prop · GL03125 · 1998-01-01 00:00:00 — () beviljades av regeringen för att i samarbete med () stärka och utveckla de idrotts- och invandrarföreningar som verkar i ut- satta bostadsområden så att de kan medverka mer aktivt än för närvaran- de i det lokala utvecklingsarbetet. Det beslutade stödet avser av ett planerat treårigt projekt. 3.3.6 Fritid/idrott/kultur Sammanlagt har beviljats i stöd till ungdomars ny- skapande projekt utan något särskilt uttalat socialt syfte. Vid bedöm- ningen av dessa projekt fästs alltid extra stor vikt vid ungdomarnas del- aktighet i både planering och genomförande av projekten. Av det be- viljade stödet avser projekt inom idrottsrörelsen och andra fritidsprojekt medan den alldeles övervägande delen på sammanlagt avser kultur- och mediaprojekt. Detta avspeglar förhållandet att ungdomar som arbetar med egna projekt ofta väljer att arbeta med kultur. Kulturen har också fått särskild upp- märksamhet genom förberedelserna inför i och regeringens satsning på Kultur i hela landet. Arvsfonds- delegationen samarbetar nära med Arbetsgruppen för Kultur i hela landet. Referensgruppen UNG KULTUR i hela landet fungerar som rådgivare till delegationen vid bedömning av ungdomskulturprojekt. Trots det omfattande stödet ur Allmänna arvsfonden till kulturprojekt avser inte stödet reguljär kulturverksamhet för ungdom. Vid bedömningen har de avgörande kriterierna varit ungdomars möjligheter till utveckling och deras inflytande och delaktighet i lokalsamhället. 3.3.7 Kvinnor/flickor Stöd till enskilda projekt som särskilt vänder sig till flickor och unga kvinnor har fått stöd med . I beloppet ingår ett stöd till Stiftelsen med till den fortsatta ut- vecklingen av Xist Tjejforum i . beslutade regeringen att avsätta ur Allmänna arvsfonden till projektinsatser för att förebygga våld mot unga kvinnor. Särskild uppmärksamhet skulle ägnas situationen för unga kvinnor med invandrarbakgrund. Endast ett fåtal ansökningar har kommit in och tre projekt har beviljats stöd med sammanlagt . har fått regeringens uppdrag att fördela till projekt med syfte att synliggöra och stärka flickors fritidsverk- samhet. Uppdraget är en fortsättning av ett uppdrag att /96 stödja utveckling av metoder och verksamheter som engagerar flickor samt stärker deras inflytande i verksamhet som riktar sig till ung- domar. har stöd beviljats till totalt 29 projekt. Utöver den metodutveckling som sker lokalt är en särskild central utvärdering kopp- lad till satsningen, som fortsätter . 3.3.8 Tittarmakt avsatte regeringen till projekt för att stärka unga människors egen makt mot våld i media. be- viljades i stöd och har ytterligare beviljats till olika projekt. Sammanlagt har nära mer än i det ursprungliga beslutet fördelats, vilket beror på att flera av projekten har bedömts så intressanta att de beviljats stöd utanför den ursprungliga satsningen. 3.3.9 Arbete/ sysselsättning har stöd ur Allmänna arvsfonden utgått för att utveckla nya och alternativa arbetsmarknadsprojekt för unga arbets- lösa. Huvudparten av satsningarna har skett genom uppdrag till Ung- domsstyrelsen och varit lyckosamma på så sätt att många av de metoder som utvecklats har tagits till vara av de som fördelar det ordinarie stödet till arbetsmarknadsåtgärder. har endast fyra projekt fått stöd med sammanlagt . 3.3.10 Skolkooperativ att utveckla kooperativ verksamhet på gymnasieskolorna i , och har regeringen tidigare beslutat att avsätta till projekt som syftar till att utveckla kooperativ som drivs av elever. fördelades och har fördelats till projekt. beslutade regeringen att utvidga satsningen till att gälla försöksverksamhet vid samtliga gymnasieskolor i . 3.3.11 Lokaler Sammanlagt har ca fördelats till ny-, om- och till- byggnad samt renovering av lokaler för ungdomsverksamhet. Samman- lagt 43 föreningar och organisationer har fått denna typ av stöd. 3.4 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (förteckning redovisas i bilaga 3) har sammanlagt ca fördelats till 165 pro- jekt som rör personer med funktionshinder. Ett av projekten har beviljats stöd . 1 Hörselskadade/Döva (14) 2 Psykiskt störda (17) 3 Rörelsehindrade (14) 4 Synskadade (10) 5 Utvecklingsstörda (17) 6 Andra funktionshinder, t.ex. allergi, migrän, stamning, blödarsjuka m.fl. (53) 7 Flera funktionshinder (65) Diagrammet visar hur antalet projekt rörande personer med funktionshinder fördelar sig på olika handikappgrupper. Häri ingår också projekt rörande barn med funktionshinder. 3.4.1 Alternativa stöd och boendeformer Regeringen beslutade att avsätta sam- manlagt ur Allmänna arvsfonden för ideella organisa- tioners kostnader för att tillsammans med berörda kommuner utveckla och pröva verksamhet som kan förbättra boendesituationen för personer med psykiska funktionshinder. Fyra projekt som rör detta område har beviljats stöd med sammanlagt . 3.4.2 Arbete/Sysselsättning Fem projekt med syfte att på olika sätt öka möjligheterna för personer med funktionshinder att få en förbättrad arbetssituation har beviljats stöd med sammanlagt . 3.4.3 Datateknik Utvecklingen av informationsteknik ökar möjligheterna för personer med funktionshinder att leva självständigt och bli mindre beroende av andra. har sammanlagt fördelats till åtta olika pro- jekt. 3.4.4 Familjestöd Sammanlagt har fördelats till nio projekt med syfte att t.ex. genom bildandet av olika former av anhörig- och andra stödgrupper ge möjlighet att utbyta kunskap och erfarenhet. 3.4.5 för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet beslutade regeringen avsätta sammanlagt för att ideella organisationer skall kunna informera om dessa stan- dardregler och reglernas konsekvenser. har stöd beviljats med sammanlagt till tre projekt. 3.4.6 Fritid /Idrott Åtta projekt har beviljats stöd med sammanlagt . I be- loppet ingår som ställts till för- fogande för fördelning till projekt som skall underlätta tillgängligheten till hjälpmedel för sport och hobby. 3.4.7 Information/Utbildning Sammanlagt har fördelats till 69 projekt med syfte att informera allmänhet, beslutsfattare m.fl. om effekter av olika funktions- hinder och/eller ge kunskap till personer med funktionshinder och deras anhöriga om aktuell lagstiftning m.m. 3.4.8 Invandrare och handikapp Regeringen beslutade att avsätta sammanlagt för att öka möjligheterna för funktionshindrade per- soner med invandrarbakgrund att ta del av och bli delaktiga i samhälls- och föreningsgemenskap. Sammanlagt har 11 projekt beviljats stöd med . 3.4.9 Kultur Sammanlagt 12 projekt har beviljats stöd med . Bl.a. har fått medel för att tillsammans med Handikappför- bundens Samarbetsorgan och Föreningen bedriva projektet för alla i fotspår som skall öka möjlighe- terna för personer med funktionshinder att med hjälp av datateknik utöva konstnärlig verksamhet. 3.4.10 Kvinnor och handikapp Sammanlagt har fördelats till fem projekt som rör kvin- nor med funktionshinder. 3.4.11 Lokaler Stöd med sammanlagt har beviljats tre organisationer som bidrag till kostnaderna för ny-, om- och tillbyggnader av handikapp- organisationernas rekreationsanläggningar. 3.4.12 Media Två projekt har fått stöd med sammanlagt , båda rör främst personer med utvecklingsstörning. 3.4.13 Nya rehabiliteringsmetoder Åtta projekt har beviljats stöd med sammanlagt . Projektens syfte har varit att pröva alternativa vägar till rehabilitering. 3.4.14 Organisationsutveckling Sammanlagt 13 olika projekt har beviljats stöd med . Bakgrunden till projekten är samhällsförändringar, t.ex. införande av stadsdels- och kommundelsnämnder, nya länsindelningar och behov av ändrade arbetsformer för att tillgodose brukarinflytande. 3.4.15 Tillgänglighet Neurologiskt och bedriver tillsammans med for design and disa- bility i och KTH:s institution för Arkitektur och stadsbyggnad ett projekt som skall visa hur man skall kunna tillgodose både tillgänglighet och varsamhet vid ombyggnad av lokaler. I projektet samarbetar man även med andra rörelseförbund, och Riksför- bundet för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna. 3.4.16 Utrustning/Inventarier Sammanlagt har stöd med lämnats till tre organisationer. Två av organisationerna har fått stöd till kansliutrustning för att un- derlätta för personer med funktionshinder att arbeta vid handikapporga- nisationernas kanslier. 4 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden Under Allmänna arvsfondens 70-åriga historia har föreningar och andra organisationer kunnat pröva och förverkliga idéer och visioner som för- bättrat situationen för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Det har gällt verksamheter som bedrivits av ideella organisationer och som kompletterat offentliga verksamhetsformer men också verksam- hetsformer som det offentliga svarar för men som genom utvecklings- arbete gett ökat inflytande till brukarorganisationer och enskilda brukare. Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör som generellt medverka till att stärka och utveckla välfärd, livskvalitet och jämställdhet för fondens målgrupper samt att stärka deras ställning i samhället. I det följande redovisar regeringen den framtida inriktningen av stöd till respektive målgrupp. Härutöver finns det vissa områden där det kan finnas anledning att göra insatser som är gemensamma för de olika mål- grupperna. Idrottsverksamheten, såväl genom tävling och lek som en skola i demokrati, spelar en viktig roll i att utveckla den sociala väl- färden. Regeringen avser att genom en särskild satsning stödja idrotts- rörelsens utveckling av verksamhet för fondens målgrupper, främst på lokal nivå. Ett annat exempel är fortsatta insatser för att stärka brukar- inflytandet genom utveckling av kooperativa lösningar i olika former. Utöver de områden som nedan anges för respektive målgrupp kommer merparten av stödet ur fonden liksom tidigare att ges till ideella organisa- tioners egna initiativ till utvecklingsverksamhet inom nya områden. 4.1 Verksamhet till förmån för barn Den svenska barn- och familjepolitiken sätter barnets bästa i centrum. Målet är att garantera alla barns rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran. Föräldrarna har huvudansvaret för vård och fostran av sina barn. Samhällets uppgift är att vara ett stöd och komplement så att goda och trygga uppväxtvillkor så långt som möjligt kan garanteras för alla barn. Samhällets särskilda ansvar för att barns behov av att växa upp under sådana förhållanden kommer till uttryck bl.a. i socialtjänstlagen (1980:620). Där åläggs kommunen att i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos alla barn. Det är viktigt att utveckla ett varierat ut- bud av insatser för att stödja barn och föräldrar i olika situationer. Det arbete som utförs av och inom ideella organisationer och andra frivilliga sammanslutningar är ett betydelsefullt komplement till det som det offentliga har att erbjuda. I de alltmer segregerade bostadsområdena i och omkring storstäderna, där antalet långtidsarbetslösa föräldrar är stort liksom andelen familjer med invandrarbakgrund, ensamstående föräldrar och föräldrar med sociala problem, är det särskilt allvarligt när barnen inte nås av förskole- eller fritidsverksamhet. Nya verksamhetsformer och metodutveckling för att bidra till dessa barns integrationsmöjligheter, språk- och psykosociala utveckling prioriteras inom ramen för den satsning på alternativ barnom- sorg i storstadsområden som regeringen beslutade om . Ut- vecklingsarbetet behövs också för att öka förståelsen och kommunika- tionen mellan invandrarfamiljer och andra familjer. (S 1995:1) har uppmärksammat att många barn och ungdomar i utsatta storstadsområden saknar möjlighet till sommar- lovsaktiviteter. Ideella organiationer bör därför ges möjligheter att själva eller tillsammans med kommuner utveckla och pröva sommarlovsaktivi- teter/koloniverksamhet för barn, ungdomar och deras föräldrar i vissa storstadsområden. Genom FN:s konvention om barns rättigheter har barnets behov och frågan om barnets rättigheter fått hög aktualitet. Bevakningen av sam- hällsfrågorna ur ett barnperspektiv liksom barns och ungdomars del- aktighet i kultur- och samhällslivet behöver utvecklas. För att underlätta att införlivas på alla nivåer i samhället fattades beslut om en satsning för bättre kunskaper om barnkon- ventionen. får från Allmänna arvsfonden användas av olika frivilligorganisationer för projekt som ökar kunskaperna om bland förtroendevalda och tjänstemän i kommuner och landsting. Satsningen bygger på ett samarbete mellan ideella organisationer och . Utredningen om föräldrautbildning, som lade fram sitt betänkande Stöd i föräldraskapet (SOU 1997:161) , föreslår olika sätt på vilka föräldrar under olika perioder av barnens uppväxttid kan få stöd i sitt föräldraskap. Det är angeläget att det stöd som erbjuds tar sin ut- gångspunkt i föräldrarnas egna behov och önskemål och att det främjar det friska och positiva i att växa tillsammans med barn. Det handlar också om att ta tillvara och utveckla det nätverk som finns kring föräldrar. Det finns grupper av föräldrar som eller under barnets hela uppväxt har särskilda behov av stöd i sitt föräldraskap och bör få tillgång till sådant stöd. Organisationer och föreningar har varit engagerade i att på olika sätt erbjuda föräldrar utbildning och stöd under barnens uppväxt. Det finns dock anledning att i detta sammanhang understryka värdet att aktörer inom den frivilliga sektorn också finns med i utvecklingsarbete av olika slag av stöd i föräldraskapet. Många barn bor numera helt eller delvis tillsammans med enbart en förälder. Arbetslösheten har drabbat ensamföräldrar i högre utsträckning än andra, vilket kan medföra en risk för isolering, i synnerhet om barnet mister sin plats i barnomsorgen. Barn som förlorat kontakten eller har dålig kontakt med en av sina föräldrar är överrepresenterade bland barn som far illa. Det är därför angeläget att uppmärksamma utvecklingsarbete inom detta område. har det samlade ansvaret för att barns och ungdomars behov av stöd, hjälp och i vissa fall skydd blir tillgodosett. Detta kan ske genom olika insatser på hemmaplan, men också genom att barnet place- ras för utanför hemmet. Utvecklingen har gått alltmer mot att utveckla insatser på hemmaplan och mot en mer utbyggd samverkan mellan olika aktörer. Vissa grupper av barn an- ses ha mer uttalade behov av stöd. Barn till missbrukare, barn till psy- kiskt sjuka, barn som misshandlats, varit vittne till våld inom familjen eller varit utsatta för sexuella övergrepp är de som oftast brukar nämnas som exempel. Under en följd av år har utvecklingen gått mot att utforma gruppverksamheter för dessa barn, ett arbete som behöver fortsätta. föreslår i sitt betänklande Det gäller livet stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem (SOU 1998:31) ett utökat ansvar för vuxenvården när det gäller barn till psykiskt eller allvarligt sjuka föräldrar som missbrukar alkohol eller annat beroendeframkallande medel. Vuxenvården har inte tidigare haft ett sådant ansvar och det kommer därför att behövas nya arbetssätt och kompetenshöjande åtgärder. För att få till stånd ett sådant samarbete bör projekt som främjar samarbetet mellan myndigheter och ideella organi- sationer prioriteras. Bland de grupper som dessutom behöver uppmärksammas finns barn med neuropsykiatriska problem som tal- och skrivsvårigheter, MBD/DAMP, m.fl. För barn med funktionshinder finns, förutom de prioriterade områden som beskrivits ovan, behov av att utveckla och pröva verksamhet som gör det möjligt att få delta i gemenskap med andra barn i barnomsorg, skola och fritid. Barn med funktionshinder behöver få tillgång till det stöd som behövs för att få vara just barn och inte barn med funktionshinder. 4.2 Verksamhet till förmån för ungdomar Utgångspunkten för regeringens ungdomspolitik är att se ungdomar som fullvärdiga medborgare med både rättigheter och skyldigheter. Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv och verklig möjlighet till makt, inflytande och delaktighet. Ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas tillvara som en resurs. Frågor om ungdomars självständighet, inflytande och synen på ungdomar som en resurs är därför centrala såväl för ungdomspolitiken i sin helhet som för de särskilda satsningar som regeringen har möjlighet att göra med hjälp av medel ur Allmänna arvsfonden. Den allmänna fördelningen av stöd ur arvsfonden till ungdomsprojekt bör präglas av samma synsätt. Det är därför viktigt att bl.a. de insatser som görs för att stärka ungdomars ställning inte innebär att deras infly- tande utformas enbart på vuxnas villkor. Unga människors initiativför- måga, kunskaper och kreativitet måste ges verkligt utrymme och tas till- vara. I fördelningen av stöd ur arvsfonden kommer också projekt som stärker jämlikheten mellan olika ungdomsgrupper och jämställdheten mellan pojkar och flickor att prioriteras. Vidare kommer utveckling av nya lokala arenor att uppmärksammas, där ungdomars engagemang i rätt- visefrågor kan utvecklas i samverkan med andra. Samhällsutvecklingen präglas av en omfattande internationalisering. Dagens ungdomar är i många avseenden bärare av denna utveckling. Deras engagemang i internationella frågor och vilja att möta människor och kulturmönster från andra länder bör främjas och stödjas. Stöd ur Allmänna arvsfonden bör därför kunna ges till pilotprojekt som även innefattar internationella kontakter och resor eller vistelser utomlands under förutsättning att verksamheten leder till nationell nytta. De särskilda områden som regeringen avser att lyfta fram är följande: Musik engagerar många ungdomar och många är aktiva musikutövare. För de allra flesta förblir detta en givande fritidssysselsättning. En för- hållandevis stor grupp har större ambitioner med sin musik, men det är i realiteten relativt få som kan gå vidare och leva av sin musik. Det finns ett brett gränsland mellan musik som fritidssysselsättning och som för- sörjning. Detta gränsland spelar stor roll för utvecklingen av ungdomars kreativitet och entreprenörskap. Regeringen anser det därför angeläget att stödja projekt inom föreningslivet där unga, ickeprofessionella utövare av främst musik får möjlighet att finna nya vägar till ökad kunskap och till utveckling av entreprenörskap. Detta kan ske genom t.ex. samarbete med , Kontaktnätet, Rikskonserter, Folkets Husrörel- sen, eller andra ideella organisationer samt . Regeringen har för avsikt att avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för att uppmuntra nätverk mellan lokala föreningar som driver utvecklings- projekt i storstädernas utsatta bostadsområden. Genom sådana nätverk ökar också förutsättningarna för att erfarenheterna från de lokala aktivi- teterna leder till ett nationellt kunnande och agerande. Vänortsutbyte mellan ungdomar från skilda sociala miljöer kan vara ett mycket framgångsrikt sätt att skapa kunskap om och förståelse för var- andras villkor. Särskild uppmärksamhet kommer att ges projekt som gäller ungdomsutbyte mellan kommuner och kommundelarna som re- presenterar skilda sociala miljöer. I särskilt intressanta utbytesprojekt skall stöd kunna ges till skolklasser som samverkar med en ideell organi- sation. 4.3 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder Handikappolitiken har som syfte att utforma samhället så att det blir till- gängligt för alla medborgare. Det innebär att personer med funktions- hinder skall beredas samma möjligheter som andra att vara med i sam- hällslivet, delta i olika aktiviteter och bemötas med samma respekt som andra. Målet är att uppnå full delaktighet och jämlikhet. Trots de insatser som gjorts finns det fortfarande hinder för detta. Genom stöd ur Allmänna arvsfonden kan handikapporganisationer och andra ideella organisationer ges möjlighet att utifrån brukarnas egna be- hov och önskemål utveckla och pröva olika verksamheter och insatser som kan komplettera och utveckla samhällets stöd. Många av de projekt som beviljats stöd ur fonden har syftat till att ge beslutsfattare och olika personalgrupper ökad kunskap om hur olika funktionshinder påverkar livssituationen för personer med funk- tionshinder. Många projekt har också haft som syfte att öka kunskapen bland personer med funktionshinder och beslutsfattare om de handi- kappolitiska grunderna och om olika stödsystem inom handikappom- rådet. Personer med funktionshinder upplever ofta att de blir kontrollerade och ifrågasatta i sina kontakter med myndigheter som skola, socialtjänst, sjukvård och försäkringskassa m.m eller som arbetssökande. De känner sig uppenbart kränkta, inte trodda, diskriminerade och utan möjligheter att själva påverka sin livssituation. Det finns på ett principiellt plan en positiv inställning till att personer med funktionshinder skall kunna delta i samhällslivet som andra och bemötas på ett värdigt och jämlikt sätt. I vissa situationer tycks det ändå, ofta på grund av okunskap, finnas en oförmåga att bemöta personer med funktionshinder som jämlika. Det finns därför ett stor behov av utvecklingsverksamhet där ideella organisationer framför allt brukarorganisationer tillsammans med berörda parter kan söka och pröva former för att minska fördomar och motverka negativa attityder och därigenom förbättra bemötandet. En sådan form kan t.ex. vara att använda sig av kultur och kulturella uttrycksmedel, satir och humor. Denna typ av projekt men även andra som syftar till inflytande, ökat självbestämmande, valfrihet och oberoende för personer med funktions- hinder bör även fortsättningsvis prioriteras. Tillgänglighet i vid bemärkelse, dvs. i bostäder, publika lokaler, miljö, kommunikationer, fritids- och kulturaktiviteter och olika kommunala verksamheter är en viktig förutsättning för att personer med funktions- hinder skall kunna leva ett självständigt och oberoende liv och kunna delta i samhällslivet. Att kunna besöka vänner, att som konsument kunna besöka affärer, restauranger och biografer, att kunna ta del av kommu- nens service och information är exempel på aktiviteter som är naturliga för de allra flesta men som inte är självklara för personer med funktions- hinder. Handikapporganisationerna kan, genom information till olika aktörer om hur tillgängligheten kan ökas och genom olika samarbets- projekt med t.ex. branschorganisationer och berörda myndigheter, öka tillgängligheten. har på regeringens uppdrag utarbetat ett IT-pro- gram med inriktning på äldre och funktionshindrade personer. I utred- ningen konstateras bl.a informationsteknikens stora betydelse för perso- ner med funktionshinder men också ett behov av att genomföra utbild- ningssatsningar och försöksverksverksamhet för att göra tekniken mer tillgänglig för brukarna. Det är viktigt att ge handikapporganisationerna och andra ideella organisationer möjligheter att medverka i dessa aktivi- teter. Personer med psykiska funktionshinder, inte minst kvinnor, återfinns i ökande utsträckning bland dem som av olika skäl saknar bostad. Rege- ringen beslutade därför att avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för att möjlig- göra ideella organisationers medverkan för att tillsamman med kommu- nerna utveckla alternativa stöd- och boendeformer för personer med psy- kiska funktionshinder. Projekt i storstadsområden där riskerna för dessa personer att förlora fungerande nätverk och projekt som rör personer som förutom psykiska funktionshinder har ett pågående drogmissbruk upp- märksammas särskilt. 5 Information, erfarenhetsspridning, uppföljning och utvärdering I förordningen om Allmänna arvsfonden anges att Arvsfondsdelegatio- nens uppgift, förutom att fördela stöd ur fonden, också är att följa upp projekt samt att informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen utarbetar där- för en plan för arbetet med information och erfarenhetsspridning. 5.1 Information finns en allmänt hållen broschyr Nyskapande och utveckling .