prop · GL03155 · 1998-01-01 00:00:00 — fram har dock antalet anställda i kommuner och landsting sjunkit med ca 156 000 personer och uppgår till ca 993 000 personer. har antalet anställda minskat med i genomsnitt . Tabell 13.1 Antal anställda i kommuner respektive landsting 1000-tal 1992 1993 1994 1995 1996 1993 1994 1995 1996 1997 Kommun 726 734 755 758 742 Landsting 319 305 273 247 251 Totalt 1088 1045 1039 1028 1005 1 Källor: och har antalet hel- och deltidsanställda (exkl. timavlönade) i kommunerna minskat med ca 16 000. bildades ett kommunalförbund dit verksamheten vid i och överfördes. Överföringen motsvarar ca 13 000 personer vilket innebär att nettominskningen uppgår till ca 3 000 anställda. har antalet anställda minskat med i genomsnitt . I landstingen har antalet anställda minskat . Hänsyn skall dock tas till huvudmannaskapsförändringar (bl.a. överföring av lärare från staten, vårdanställda samt personal för omsorger och särskola till kommunerna). har antalet anställda ökat med 4 000 personer. Ökningen beror på ovan nämnda överföring av verksamhet och om hänsyn tas till denna minskade antalet anställda i landstingen med 9 000 . har antalet anställda minskat med i genomsnitt . 13.4 kommunala företag har varit relativt . fanns det enligt SCB:s inventering totalt 1 596 majoritetsägda företag. Ökningen beror helt på att antalet energiföretag ökat med 97 stycken. Detta förklaras av att samma juridiska person inte får bedriva både nätverksamhet och produktion av eller handel med el. Tabell 13.2 Antal majoritetsägda kommunala företag 1992 1993 1994 1995 1996 Kommun 1 534 1 455 1 459 1 450 1 482 Landsting 107 121 120 126 114 Totalt 1 641 1576 1 579 1 576 1 596 Källa: Den dominerade associationsformen för kommunala företag är aktiebolag. drev av de kommunala företagen i aktiebolagsform. Den näst vanligaste formen är stiftelse, av det totala antalet kommunala företag. De vanligaste verksamhetsområdena är teknisk verksamhet som el-, värme- och vattenförsörjning samt fastighetsförvaltning. Detta gäller såväl om man studerar antalet företag, antalet anställda som omsättningen. Av det totala antalet företag är drygt 350 kommunala bostadsföretag. 14 Den internationella kommunen Inledning Stora delar av det arbete som i och andra internationella sammanhang bedrivits har inte i ett första skede nämnvärt påverkat kommuner och landsting. När överenskommelser, projekt etc. skall förverkligas blir dock både konsekvenser för och möjligheter till medverkan för de lokala och regionala organen mera tydlig. I detta avsnitt refereras därför till en del EU och övriga internationella skeenden, vilka i förlängningen troligen kommer att påverka eller involvera kommunerna och landstingen. Ordförandeskapet i EU är angeläget om att följa de frågor, som återfunnits på tidigare och nuvarande ordförandeskaps dagordningar. Många frågeställningar vilka ursprungligen är av mera övergripande karaktär kan vid införlivandet i nationell lagstiftning få genomslag på den lokala och regionala nivån. Av den anledningen finns det skäl att bevaka bl.a. frågor kring utvidgningen av medlemskretsen i EU samt sysselsättningen. Det regionala samarbetet spelar en mycket viktig roll för stabiliteten och välståndet i . Rådet noterar bl.a. utvecklingen i (Östersjöstaternas råd) och i det arktiska området vid . Rådet har även noterat förslag om ett nordligt perspektiv inom unionens politikområden och har bett kommissionen att lägga fram en interimsrapport i denna fråga vid ett kommande möte i . konstaterar i inledningen till sitt arbetsprogram för att EU går in i en period av omfattande förändringar. Inför nästa sekel kommer genomförandet av Amsterdamfördraget, övergången till en gemensam valuta, utvidgningsprocessen och de interna reformer som behöver ledsaga den, att förändra karaktären på unionen på ett mer radikalt sätt som . har enligt artikel 4.2 i rådgivande uppgifter. Närmare bestämmelser om kommittén finns i artiklarna 198a- 198c i . har i och med utgången av varit verksam och avslutade därmed sin första mandatperiod. och nominerade delegater och suppleanter till kommittén och den beslöt föreslå Europeiska unionens råd att förordna tolv delegater och tolv suppleanter (artikel 198a i ). Vid regeringskonferensen i enades EU:s medlemsländer om vissa förändringar i beträffande . har haft fem plenarmöten . Den svenska delegationen har svarat för åtta rapportörskap, d.v.s. yttranden som antagits av plenarsessionen. Bland annat har tillsammans med en finländsk ledamot lämnat ett meddelande om antagandet av regionala utvecklingsprogram i de nya medlemsländerna. har haft ansvar för två rapportörskap kring meddelanden från Kommissionen om vissa åtgärder inom folkhälsoområdet. har svarat för en grönbok om offentlig upphandling inom EU. Strukturfonder Ansvaret för att följa utvecklingen av strukturfondsprogrammen i genomförandeorganisationen innehas av övervakningskommittéer. Dessa är sammansatta av företrädare för departement, regionala och lokala organ, arbetsmarknadens parter, intresseorganisationer och EU- kommissionen. Kommittéerna anser överlag att det är för tidigt att dra några långtgående slutsatser om programmens effekter. I de geografiskt avgränsade programmen är utöver staten även kommuner och landsting viktiga medfinansiärer. En viktig fördel med den valda finansieringsmodellen i dessa program är att lokala och regionala prioriteringar får ett betydande genomslag när det gäller vilka projekt som finansieras. Av den totala nationella offentliga finansieringen svarade kommunerna för , landstingen för medan staten svarade för , varav länsstyrelser för . Statskontoret konstaterar i sin rapport om den svenska medfinansieringen (1997:12) att den varit tillräcklig samt att organisationen bedöms som väl anpassad för att klara en bred finansiering. I sin rapport föreslår dock Statskontoret att åtgärder bör övervägas för att förbättra möjligheterna till medfinansiering, bl.a. föreslås att strukturfondernas andel ökas. Arbetsgruppen (Fi 1995:E) med uppgift att behandla kommunala och regionala frågor inom Europeiska unionen. beslutade chefen för om förnyat förordnande för Arbetsgruppen (Fi 1995:E) med uppgift att behandla kommunala och regionala frågor inom Europeiska unionen framåt. Till ordförande utsågs statssekreteraren i Inrikesdepartemenetet och ledamöterna utgörs av representanter för , , Utrikes-, Närings- och handels- samt Inrikesdepartementen. Gruppen har haft fem möten och diskuterat bl.a. följande frågor: Östersjömiljarden, EU:s framtida regional- och strukturpolitik, Agenda 2000, förberedelserna av det svenska EU- ordförandeskapet samt Europeiska monetära unionen. Östersjöperspektivet och det gränsregionala samarbetet Regionalt arbete i Östersjö- och är högt prioriterat av den . är starkt engagerat inom ramen för Östersjöstaternas råd och . För att lyfta fram betydelse för tillväxt och sysselsättning i beviljade ett anslag på utöver det reguljära utvecklingssamarbetet med . Därav har i beviljats för ett projekt att bygga upp en fungerande kommunförvaltning i Jelgava i . samt ett par kommuner i länet deltar i projektet. En mycket viktig roll spelar det samarbete där kommuner, landsting, län och regionala organisationer (bl.a. Sydsam, /East , ) direkt samverkar med motparter i grannländerna. Verksamheten stöds till stor del genom budgetmedel från SIDA (och på dess uppdrag eller Hälso- och sjukvårdens ). SIDA har 1997 finansierat projekt på nästan . Lägger man till de kommunala insatserna t.ex. i form av experttid och överföring av utrangerad utrustning blir värdet av insatsen i det decentraliserade samarbetet betydligt högre för mottagaren. har med statlig finansiering genomfört en rad projekt i och för utveckling av demokrati och förvaltning och en förbättrad regional och lokal infrastruktur. De baltiska staterna går in i ett nytt skede. Många infrastrukturbehov på lokal och regional nivå är nu utredda och nästa steg är genomförandet av överenskomna åtgärder. har 1997 låtit utföra en enkätstudie i samtliga kommuner angående strategidokument för det internationella arbetet. Huvudskälen för många kommuner verkar vara att utveckla både ortens näringsliv och den kommunala verksamheten, och där kan både bidrag från EU och vänortsutbyte komma väl till pass. är ett viktigt forum för frågor av gemensamt intresse för . Detta gäller inte minst de demokratiska frågornas hantering och utvecklingen på och regional nivå. I slutdokumentet från toppmötet bekräftade stats- och regeringscheferna de lokala organens grundläggande betydelse när det gäller att bevara stabiliteten i . värnar de mänskliga fri- och rättigheterna och ställer stränga krav på medlemsstaternas demokratiska grundsyn. Ett viktigt syfte med samarbetet är att medverka till överenskommelser och gemensamma handlingslinjer på bl.a. administrativa, ekonomiska, juridiska, kulturella, sociala och vetenskapliga områden. Kommunala och regionala frågor hanteras bl.a. i kommunalkongressen (CLRAE) och styrkommittén för kommunala och regionala frågor (CDLR). Verksamheten inom t.ex. den särskilda expertgruppen för gränsöverskridande samarbete (LR-R-CT) under CDLR fortsatte. Expertgruppen diskuterade ett förslag till protokoll till den Europeiska ramkonventionen om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan. Initiativet till ett modellavtal för sådan samverkan har tagits. Vidare har en analys av samarbete ifråga om regional fysisk planering presenterats och en studie om media på lokal och regional nivå i gränsområden inletts. För övrigt har man i dessa organ diskuterat bl.a. tillämpningen av den europeiska konventionen om självstyrelse, medborgarnas inflytande på verksamhet (citizens charter), ett förslag till en ny konvention om regionalt självstyre, beskattningsrätt, lokala valsystem samt förslag till europeiska konventioner om bergsregioner respektive landsbygd. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1997/98:155 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Konsumtionsvolymen i fasta priser beräknas med ett särskilt löne- och prisindex. Konsumtionen är sålunda den del av verksamheten som finansieras med skattemedel. Försäljning av fastigheter redovisas som en minuspost, vilket reducerar nettoinvesteringarna. Det gäller normalt då investeringarna överstiger avskrivningar och förändring av pensionsskuld. Exklusive extraordinära poster. Först /98 påverkas kostnader och prestationer av . Sfi-nivå motsvarar grundläggande kunskaper i det svenska språket. Konsumtion och investeringar. har, med syfte att motverka kommunala skattehöjningar, en lag om minskning i särskilda fall av det generella statsbidraget gällt. Statsbidragen redovisas netto efter avgift till det kommunala mervärdesskattesystemet. Avser inkomster i verksamheten, ej inkomster vid försäljning av fastigheter o.dyl. Nettoinvesteringar erhålls genom att totala investeringar adderas med inköp av fastigheter samt reduceras med försäljning av fastigheter. Det gäller normalt då investeringarna överstiger avskrivningar och förändring av pensionsskuld. Resultat efter skatteintäkter och finansnetto (exklusive avskrivningar). har tillförts de skatteintäkter som tillföll kommunerna enligt det slutliga taxeringsutfallet. Källa: Vad kostar verksamheten i din kommun, bokslut , SCB och . Avser ej , och kommuner. Exklusive extraordinära poster. Inklusive införanderegler och förändringar i kostnadsutjämningen. Enligt lagen om redovisning (SFS 1997:614) skall kommuner och landsting upprätta en sammanställd redovisning (s.k. koncernredovisning). De redovisade uppgifterna avser endast företag som är medlemmar i . Dessa äger fastigheter motsvarande av det samlade kommunala bostadsbeståndet. Rapporten är en resultat av samarbete mellan EpC vid och forskargrupper. Andra samarbetspartner har varit , och . Ohälsotalet är ett mått på socialförsäkringens utbetalningar av ersättning för ohälsa. Ohälsotalet definieras som antal dagar per försäkrad och år med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning och förtidspension/sjukbidrag på grund av sjukdom. Dagar med partiell ersättning räknas om till heldagar. Partiellt ohälsotal är det mått på ohälsa som är möjligt att redovisa efter de regelförändringar som trädde i kraft . Dessa innebar att allmän sjukpenning under sjukfallets 14 första dagar inte längre finns med i statistiken samt att rehabiliteringspenning och förebyggande sjukpenning tillkommit som nya ersättningsslag. 10-minutersgränsen motsvarar rimlig väntetid för hjärtstopp, svår andningssvikt, högt andningshinder och svår blödning. 20-minutersgränsen motsvarar längsta väntetid för hjärtsjukdom med smärta, svår astma, blödning och svåra frakturer. 30-minutersgränsen motsvarar rimlig väntetid för övriga akuta sjukdomar eller skador. deltar samtliga offentliga kliniker i landet registret. Från privata kliniker rapporteras av samtliga privat utförda operationer. Det täcker av samtliga utförda operationer i . Med offentlig konsumtion avses i NR produktionsvärdet för offentliga myndigheter minus intäkter för försäljning av varor och tjänster. Produktionsvärdet beräknas som summan av löner, kapitalförslitning och förbrukning av köpta varor och tjänster i verksamheten. Värdet av sjukvårdskonsumtionen antas således vara lika stor som kostnaderna för den. För hälso- och sjukvårdens del omfattar den offentliga konsumtionen de samlade utgifterna för sjukvårdshuvudmännen och socialförsäkringen för sjukvård som drivs i offentlig regi. Även kostnaderna för läkemedel i den offentliga slutna vården betraktas som offentlig konsumtion. Den största minskningen kan dock härledas till omorganisationen av verksamheten. Ädelreformen innebar bl.a. att kostnader om i 1991-års priser (1,av BNP ) överfördes från landstingens hälso- och sjukvård till den kommunala äldre- och handikappomsorgen. Därmed kommer dessa kostnader att redovisas i Nationalräkenskaperna som kostnader för äldre- och handikappomsorg inom den sociala sektorn i stället för kostnader för hälso- och sjukvård. Oavsett att man ser samma tendenser när det gäller utvecklingen av ohälsotalet är det svårt att utan närmare uppgifter och analys avgöra i vilken utsträckning dessa kostnadsskillnader avspeglar skillnader i patienternas behov av behandling, skillnader i behandlingsmetoder, resursbehov per behandling eller kostnaden för dessa resurser. Korrigerat för huvudmannaskapsförändringar. Kostnadsökning som följd av att läkemedel hamstrades uppskattas till 1,3 miljarder. SCB:s undersökning av hushållens inkomster. Nettoutgifter fås genom att de totala utgifterna reduceras med inkomsterna, bl.a. avgifter. Se vidare Jämförelsetal för , 1996, . 21§ socialtjänstlagen, SoL, (1980:620), 5§ lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (1993:387), LSS, hälso- och sjukvårdslagen, HSL (1982:763) Regeringens skrivelse 1996/97:120. I vissa mycket enstaka fall kan assistansersättning enl. utgå i särskilt boende. I genomsnitt 67 personer per 10 000 invånare. Integrerad statistik över utgifter och inkomster för det sociala skyddet i EU-länderna. bearbetning av statistik från EPC:s patientregister över utskrivna samt missbrukarstatistik. Verksamhetsindelningen i det kommunala räkenskapssammandraget förändrades . För information angående omhändertagande av flyktingar se avsnitt 8 angående Flyktingmottagande. Definierat som bidragstagande mer än . Antalet anställda omräknat till heltidstjänster med hjälp av sysselsättningsgraden. Studie genomförd av SCB på uppdrag av Kostnaden för daghem avser barnomsorg. Enskild barnomsorg ingår inte. Skall enligt grundskoleförordningen utarbetas för elever i behov av särskilda åtgärder sammanställning av betyg från 120 gymnasieskolor enligt 2 kap. 9 § gymnasieförordningen (1992:394) exklusive kostnader för skolskjutsar och reseersättningar det år de fyller . Se även tabell 8.6 För ytterligare uppgifter om sfi och den genomförda utvärderingen av undervisningen se avsnitt 8 om Flyktingmottagandet. Siffrorna för fördelningen mellan kommun och annan anordnare samt andel kvinnor och män saknas Sfi beskrivs även under avsnitt 7.3 Vuxenutbildning. Tabell 7.20 innehåller studieresultat för /97. egenregiverksamhet eller genom kommunalförbund. , Miljö- och hälsoskydd i kommunerna osv. , totalt 272 av 288 kommuner besvarade enkäten. Sammanlagt 210 svarande kommuner Rapport 4765, luft och gröna skogar. Underlagsrapport från till SOU 1997:105. Löpande priser omräknat med konsumentprisindex. 1997/98:58 om Amsterdamfördraget prop. 1997/98:70 om utvecklingssamarbete med - 2001 skr.1997/98:85 med redogörelse för verksamheten inom .