prop · GL031D9 · 1998-01-01 00:00:00 — Slutsatser Regeringens bedömning är att de åtgärder som genomförs för att effektivisera och omstrukturera vården vid institutionerna är nödvändiga. Myndigheten skall lägga största vikt vid att uppnå balans mellan den vård som efterfrågas och de resurser som kan erbjudas, utan att vårdens kvalitet eftersätts. Trots att myndigheten genomfört kraftiga åtgärder för att få verksamheten i ekonomisk balans har efterfrågan av LVM-vård fortsatt att minska varför ett underskott beräknas även för . Underskottet tillsammans med ytterligare avvecklingskostnader beräknas bli . Delar av kostnaderna klarar myndigheten genom interna besparingar. Regeringen har i tilläggsbudgeten för föreslagit att tillförs SiS för den fortsatta omstruktureringen av missbrukarvården. Regeringen avser att utse en särskild utredare med uppgift att göra en fortsatt översyn av SiS organisation, verksamhet och framtida platsbehov. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas till SiS för . Därvid har hänsyn tagits till att överförs till för reglering av en personal- fråga. beräknas anslaget till respektive . 1 Anslag s- sparan de 1 950 Därav 1996 Utgifts - progno s 16 477 1998 Förslag 14 548 1999 Beräkna t 14 974 2000 Beräkna t 15 413 Beloppen anges i tusental kr Alkoholinspektionens skall bidra till att uppfylla målet för utgiftsområdet genom att övervaka efterlevnaden av alkohollagen, dvs. tillse att lagar och bestämmelser avseende hanteringen av alkoholdrycker efterlevs och bidrar till att samhällets alkoholpolitiska mål uppfylls. Alkoholinspektionen startade sin verksamhet med anledning av bl.a. EU-medlem- skapet och att beslutat att avskaffa de tidigare import-, export-, tillverknings- och partihandelsmonopolen när det gäller alkoholdrycker. Dessa har ersatts av ett nytt alkoholpolitiskt motiverat tillstånds- och tillsynssystem som hanteras av Alkohol- inspektionen. Regeringens överväganden Resultatinformation Alkoholinspektionens årsredovisning visar att de på ett tillfredsställande sätt uppnått sina verksamhetsmål. Den har präglats dels av uppbyggnad av verksamheten och dels av att hantera ett stort antal ansökningar om tillstånd. Verksamheten har stabiliserats och man har inlett arbetet med att bygga upp och utveckla tillsynsarbetet tillsammans med länsstyrelserna liksom ett centralt tillstånds- och tillsynsregister för såväl partihandeln som kommunernas serveringstillstånd. Inspektionen har också i uppgift att utvärdera kommunaliseringen av serveringstillstånden. Antalet tillståndsavgöranden har vida överstigit vad som antogs vid lagens tillkomst. De växande problemen med illegal alkoholhantering, det ökande ungdomsfylleriet och de nya alkoholdryckerna (alkoläsk m.m.) avspeglas i Alkoholinspektionens arbete. Enligt Alkoholinspektionens prognos för kommer de totala avgifterna för ansökningar och tillsyn att inbringa som tillförs statens inkomsttitel. Dessa avgifter är beräknade att täcka såväl Alkoholinspektionens kostnader som tillsyn. har i olika överläggningar med regeringen haft synpunkter på de, enligt deras mening alltför höga ansöknings- och tillsynsavgifterna för tillverknings- och partihandelstillstånd. Regeringens bedömning avseende revisionens iakttagelser () bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas till Alkoholinspektionen . beräknas anslaget till respektive . Utgifts - progno s 501 1998 Förslag 674 1999 Beräkna t 697 2000 Beräkna t 721 Beloppen anges i tusental kr inrättades i enlighet med ett av de krav som Europeiska kommissionen uppställt inför inträde i Europeiska unionen för att skulle få behålla detaljhandelsmonopolet på alkohol. avskaffades övriga monopol inom alkoholområdet. Detaljhandelsmonopolet skall fungera icke-diskrimi- nerande i enlighet med de principer som fastlagts i avtalet mellan staten och Systembolaget. För att säkerställa ickediskrimineringen inrättades som en oberoende nämnd med uppgift att pröva besvär över Systembolagets beslut att avvisa eller avföra viss alkoholhaltig dryck från sortimentet. Nämnden består av en lagfaren domare som ordförande samt fyra andra ledamöter. Den utses av regeringen . För beredning av ärenden hos nämnden utses en sekreterare som skall vara lagfaren. Regeringens överväganden Resultatinformation Nämndens verksamhet styrs helt av hur många leverantörer som överklagar inköpsbeslut. De första tillverknings- och partihandelstillstånden utfärdades i princip inte av Alkoholinspektionen förrän varför det dröjde innan det första klagomålet inlämnades. har ett femtontal ärenden avgjorts. Slutsatser Regeringen bedömer att ärendemängden för har stabiliserats på nuvarande nivå. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas till . beräknas anslaget till respektive . Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 1 Utgifts - progno s 30 000 1998 Förslag 30 000 1999 Beräkna t 30 000 2000 Beräkna t 30 000 Beloppen anges i tusental kr 2. Nytt anslag enligt tilläggsbudget 1 Internationaliseringen och det svenska EU-inträdet har ändrat förutsättningarna att bedriva en traditionell svensk alkoholpolitik. Exempel på sådana förändringar är ändrade regler för införsel av alkohol och avskaffandet av monopolen för tillverkning, import och partihandel av alkoholdrycker. Den illegala alkoholhanteringen ökar. Ungdomar är mer intresserade av, och positiva till, olika typer av narkotika. Narkotikan är alltmer lättillgänglig. Handeln via Internet med syntetiska droger är ett exempel på detta. Regeringens överväganden Resultatinformation Det förebyggande insatserna blir av avgörande betydelse när det gäller att motverka alkohol- och narkotikamissbrukets utbredning. Information, opinionsbildning och andra alkohol- och narkotikaföre- byggande insatser, framför allt på lokal och regional nivå, får därför en ökad betydelse i ansträngningarna att påverka attityder och beteenden. har i tilläggsbudgeten för budgetår 1997 beslutat att förstärka det alkohol- och narkotika- förebyggande arbetet med . Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget C 8. Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder . beräknas anslaget till respektive . 6.4 Övrig statlig verksamhet 6.4.1 Systembolaget AB Systembolaget är ett av staten helägt företag. I koncernen ingår förutom moderbolaget också ett helägt dotterbolag, . Verksamheten omfattar detaljhandel och partihandel med alkoholdrycker. Omsättningen uppgick till och antalet årsarbetare till 2 746 (hela koncernen). Avkastningen/vinsten uppgick till . Efter de stora förändringarna stabiliserades Systembolagets verksamhet och det kan konstateras att bolaget klarade de stora omställningar som krävdes i samband med det svenska EU-medlemskapet. Systembolaget hade således nära 200 leverantörer av vin och sprit jämfört med en leverantör . /97 hade Systembolaget totalt 2 609 märken till försäljning. Att försäljningen sjönk hade framför allt sin grund i ökad resandeinförsel, ökad införsel av illegal sprit samt minskad försäljning till restauranger. , som bildades , åtar sig hemtagning, lagring, ordersammanställning och distribution av sprit, vin och starköl för ett stort antal av Systembolagets leverantörer. /97 uppgick siffran till 98 stycken. En påtaglig förbättring av Lagenas ekonomiska resultat har skett , som var det andra verksamhetsåret. är målet att Lagena skall förränta insatt kapital. väntas förhandsbesked i det s.k. Franzénmålet, vilket kan avgöra om Systembolagets detaljhandelsmonopol strider mot EG-rätten. 7.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar (SoS) och dess ramanslag. Ramanslaget uppgår under till . disponerar härutöver en stor mängd anslag inom det socialpolitiska området. Dessa redovisas främst under verksamhetsområde A Hälso- och sjukvård, verksamhetsområde B Omsorg om äldre och personer med funktionshinder samt verksamhetsområde C Åtgärder för barn, socialt behandlingsarbete samt alkohol- och narkotikapolitik. skall bidrag till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att trygga en god hälsa och social välfärd samt omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen. är central expert- och tillsynsmyndighet inom socialtjänst, hälso- och sjukvård, tandvård, hälsoskydd, smittskydd, stöd och service till vissa funktionshindrade samt frågor som rör alkohol, tobak och andra missbruksmedel, såvitt det inte är en uppgift för någon annan statlig myndighet att handlägga sådana ärenden. I uppgifter ingår tillsyn, uppföljning, utvärdering och kunskapsförmedling. Styrelsen svarar också för marknadskontroll och tillsyn av medicinska produkter. skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområde 6 Totalförsvar genom att inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. inom det civila försvaret prioritera områden inom hälso- och sjukvård, socialtjänst, miljö- och hälsoskydd samt smittskydd där kapacitet, uthållighet och omställningsförmåga inte är godtagbar eller har brister. Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall uppfyller sammantaget de uppställda målen. De uppnådda resultaten försvarar nedlagda kostnader. Utgifterna under /96 översteg anvisade medel med vilket innebar en minskning av anslagsparandet i motsvarande mån. Nuvarande prognoser pekar på att anslagsparandet helt kommer att förbrukas . Större förändringar har under budgetåret avslutat en omfattande förändringsprocess i syfte att koncentrera verksamheten mot och höja kvalitet i tillsyn, uppföljning och utvärdering. Prioriteringar Hög prioritet skall ges åt att vidareutveckla verksamhetstillsynen inom hälso- och sjukvården, åt att följa upp förändringarna inom läkemedelsområdet, och åt olika insatser med anledning av förändringarna i socialtjänstlagen. skall noga följa, analysera och vid behov föreslå åtgärder med anledning av strukturförändringar och neddragningar i hälso- och sjukvården. 7.2 Resultatbedömning och slutsatser För att koncentrera verksamheten till de uppgifter som lades fast i propositionen om framtida roll, uppgifter och inriktning (1988/89:130) och som också lyftes fram i budgetpropositionen där en fördjupad prövning av styrelsen gjordes har såväl resursstyrning som organisatoriska förändringar inriktats mot en skärpt statlig tillsyn, mot uppföljning och utvärdering och mot stöd till huvudmännen i deras uppdrag att utveckla verksamheten. Vidare har åtgärder vidtagits för att få en bättre spridning av resultaten av verksamhet. En jämförelse mellan anslag och utfall för /96 (18 mån) visar att utfallet översteg anslaget med . Det ackumulerade anslagssparandet uppgick till . har i delårsrapporten avseende till redovisat ett utfall om . Utgiftsprognosen för uppgår till vilket skulle medföra att hela anslagssparandet förbrukas under innevarande år. tillsattes inom en arbetsgrupp för att i samråd med bl.a. ta fram uppföljningsbara mål för . Arbetsgruppens resultat har utgjort underlag för regleringsbrev avseende 1997. Då utvecklingsarbetet nått olika långt avseende olika verksamhetsområden är det, enligt regeringens mening, viktigt att arbetet drivs vidare så att resultatdialogen mellan styrelsen och regeringen ytterligare kan fördjupas. För ligger de mål och den inriktning som tidigare beslutats avseende fast. Hög prioritet skall ges åt att vidareutveckla verksamhetstillsynen inom hälso- och sjukvården, åt att följa upp och utvärdera de pågående förändringarna inom läkemedelsområdet, åt strukturförändringar och besparingseffekter inom hälso- och sjukvården och åt olika insatser med anledning av de beslutade förändringarna inom socialtjänstlagen. 1 Anslag s- sparan de 34 645 Därav 1996 Utgifts - progno s 419 639 1998 Förslag 369 636 1999 Beräkna t 379 680 2000 Beräkna t 389 758 Beloppen anges i tusental kr Regeringens bedömning Resultatinformation Målet för tillsyn är att bidra till hög säkerhet, god kvalitet och rättsenlighet inom de resursmässiga och andra ramar för verksamheterna som ges genom politiska beslut. Av årsredovisningen framgår att den medicinska tillsynen har vidareutvecklats . Arbetet har bedrivits i nära samarbete med och med stöd av vårdens professionella organisationer och huvudmännen där inte minst det stora intresset för kvalitetsutveckling har bidragit till den positiva utvecklingen. En mycket viktig del av verksamheten är kunskapsåterföring till huvudmännen och de praktiskt verksamma i vården. har kunskapsåterföringen från tillsynen ökat väsentligt och nya metoder använts, bl.a. har informa- tionsbladet RiskRonden lagts ut på Internet. har i en skrivelse till bl.a. redogjort för sitt arbete med att skapa en enhetlig policy för primär medicinsk tillsyn. Styrelsen har också redovisat sin syn på frågor som rör disciplinära åtgärder i tillsynsarbetet. tillsynsstab har bl.a. till uppgift att arbeta med samordnings- och metodutvecklingsfrågor. pågår ett arbete med framtagande av riktlinjer som skall utgöra utgångspunkten för arbetet vid de regionala tillsynsenheterna. Arbetet med att tydligare formulera mål för den medicinska tillsynen var en prioriterad uppgift för den grupp som hade till uppgift att ta fram uppföljningsbara mål för , vilket också återspeglas i regleringsbrevet . Avsikten är att såväl insatser som effekter tydligare skall kunna följas . På det sociala tillsynsområdet ligger huvudansvaret för det direkta tillsynsarbetet hos länsstyrelserna. har bl.a. genom rapporter och konferenser bidragit till kunskapsförmedling och metodutveckling. Enligt bedömning innebär dock de begränsade resurserna såväl inom den egna myndigheten som inom länsstyrelserna att de statliga tillsynsinsatserna är otillräckliga sett ur ett klientperspektiv. Syftet med den s.k. aktiva uppföljningen är att länsvis granska ändamålsenligheten i de åtgärder som kommuner och landsting vidtar för att tillgodose befolkningens behov av hälso- och sjukvård och socialtjänst. skall identifiera aktuella problem och frågeställningar och genom en analys av dessa föreslå vilka åtgärder huvudmännen bör vidta. Under /96 granskades fem län. Samtliga län kommer att ha granskats varefter en utvärdering av arbetsmetodiken kommer att ske bl.a. i syfte att lägga större tyngdpunkt vid de verksamheter som har primärkommunalt huvudmannaskap. Målet för nationella uppföljning och utvärdering är att till samt till kommuner och landsting ta fram underlag av hög kvalitet vad avser tillförlitlighet, relevans och aktualitet om välfärdsförhållandena i vid bemärkelse. Underlaget skall ge mottagarna goda möjligheter att värdera, ompröva och utveckla verksamheterna. Under budgetåret producerade bl.a. två årgångar av Jämförelsetal för och en andra för utkom . Sjukvården i kompletterades med en Hälso- och sjukvårdsstatistisk årsbok såväl 1995 som 1996. bedrev under /96 på regeringens uppdrag bl.a. uppföljningar av tre omfattande reformer handikappreformen, ädelreformen och psykiatrireformen. Dessa uppföljningar har rapporterats till regeringen i särskild ordning. (EpC:s) verksamhet utvecklas positivt. Data ur registren används i ökad utsträckning både i svensk och internationell forskning. Registerdata kan nu distribueras för lokalt bruk i kommuner, landsting och organisationer utan en omfattande resursinsats. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att det informationssystem för kvalitets- och resultatuppföljning inom hälso- och sjukvården (MARS- systemet) som håller på att utvecklas inom positivt kan bidra till att vidareutveckla kvaliteten i vården. framhålls vikten av att finansierings- och huvudmannaskapsfrågorna för systemet klarläggs och säkerställs. Av budgetunderlag avseende 1998 framgår att en utvärdering av MARS både vad avser den valda presentationsformen och värdet av de olika faktadatabaserna kommer att inledas för att förslag beträffande bl.a. den långsiktiga finansieringen skall kunna lämnas . arbete med utbildnings- och utvecklingsfrågor skall aktivt bidra till förnyelsearbetet inom och hälso- och sjukvården. Styrelsen konstaterar i årsredovisningen att arbetet med utvärdering av socialt arbete (CUS) börjar att finna sin form och att resultaten börjar att få genomslag i den praktiska verksamheten. konstaterar att arbetet med att finna ett systematisk utnyttjande av de statliga utvecklingsmedlen inte hunnit tillräckligt långt och därför kommer att ägnas särskild uppmärksamhet . Regeringen välkomnar detta initiativ. Med anledning av ändringarna i socialtjänstlagen bör , enligt regeringen, prioritera utvecklingen av kvalitet och kompetens inom olika verksamheter. Ett viktig område är att stödja utvecklingen av dokumentationssystem. Som stöd till kommunerna bör se över behovet av allmänna råd och informera om den nya lagstiftningen. Det är också angeläget att den nya lagstiftningen noga följs upp och utvärderas. Insatserna inom beredskapsområdet har kunnat förstärkas kvalitativt som resursåtgången har begränsats. Beredskapslagringen fungerar nu tillfredsställande. I budgetunderlaget konstaterar att den nya lagen (1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården som trädde i kraft innebär att har fått ett vidgat tillsynsområde som tillsynsrollen har förändrats. Enligt krävs ett ytterligare resurstillskott, utöver det som kunde frigöras genom omprioriteringar och vissa reformmedel , om för att styrelsen skall ha möjlighet att bedriva verksamheten enligt lagens intentioner. En aktiv och kompetent tillsynsorganisation har enligt regeringen hög prioritet och regeringen delar bedömning att ytterligare medel bör tillföras för att vidareutveckla verksamhetstillsynen över hälso- och sjukvården. I regeringens proposition 1996/97:27 om läkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjning m.m. föreslogs att bl.a. skall inrätta och föra olika register vad avser förskrivare och läkemedelsanvändning. föreslogs vidare få i uppgift att följa upp och utvärdera reformen. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Uppföljningen beräknas pågå och bl.a. avse om och i så fall hur läkemedelsanvändning förändras i och med det förändrade förmånssystemet och överföringen av kostnadsansvaret till landstingen. Enligt styrelsen ryms inte dessa uppgifter inom ramanslaget varför styrelsen hemställer om att få disponera den utgående reservationen från det tidigare anslaget Bidrag till husläkarsystem för dessa ändamål. Enligt regeringens mening har uppbyggnad av säkra och tillförlitliga register och uppföljning och utvärdering av reformerna inom läkemedelsområdet hög prioritet. Detta gäller inte minst uppföljningar ur patientperspektiv där också eventuella köns- och regionala skillnader bör analyseras. I syfte att säkerställa ett omfattande och långsiktigt arbete på läkemedelsområdet bör ramanslag till- föras ytterligare resurser för dessa uppgifter. I budgetunderlaget hemställer vidare om att vissa medel avseende register för öppen vård och skador överförs från anslaget Bidrag till hälso- och sjukvård (Dagmar-ersättningarna) till ramanslag. Regeringen har för avsikt att i kommande överläggningar med sjukvårdshuvudmännen aktualisera denna fråga. Intäktsfinansierad verksamhet Inom bedrivs viss intäktsfinansierad verksamhet. Merparten avser försäljning av olika trycksaker. Vidare tas vissa utgifter ut vad avser material från EpC och för kontrollen av medicintekniska produkter. Avgifterna för utfärdande av legitimationer får inte disponeras av utan inlevereras direkt till inkomsttitel. Dessa avgifter, som inte ingår i nedanstående sammanställning, beräknas uppgå till 1998. I regleringsbrevet gavs i uppdrag att göra en översyn av den avgiftsfinansierade verksamheten och lämna förslag på hur den samlade styrningen av denna bör utformas. Uppdraget beräknas avrapporteras . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Den ekonomiadminstrativa värdering som RRV har utfört av samtliga statliga myndigheter har beträffande SoS givit EA-värdet fullt tillfredsställande. I en särskild revisionspromemoria konstaterar RRV att årsredovisningen är tillfredsställande med hänsyn till att disponerar så många anslag och att verksamheten omfattar ett så vitt område. anför verket att inriktningen på enskilda insatser gör det svårt att göra jämförelser mellan åren. Regeringen delar denna bedömning som man kan konstatera att ett målinriktat arbete med att utveckla resultatrapporteringen bedrivs inom styrelsen. Slutsatser Vid beräkning av anslaget har hänsyn tagits till den förändrade uppgiftsfördelningen mellan och till följd av beslut med anledning av proposition 1995/96:206 Vissa skolfrågor m.m. där regeringen föreslog att ansvaret för tillsyn, uppföljning, utvärdering och utveckling av förskoleverksamhet och skolbarnomsorg skulle övergå från till . Regeringen uppdrog åt de två myn- digheterna att belysa och lämna förslag vad avsåg gränsdragningar, behov av ev. övergångsbestämmelser m.m. Inriktningen var att förändringen skulle genomföras . I en gemensam skrivelse har myndigheterna föreslagit att , varav utvecklingsmedel, överförs från till . I anslagsberäkningen har således flyttats från anslag till . Ersättning av vad beträffar vissa patientöverföringar mellan och har tidigare beräknats under anslaget Bidrag till hälso- och sjukvård. Medel för dessa ersättningar beräknas från och med under ramanslag. Anslagsberäkningen utgår vidare från att det generella besparingskravet om tillämpas på anslag. tillförs styrelsen avseende förstärkt verksamhetstillsyn inom hälso- och sjukvården och vissa insatser inom läkemedelsområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas till . beräknas anslaget till respektive . BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET INTÄKTER (SOM FÅR1 DISPONERAS) KOSTNADER2 RESULTAT KOSTNADSTÄCKN % UPPDRAGSGIVAR E STATEN % UPPDRAGSGIVAR E ÖVRIGA % Utfall 1995/96 17 635 16 958 677 104 15 85 Varav 1996 13 141 11 305 1 836 116 15 85 Prognos 1997 13 000 16 000 3 000 81 15 85 Budget 1998 9 700 15 000 5 300 65 15 85 Beräknat 1999 9 500 15 000 5 500 63 15 85 Beräknat 2000 9 500 15 000 5 500 63 15 85 1. Beloppens anges i 2. I kostnaderna ingår ej informationsenhetens lönekostnader för framtagande av försålda trycksaker, vilka utgör av intäkterna. 8 E Stöd till forskning 8.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar väsentliga delar av stödet till forskning och utvecklingsarbete rörande insatser för individer och familjer, äldre och personer med funktionshinder, de ekonomiska välfärdssystemen, folkhälsa och hälso- och sjukvård. Detta motsvarar i stort ansvarsområde. Stödet lämnas genom och dess anslag. Dessutom finns vissa medel av stor vikt för området inom andra myndigheters anslag, bl.a. () och (SiS) men även (SoS), av medicinsk metodik (SBU), (), (), (), () och försäkringskassorna. () omsluter sammanlagt . Satsningar på forskning inom övriga myndigheter beräknas uppgå till ungefär motsvarande belopp. Dessutom bör noteras att den med löntagarfondsmedel inrättade och allergiforskning beviljade totalt i forskningsstöd fördelade . Effektmålet för stöd till forskning är att öka kunskapen om tillstånd, processer och effekter rörande hälsa och social välfärd. Socialvetenskapliga forskningsrådets skall bidra till att uppfylla målet för verksamhetsområdet genom att främja och stödja betydelsefull grundforskning och tillämpad forskning inom socialvetenskap, socialpolitik och folkhälsopolitik samt sprida information om kunskapsläge och aktuell forskning. För fullgörande av sitt uppdrag disponerar två ramanslag, ett för sin administration och ett för utbetalning av forskningsmedel. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 144 97 99 102 105 108 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Verksamheten har med gott resultat bedrivits i planerad omfattning inom givna ramar. Större förändringar erhöll SFR ett mindre medelstillskott samt ett antal uppdrag i linje med vad som föreslogs i propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5). Samtliga dessa uppdrag pågår under innevarande år och fortsätter .