 Åliggandelagen 61 4.6.1 Bakgrund 61 4.6.2 Begreppet hälso- och sjukvårdspersonal 62 4.6.3 Allmänna åligganden 63 4.6.4 Tysnadsplikt m.m. 64 4.7 Disciplinpåföljdslagen 65 4.7.1 Disciplinpåföljder 65 4.7.2 Återkallelse av legitimation m.m. 66 4.7.3 Inskränkningar i förskrivningsrätten 67 4.7.4 () 67 4.7.5 Överklagande m.m. 67 4.8 Offentlig tillsyn m.m. 68 4.8.1 Tillsynslagen 68 4.8.2 Tillsyn och kontrollmöjligheter i övrigt 69 4.9 Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds verksamhet 70 4.9.1 Inledning 70 4.9.2 Närmare om uppgifter 71 4.9.3 Statistiska uppgifter 73 5 Överväganden och förslag 74 5.1 Inledning 74 5.1.1 Grundläggande principer för behörighetsregleringen 74 5.1.2 Behov av förändringar inom tillsynen över hälso- och sjukvårdspersonalen 76 5.2 En ny lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjuk- vårdens område 78 5.3 Behörighetsregleringen för vissa yrkesgrupper 80 5.3.1 Inledning 80 5.3.1.1 Kriterier för legitimation 80 5.3.1.2 Skyddad yrkestitel för vissa legitimerade 83 5.3.1.3 Skyddad specialistbeteckning 86 5.3.1.4 Skyddad yrkestitel för andra än legitimerade 87 5.3.1.5 Ingen ytterligare utvidgning av begreppet hälso- och sjukvårdspersonal 91 5.3.2 Legitimation 92 5.3.2.1 Arbetsterapeuter 92 5.3.2.2 Apotekare och receptarier 93 5.3.2.3 Sjukhusfysiker 94 5.3.2.4 Kiropraktorer 96 5.3.3 Skyddad yrkestitel för andra än legitimerade 100 5.3.3.1 Audionomer 100 5.3.3.2 Biomedicinska analytiker (laboratorieassistenter) 100 5.3.3.3 Dietister 102 5.3.3.4 Ortopedingenjörer 103 5.4 Begränsningar i rätten att vidta vissa hälso- och sjukvårdande åtgärder 104 5.4.1 Undantagna behandlingsmetoder och sjukdomar m.m. 104 5.4 2 Straffbestämmelser m.m. 110 5.5 Nya former av sanktioner m.m. 113 5.5.1 om prövotid 113 5.5.2 Återkallelse av legitimation efter föreskrift om prövotid 116 5.5.3 Förfarandet 118 5.6 Interimistisk återkallelse av legitimation 121 5.6.1 Utvidgade möjligheter till interimistisk återkallelse av legitimation 121 5.6.2 En särskild ersättningsregel 125 5.7 Bestämmelsen om absolut preskription 127 5.7.1 Bakgrund 127 5.7.2 Absolut preskription 128 5.8 Ärenden hos i vilka ordföranden ensam får fatta beslut. Överklagande av beslut 131 5.9 Riksövergripande register över hälso- och sjukvårds- personalen 135 5.10 Bestämmelserna om verksamhetschef i hälso- och sjukvårdslagen 137 5.11 Mervärdesskatt på sjukvård 139 5.11.1 Nuvarande regler 139 5.11.2 Undantag från skatteplikt 140 6 Kostnadskonsekvenser 145 6.1 Frågor om mervärdesskatt 145 6.2 Tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen 146 6.3 Förändrad instansordning vid överklagande av beslut m.m. 147 7 Författningskommentar 147 7.1 Förslag till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område 147 7.2 Förslaget till lag om införande av lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område 181 7.3 Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårds- lagen (1982:763) 183 7.4 Förslaget till lag om ändring i patientjournallagen (1985:562) 184 7.5 Förslaget till lag om ändring i patientskadelagen (1996:799) 184 7.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit m.m. 184 7.7 Förslaget till lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859) 184 7.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika 184 7.9 Förslaget till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) 185 7.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän 185 7.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsyn 185 7.12 Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) 185 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Ny behörighets- reglering på hälso- och sjukvårdens område m.m. (SOU 1996:138) 187 Bilaga 2 Betänkandets lagförslag 200 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna 215 Bilaga 4 Sammanfattning av betänkandet om intyg och utlåtanden som utfärdas av hälso- och sjukvårds- personal i yrkesutövningen (SOU 1994:71) 216 Bilaga 5 Sammanfattning av betänkandet Förbättrad tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen (SOU 1995:147) 223 Bilaga 6 Betänkandets lagförslag 229 Bilaga 7 Förteckning över remissinstanserna 235 Bilaga 8 Lagrådsremissens lagförslag 236 Bilaga 9 Lagrådets yttrande 273 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 287 Rättsdatablad 288 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, 2. lag om införande av lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, 3. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), 4. lag om ändring i patientjournallagen (1985:562), 5. lag om ändring i patientskadelagen (1996:799), 6. lag om ändring i lagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit m.m., 7. lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859), 8. lag om ändring i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika, 9. lag om ändring i tandvårdslagen (1995:125), 10. lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, 11. lag om ändring i lagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsyn, 12. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag ges bestämmelser om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område i fråga om skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal (2 kap.), behörighets- och legitimationsregler (3 kap.), begränsningar i rätten att vidta vissa hälso- och sjukvårdande åtgärder (4 kap.), disciplinpåföljd och återkallelse av legitimation m.m. (5 kap.), tillsyn (6 kap.), Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds verksamhet (7 kap.), och ansvarsbestämmelser, överklagande m.m. (8 kap.). 2 § Med hälso- och sjukvård enligt denna lag avses sådan verksamhet som omfattas av hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), tandvårdslagen (1985:125) samt verksamhet inom detaljhandel med läkemedel. 3 § Med vårdgivare avses i denna lag fysisk eller juridisk person som yrkesmässigt bedriver hälso- och sjukvård. 4 § Med hälso- och sjukvårdspersonal enligt denna lag avses 1. den som har legitimation eller med stöd av 3 kap. 6 § använder en skyddad yrkestitel för yrke inom hälso- och sjukvården, 2. personal som är verksam vid sjukhus och andra vårdinrättningar och som medverkar i hälso- och sjukvård av patienter, 3. den som i annat fall vid hälso- och sjukvård av patienter biträder en legitimerad yrkesutövare, 4. övrig personal inom sådan detaljhandel med läkemedel som omfattas av särskilda föreskrifter och personal som är verksam inom den särskilda giftinformationsverksamheten vid och som tillverkar eller expedierar läkemedel eller lämnar råd och upplysningar, 5. personal vid larmcentral som förmedlar hjälp eller lämnar råd och upplysningar till vårdsökande, 6. andra grupper av yrkesutövare inom hälso- och sjukvården som skall omfattas av lagen enligt föreskrifter som meddelas av regeringen, eller 7. den som i annat fall enligt föreskrifter som har utfärdats med stöd av denna lag tillhandahåller tjänster inom yrket under ett tillfälligt besök i utan att ha svensk legitimation för yrket. Vid tillämpningen av första stycket 1 och 3 jämställs med legitimerad yrkesutövare den som enligt särskild föreskrift har motsvarande behörighet. Skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal Allmänna skyldigheter 1 § Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skall utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. En patient skall ges sakkunnig och omsorgsfull hälso- och sjukvård som uppfyller dessa krav. Vården skall så långt som möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten. Patienten skall visas omtanke och respekt. 2 § Den som har ansvaret för hälso- och sjukvården skall se till att patienten får upplysningar om sitt hälsotillstånd och om de behandlingsmetoder som finns. Om upplysningar inte kan lämnas till patienten, skall de i stället lämnas till en närstående till patienten. Upplysningar skall dock inte lämnas till patienten eller någon närstående i den utsträckning det finns hinder för detta i 7 kap. 3 eller 6 § sekretesslagen (1980:100) eller i 8 § andra stycket eller 9 § första stycket i detta kapitel. 3 § Om en patient har avlidit skall den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen fullgöra sina uppgifter med respekt för den avlidne. De efterlevande skall visas hänsyn och omtanke. 4 § Den som i sin yrkesverksamhet inom hälso- och sjukvården utfärdar ett intyg om någons hälsotillstånd eller vård skall utforma det med noggrannhet och omsorg. 5 § Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen bär själv ansvaret för hur han eller hon fullgör sina arbetsuppgifter. 6 § Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen får överlåta en arbetsuppgift till någon annan endast när det är förenligt med kravet på en god och säker vård. Den som överlåter en arbetsuppgift till någon annan svarar för att denne har förutsättningar att fullgöra uppgiften. 7 § Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skall rapportera till vårdgivaren om en patient i samband med hälso- och sjukvård drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada eller sjukdom. Tystnadsplikt m.m. 8 § Den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen inom den enskilda hälso- och sjukvården får inte obehörigen röja vad han eller hon i sin verksamhet har fått veta om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Som obehörigt röjande anses inte att någon fullgör sådan uppgiftsskyldighet som följer av lag eller förordning. Tystnadsplikt som gäller för en uppgift om en patients hälsotillstånd gäller även i förhållande till patienten själv, om det med hänsyn till ändamålet med hälso- och sjukvården är av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas till patienten. För det allmännas verksamhet gäller bestämmelserna i sekretesslagen (1980:100). 9 § Den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen inom den enskilda hälso- och sjukvården får inte obehörigen röja en uppgift från en enskild om någon annan persons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att det finns en risk för att den som lämnat uppgiften eller någon närstående till uppgiftslämnaren utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Som obehörigt röjande anses inte att någon fullgör sådan uppgiftsskyldighet som följer av lag eller förordning. För det allmännas verksamhet gäller bestämmelserna i sekretesslagen (1980:100). 10 § Den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen inom den enskilda hälso- och sjukvården får inte obehörigen röja eller utnyttja sådana uppgifter om en viss varas tillverkning eller innehåll, som han eller hon har fått kännedom om i verksamheten och som har lämnats dit för att användas som upplysning om eller underlag för behandling eller annan liknande åtgärd. Som obehörigt röjande anses inte att någon fullgör sådan uppgiftsskyldighet som följer av lag eller förordning. För det allmännas verksamhet gäller bestämmelserna i sekretesslagen (1980:100). 11 § Utöver vad som annars följer av lag eller förordning är hälso- och sjukvårdspersonalen skyldig att lämna ut sådana uppgifter 1. som gäller huruvida någon vistas på en sjukvårdsinrättning om uppgifterna i ett särskilt fall begärs av en domstol, åklagarmyndighet, polismyndighet, kronofogdemyndighet eller skattemyndighet, 2. som behövs för en rättsmedicinsk undersökning, 3. som råd för vissa rättsliga, sociala och medicinska frågor behöver för sin verksamhet, 4. som behövs för prövning av ett ärende om att avskilja en studerande från högskoleutbildning, eller 5. som behöver för prövning av någons lämplighet att ha körkort eller traktorkort. 3 kap. Behörighets- och legitimationsregler 1 § I detta kapitel ges bestämmelser för yrkesverksamhet inom hälso- och sjukvården vad gäller legitimation, ensamrätt till yrke, skyddad yrkestitel, kompetens som Europaläkare, och specialistkompetens. Legitimation 2 § Den som i enlighet med vad som anges i nedanstående tabell har avlagt högskoleexamen eller har gått igenom utbildning och som, i förekommande fall, fullgjort praktisk tjänstgöring skall efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legitimationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 5 kap. om sökanden hade varit legitimerad. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, skall i de fall som anges i tabellen besluta om närmare föreskrifter om vilken utbildning och praktisk tjänstgöring som skall krävas för att få legitimation. Yrke/Yrkestitel Utbildning Praktisk tjänstgöring 1. apotekare apotekarexamen 2. arbetsterapeut arbetsterapeutexamen 3. barnmorska barnmorskeexamen 4. kiropraktor enligt föreskrifter enligt föreskrifter 5. logoped logopedexamen 6. läkare läkarexamen enligt föreskrifter 7. naprapat enligt föreskrifter enligt föreskrifter 8. optiker optikerexamen 9. psykolog psykologexamen enligt föreskrifter 10. psykoterapeut psykoterapeutexamen 11. receptarie receptarieexamen 12. sjukgymnast sjukgymnastexamen 13. sjukhusfysiker sjukhusfysikerexamen 14. sjuksköterska sjuksköterskeexamen 15. tandhygienist tandhygienistexamen 16. tandläkare tandläkarexamen En legitimerad psykoterapeut skall i samband med sin yrkesutövning ange sin grundutbildning. Bestämmelser om legitimation av yrkesutövare med utländsk utbildning finns i 12 §. 3 § Beteckningen legitimerad får användas endast av den som fått legitimation enligt 2 §. Ensamrätt till yrke 4 § Behörig att utöva yrke som apotekare, barnmorska, läkare, receptarie och tandläkare är endast den som har legitimation för yrket eller som särskilt förordnats att utöva det. Skyddad yrkestitel 5 § En i 2 § angiven yrkestitel (skyddad yrkestitel) får användas endast av den som enligt nämnda paragraf antingen har legitimation för yrket eller genomgår föreskriven praktisk tjänstgöring. Bestämmelsen i första stycket om skyddad yrkestitel gäller inte yrkena kiropraktor, naprapat, och optiker. 6 § Endast den som har avlagt högskoleexamen som anges i nedanstående tabell och utövar yrke som anges i tabellen har rätt att använda den angivna yrkestiteln (skyddad yrkestitel). Yrke/Yrkestitel Utbildning 1. audionom audionomexamen 2. biomedicinsk analytiker biomedicinsk analytikerexamen 3. dietist dietistexamen 4. ortopedingenjör ortopedingenjörsexamen Bestämmelser om rätt för yrkesutövare med utländsk utbildning att använda en skyddad yrkestitel finns i 12 §. 7 § I yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område får den som saknar behörighet att använda en skyddad yrkestitel inte använda en titel som kan förväxlas med en skyddad yrkestitel. Kompetens som Europaläkare 8 § En legitimerad läkare som har gått igenom av regeringen föreskriven praktisk utbildning skall efter ansökan få kompetens som allmänpraktiserande läkare (). En läkare får ange att han eller hon har kompetens som allmänpraktiserande läkare () endast om han eller hon har sådan kompetens (skyddad beteckning för Europaläkare). Specialistkompetens 9 § En legitimerad läkare eller tandläkare som har gått igenom av regeringen föreskriven vidareutbildning skall efter ansökan få specialistkompetens. En läkare eller tandläkare får ange att han eller hon har specialistkompetens inom specialiteten i sitt yrke endast om han eller hon har sådan specialistkompetens (skyddad specialistbeteckning). En sjuksköterska får använda en titel som motsvaras av en specialistsjuksköterskeexamen i högskoleförordningen (1993:100) endast om han eller hon avlagt en sådan examen (skyddad specialistbeteckning). Bestämmelser om förfarandet 10 § Frågor om meddelande av legitimation, av särskilt förordnande att utöva yrke, av kompetens som Europaläkare och som specialist prövas av . Bemyndiganden 11 § Regeringen får meddela föreskrifter om att utbildningar utöver dem som anges i 6 § skall ge rätt att använda en skyddad yrkestitel. 12 § Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om att den som utomlands genomgått utbildning skall få legitimation, rätt att använda en i 6 § angiven skyddad yrkestitel eller särskilt förordnande att utöva yrke. Prövningar i särskilda fall 13 § Visar en yrkesutövare att han eller hon på annat sätt än genom utbildning eller praktisk tjänstgöring som sägs i 2 § förvärvat motsvarande kompetens, får meddela honom eller henne legitimation. Visar en yrkesutövare att han eller hon på annat sätt än genom utbildning som sägs i 6 § förvärvat motsvarande kompetens, får meddela honom eller henne rätt att använda en skyddad yrkestitel. Begränsningar i rätten att vidta vissa hälso- och sjukvårdande åtgärder 1 § Bestämmelserna i detta kapitel gäller den som yrkesmässigt undersöker annans hälsotillstånd eller behandlar annan för sjukdom eller därmed jämförligt tillstånd genom att vidta eller föreskriva åtgärder i förebyggande, botande eller lindrande syfte. Bestämmelserna gäller dock inte den som enligt 1 kap. 4 § tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen. 2 § Den som utövar verksamhet som avses i 1 § får inte 1. behandla sådana smittsamma sjukdomar som enligt smittskyddslagen (1988:1472) är anmälningspliktiga sjukdomar, 2. behandla cancer och andra elakartade svulster, diabetes, epilepsi eller sjukliga tillstånd i samband med havandeskap eller förlossning, 3. undersöka eller behandla annan under allmän bedövning eller under lokal bedövning genom injektion av bedövningsmedel eller under hypnos, 4. behandla annan med användande av radiologiska metoder, 5. utan personlig undersökning av den som sökt honom eller henne lämna skriftliga råd eller anvisningar för behandling, eller 6. prova ut eller tillhandahålla kontaktlinser. 3 § Den som utövar verksamhet som avses i 1 § får inte undersöka eller behandla barn . 5 kap. Disciplinpåföljd och återkallelse av legitimation m.m. Allmänna bestämmelser 1 § Detta kapitel gäller personer som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen i deras yrkesutövning inom hälso- och sjukvården. I kapitlet ges bestämmelser om 1. disciplinpåföljd, 2. prövotid, 3. återkallelse av legitimation, 4. återkallelse av annan behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården, och 5. begränsning av behörighet att förskriva narkotiska och alkoholhaltiga läkemedel samt teknisk sprit. 2 § Bestämmelserna i 3-5 §§ gäller sådan yrkesutövning inom hälso- och sjukvården som har betydelse för patientsäkerheten. Bestämmelsen omfattar därutöver klinisk forskning på människor. Disciplinpåföljd 3 § Om den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen uppsåtligen eller av oaktsamhet inte fullgör en sådan skyldighet enligt 2 kap. 1, 2, 4, 6, 8 eller 9 § eller någon annan föreskrift som är av direkt betydelse för säkerheten i vården, får disciplinpåföljd åläggas. Om felet är ringa eller om det framstår som ursäktligt får disciplinpåföljd underlåtas. Disciplinpåföljd är erinran eller varning. Disciplinpåföljd får, om det finns särskilda skäl till det, åläggas även den som har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen men inte längre gör det.