prop · GL0399 · 1998-01-01 00:00:00 — En förening som upprättar årsredovisning, koncernredovisning eller delårsrapport i enlighet med första eller andra stycket skall inte tillämpa bestämmelserna i 1, 2, 4 och 5 §§, 6 § första stycket och andra stycket första meningen, 7 § första och fjärde styckena, 8 §, 9 § första stycket, andra stycket 1, 2 och 7, tredje och fjärde styckena samt 11 §, 12 § första stycket och andra stycket första meningen samt 13 och 14 §§. För en sådan förening gäller inte heller vad som sägs i 10 § första stycket om koncernredovisningens delar. Denna lag träder i kraft . 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs att 2 kap. 22 § lagen (1990:325) om själv- deklaration och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 22 §1 Om en revisionsberättelse för den som har inkomst av närings- verksamhet innehåller upplysning, uttalande eller anmärkning enligt 10 kap. 10 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 10 § lagen (1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa företag skall en kopia av revisionsberättelsen fogas vid självdeklarationen. Revisions- berättelsen skall dock inte bifogas om den endast innehåller uttalande att årsredovisningen uppgjorts enligt aktiebolagslagen, att styrelseledamöter och verk- ställande direktör bör beviljas ansvarsfrihet eller uttalande som avses i 10 kap. 10 § sjätte stycket aktiebolagslagen. För fåmans- företag skall lämnas förteckning som avses i 12 kap. 9 § aktie- bolagslagen samt förteckning över utbetald rörlig ränta till personer som avses i 2 § 9 mom. sjätte stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Om en revisionsberättelse för den som har inkomst av närings- verksamhet innehåller upplysning, uttalande eller anmärkning enligt 10 kap. 28 32 §§ aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 10 § lagen (1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa företag skall en kopia av revisionsberättelsen fogas vid självdeklarationen. Revisions- berättelsen skall dock inte bifogas om den endast innehåller uttalande att årsredovisningen uppgjorts enligt aktiebolagslagen, att styrelseledamöterna och den verkställande direktören bör beviljas ansvarsfrihet eller uttalande som avses i 10 kap. 29 § första stycket aktiebolagslagen. För fåmansföretag skall lämnas förteckning som avses i 12 kap. 9 § aktiebolagslagen samt förteck- ning över utbetald rörlig ränta till personer som avses i 2 § 9 mom. sjätte stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. För inländskt skadeförsäkringsföretag skall lämnas en bestyrkt kopia av protokoll eller annan handling, som visar hur resultaträkningen och balansräkningen för beskattningsåret slutligt fastställts samt hur vinsten disponerats. Denna lag träder i kraft . 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder Härigenom föreskrivs att 6 a och 6 b §§ lagen (1990:1114) om värdepappersfonder i skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 a §1 Om revisorn vid fullgörandet av sitt uppdrag i fondbolaget får kännedom om förhållanden som 1. kan utgöra en väsentlig över- trädelse av de författningar som reglerar fondbolags verksamhet, 2. kan påverka fondbolagets fortsatta drift negativt, eller 3. kan leda till att revisorn avstyrker att balansräkningen eller resultaträkningen fastställs eller till anmärkning enligt 10 kap. 10 § aktiebolagslagen (1975:1385), skall revisorn omgående rapportera detta till . Om revisorn vid fullgörandet av sitt uppdrag i fondbolaget får kännedom om förhållanden som 1. kan utgöra en väsentlig över- trädelse av de författningar som reglerar fondbolags verksamhet, 2. kan påverka fondbolagets fortsatta drift negativt, eller 3. kan leda till att revisorn avstyrker att balansräkningen eller resultaträkningen fastställs eller till anmärkning enligt 10 kap. 30 och 31 §§ aktiebolagslagen (1975:1385), skall revisorn omgående rapportera detta till . Revisorn har en motsvarande rapporteringsskyldighet om han eller hon får kännedom om förhållanden som avses i första stycket vid fullgörande av uppdrag som revisorn har i fondbolagets moderföretag eller dotterföretag eller ett företag som har en likartad förbindelse med fondbolaget. 6 b §2 Vad som sägs om revisor i 6 a § skall också tillämpas i fråga om granskare som utsetts enligt 10 kap. 14 § aktiebolagslagen (1975:1385) i fondbolag. Vad som sägs om revisor i 6 a § skall också tillämpas i fråga om särskild granskare som utsetts enligt 11 kap. 21 § aktiebolagslagen (1975:1385) i fondbolag. Denna lag träder i kraft . 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1300) om krigsmateriel Härigenom föreskrivs att 23 § lagen (1992:1300) om krigsmateriel1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 23 § Om en revisor i sin gransk- ningsverksamhet har anmärkt på ett företags efterlevnad av bestämmelserna enligt denna lag och anmärkningen har framförts i en sådan revisionsberättelse som sägs i 10 kap. 10 § aktiebolags- lagen (1975:1385) eller 4 kap. 10 § lagen (1980:1103) om årsredovis- ning m.m. i vissa företag, skall han genast sända in en kopia av revisionsberättelsen till Inspek- tionen för strategiska produkter. En revisor vid en svensk statlig myndighet har motsvarande skyldighet. Om en revisor i sin gransk- ningsverksamhet har anmärkt på ett företags efterlevnad av bestämmelserna enligt denna lag och anmärkningen har framförts i en sådan revisionsberättelse som sägs i 10 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 10 § lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag, skall han genast sända in en kopia av revisionsberättelsen till Inspek- tionen för strategiska produkter. En revisor vid en svensk statlig myndighet har motsvarande skyldighet. Denna lag träder i kraft . 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag föreskrivs att 2 kap. 1 §, 7 kap. 1 § och 9 kap. 1 § lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 1 §1 Utöver årsbokslut enligt 11 § bokföringslagen (1976:125) skall kreditinstitut och värdepappersbolag för varje räkenskapsår upprätta årsredovisning enligt denna lag. I kreditinstitut eller värde- pappersbolag som enligt 10 kap. 3 § andra stycket aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 3 § första stycket lagen (1980:1103) om årsredovisning i vissa företag m.m. är skyldiga att ha auktoriserad revisor, skall även en finansieringsanalys ingå i årsredovisningen. I kreditinstitut eller värde- pappersbolag som enligt 10 kap. 12 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 3 § första stycket lagen (1980:1103) om årsredovisning i vissa företag m.m. är skyldiga att ha auktoriserad revisor, skall även en finansieringsanalys ingå i årsredovisningen. I kreditinstitut och värdepappersbolag som omfattas av lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag, skall även en kapitaltäckningsanalys ingå i årsredovisningen. 7 kap. 1 §2 och värdepappersbolag som är moderföretag och sådana finansiella holdingföretag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket skall för varje räkenskapsår upprätta koncernredovisning enligt denna lag, om inte annat följer av 5 §. För moderföretag som enligt 10 kap. 3 § fjärde stycket aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 3 § andra stycket lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag är skyldiga att ha auktoriserad revisor, skall även en finansieringsanalys ingå i koncernredovisningen. För moderföretag som enligt 10 kap. 13 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 3 § andra stycket lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag är skyldiga att ha auktoriserad revisor, skall även en finansieringsanalys ingå i koncernredovisningen. För finansiella holdingföretag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket och omfattas av lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag, skall även en kapitaltäckningsanalys enligt 6 kap. 3 § ingå i koncernredovisningen. 9 kap. 1 §3 Bankaktiebolag, sparbanker, medlemsbanker och hypoteks- institut skall minst en gång under ett räkenskapsår som omfattar mer än avge en särskild redovisning (delårsrapport) enligt denna lag. Detsamma skall gälla aktiebolag som omfattas av denna lag, om bolaget är skyldigt att ha auktoriserad revisor enligt 10 kap. 3 § andra eller fjärde stycket aktiebolagslagen (1975:1385). Bankaktiebolag, sparbanker, medlemsbanker och hypoteks- institut skall minst en gång under ett räkenskapsår som omfattar mer än avge en särskild redovisning (delårsrapport) enligt denna lag. Detsamma skall gälla aktiebolag som omfattas av denna lag, om bolaget är skyldigt att ha auktoriserad revisor enligt 10 kap. 12 eller 13 § aktiebolagslagen (1975:1385). Denna lag träder i kraft . 2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1571) om insättningsgaranti Härigenom föreskrivs att 16 § lagen (1995:1571) om insättningsgaranti skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16 §1 Ett institut som omfattas av garantin skall lämna de uppgifter till nämnden som den behöver för att fastställa institutets avgift och i övrigt för sin verksamhet enligt denna lag. De uppgifter som nämnden behöver för att fastställa ett instituts avgift skall ha granskats av en av de revisorer som utsetts av institutet i enlighet med 3 kap. 1 § bankrörelselagen (1987:617) eller, så vitt gäller värdepappersbolag, 10 kap. 1 § aktiebolagslagen (1975:1385). Ett institut som omfattas av garantin skall lämna de uppgifter till nämnden som den behöver för att fastställa institutets avgift och i övrigt för sin verksamhet enligt denna lag. De uppgifter som nämnden behöver för att fastställa ett instituts avgift skall ha granskats av en av de revisorer som utsetts av institutet i enlighet med 3 kap. 1 § bankrörelselagen (1987:617) eller, när det gäller värdepappersbolag, 10 kap. 8 § aktiebolagslagen (1975:1385). Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en kommitté (Ju 1990:08) med uppdrag att göra en översyn av aktiebolagslagen (dir 1990:46). Kommittén antog namnet . I kommitténs uppdrag har ingått att lägga fram förslag till de ändringar i aktiebolagslagen som föranleds av den europeiska integrationen och närmande till EU. Kommittén har med anledning därav avlämnat delbetänkandena Bundna aktier (SOU 1992:13) och Aktiebolagslagen och EG (SOU 1992:83). Dessa har lett till lagstiftning (se prop. 1992/93:68, bet. 1992/93:LU14, rskr. 1992/93:62, SFS 1992:1238 respektive prop.1993/94:196, bet. 1993/94:LU32, rskr. 1993/94:422, SFS 1994:802). Den återstående delen av kommitténs uppdrag avser en rad mera traditionella aktiebolagsrättsliga frågor och har inte något samband med EG-anpassningen. avgav kommittén delbetänkandet Aktiebolagets organisation (SOU 1995:44), som behandlar bolagsorganens roller och ansvar samt därmed sammanhängande frågor rörande skadestånd och straff. De lagförslag som läggs fram i betänkandet går ut på ändringar aktiebolagslag. Kommittén arbetar emellertid med sikte på en helt ny aktiebolagslag. Dess avsikt är att de föreslagna nya kapitlen om bolagsstämma, bolagets ledning, revision och särskild granskning samt skadestånd skall överföras års lag till den nya aktiebolagslagen, där de skall bilda en särskild avdelning. En sammanfattning av delbetänkandet finns i bilaga 1. Kommitténs lagförslag finns i bilaga 2. Kommittén har därvid behandlat bl.a. frågan i vilken utsträckning det skall vara möjligt att emittera aktier med olika röstvärden. Denna fråga har tagits upp även av i betänkandet Aktiers röstvärde (SOU 1986:23). Delbetänkandet har remissbehandlats. I bilaga 3 finns en förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig. Inom har utarbetats en promemoria Revisorns skyldigheter vid misstanke om brott i bolaget. Promemorian rör förfarandet när en revisor misstänker att företrädare för bolaget begår brott. Den har behandlats vid ett remissmöte . De inbjudna myndigheterna och organisationerna har dessutom getts tillfälle att yttra sig skriftligen. Promemorians lagförslag finns i bilaga 4 och en förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig över promemorian och en företeckning över deltagarna vid remissmötet finns i bilaga 5. Vidare har departementspromemorian Förtroenderevisorer i aktiebolag (Ds 1996:65) utarbetats inom . Syftet med förslagen i den är att anpassa svensk lagstiftning till EG-rättens bestämmelser om vem som får utses till revisor i vissa bolag, som det även i fortsättningen skall vara möjligt att utse personer som inte är auktoriserade eller godkända revisorer att göra en ändamålsgranskning av bolagets verksamhet. Departementspromemorians lagförslag finns i bilaga 6. Den har remissbehandlats och i bilaga 7 finns en förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig. Inom har gjorts sammanställningar av remiss- yttrandena över delbetänkandet (dnr 95-2066), promemorian (dnr 95- 2066) och departementspromemorian (dnr 96-4450). Sammanställ- ningarna finns tillgängliga i lagstiftningsärendena. Regeringen kommer att ta upp de frågor som har behandlats i delbetänkandet och de båda promemoriorna. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 8. Lagrådets yttrande finns i bilaga 9. Regeringen kommer att behandla Lagrådets synpunkter i författningskommentaren. Redan här kan dock sägas att regeringen i allt väsentligt har följt Lagrådets yttrande. I förhållande till lagrådsremissen har vissa. smärre redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. De under avsnitt 2.7 2.14 angivna lagförslagen har inte granskats av Lagrådet. Det rör sig i dessa fall om rent redaktionella ändringar, föranledda av att de paragrafer i aktiebolagslagen till vilka lagarna hänvisar har fått annan paragrafbeteckning. Med hänsyn till ändringarnas enkla beskaffenhet har Lagrådets hörande i dessa delar inte ansetts nödvändigt 4 Allmänna utgångspunkter Behovet av en översyn Den nu gällande aktiebolagslagen är drygt . Sedan lagens ikraftträdande har det svenska näringslivet och aktiemarknaden genom- gått betydande förändringar. Dessa förändringar tillsammans med en ökad internationalisering och en snabb teknisk utveckling har medfört att lagen behöver ses över i materiellt hänseende. Tidens gång har också skapat ett behov av en språklig bearbetning av lagen. Det har mot den bakgrunden varit naturligt att inleda det arbete som bedrivs inom och som syftar till att åstadkomma en helt ny aktiebolagslag. I den aktiebolagsrättsliga debatten har inte minst frågor kring aktiebolagets organisation stämma, styrelse, revisorer m.m. rönt stor uppmärksamhet. Frågan om hur ett företag bör styras (corporate governance) har diskuterats livligt och har gett upphov till internationellt uppmärksammade rapporter, såsom den brittiska Cadburyrapporten. Frågor om bolagets organisation behandlas också i det inom EG utarbetade förslaget till ett femte bolagsrättsligt direktiv om aktiebolagets struktur samt om bolagsorganens befogenheter och skyldigheter (KOM [90] 629 slutlig), det s.k. strukturdirektivet. I har frågor av detta slag aktualiserats inte minst genom ett antal händelser på den svenska aktiemarknaden och . Mest omtalad är den s.k. Fermenta-affären . Denna fick till följd att styrelsen för tillkallade tre utredare för att mot bakgrund av händelseförloppet i analysera principfrågor och övriga förhållanden av betydelse för fondbörsen och aktiemarknaden. Utredningens arbete resulterade i rapporten - fakta och erfarenheter. Rapporten innehöll förslag till en rad ändringar i bl.a. aktiebolagslagens regler om aktiebolagets organisation. Det finns mot den bakgrunden anledning att nu göra en översyn av aktiebolagslagens regler om styrelse och verkställande direktör, stämma samt revisorer. Det är naturligt att därvid också behandla frågor om bolagsorganens ansvar för fel och försummelser, inte minst därför att det är dessa frågor som har uppmärksammats särskilt i svensk debatt. har den s.k. Trustoraffären aktualiserat en ny diskussion om behovet av förändringar i aktiebolagslagens bestämmelser bl.a. vad avser aktiebolagets organisation. Enligt regeringens bedömning finns det inte tillräckligt underlag för att ta ställning till om det som har hänt i Trustor bör leda till lagändringar. Händelserna i Trustor är föremål för utredning av bl.a. . Denna utredning, som bl.a. syftar till att klarlägga vilka förändringar i börsens regelverk som erfarenheterna från Trustor eventuellt bör föranleda, beräknas vara färdig . Enligt regeringens mening finns det skäl att avvakta resultatet av utredningen innan behovet av ytterligare ändringar i aktiebolagslagen övervägs. De lagregler som skulle kunna beröras av sådana överväganden torde främst vara de som rör bolagets ledningsorgan. Utgångspunkterna för en reformerad lagstiftning En av regeringens utgångspunkter vid denna översyn har varit att aktie- bolagslagen bör främja en aktiv ägarfunktion i företagen. I en marknads- ekonomi är utsikterna till ekonomisk framgång ojämnt fördelade mellan olika verksamheter och olika företag. De som vill få ut så mycket som möjligt av de ekonomiska fördelar som ett framgångsrikt utvecklings- arbete ger måste styra sina investeringar till de verksamheter och företag som har de bästa vinstutsikterna. De måste också övervaka sina investeringar genom att hålla sig underrättade om hur deras företag utvecklas och söka påverka deras verksamhet. Företagens ägare bidrar på det sättet till att resurserna i enskilda företag och i näringslivet som helhet utnyttjas så effektivt som möjligt. Ägare som tar ansvar för företagens och näringslivets utveckling är därför ett viktigt inslag i en fungerande marknadsekonomi. Genom regler som främjar en aktiv ägar- funktion i företagen skapas således största möjliga förutsättningar för en fortlöpande och snabb anpassning av företagens organisation och verksamhet till förändringar i omvärlden och för en dynamik i näringslivet. Regler med denna inriktning är därför till nytta för såväl det enskilda företaget som för näringslivet i stort. En förstärkning av ägarfunktionen kan emellertid innebära ett ökat utrymme för majoritetsmissbruk. Lagen måste därför utformas på ett sådant sätt att den upprätthåller en balans mellan olika ägarintressen och ger aktieägarminoriteter ett skydd mot majoritetsmissbruk. I väsentliga delar torde visserligen aktiebolagslagen efter de ändringar som skedde redan tillgodose grundläggande krav på minoritetsskydd. Det bör i sammanhanget också beaktas att alltför rigida regler om minoritetsskydd kan motverka ett effektivt resursutnyttjande, något som i slutänden drabbar samtliga aktieägare. Regeringen har dock vid över- synen kommit fram till att minoritetsskyddet i vissa avseenden bör stärkas. En annan aspekt på förslagen om förstärkning av ägarfunktionen är den utveckling inom delar av medieområdet med en ökad ägar- och maktkoncentration som kan skada ett fritt och brett meningsutbyte och möjligheterna till en fri allsidig upplysning. En kommitté har tillkallats med uppgift att lägga fram förslag till lagstiftning om mediekoncentration (Lagstiftning om mediekoncentration Ku 1997:07). Bakgrunden är att mediemarknaden ligger demokratin nära och därför särbehandlas i olika avseenden. Resultatet av utredningens arbete kan föranleda särskilda bestämmelser på medieområdet, bl.a. när det gäller sådant ägande av medieföretag som sker i aktiebolagsform. En annan utgångspunkt vid översynen har varit att det behövs bättre förutsättningar för att utkräva ansvar av försumliga bolagsorgan. Detta är enligt regeringens mening av väsentlig betydelse såväl för näringslivets funktion i och för sig som för det allmänna förtroendet för näringslivet. Regeringen har övervägt om aktiebolagslagens skadeståndsregler bör skärpas. Vi har emellertid kommit till slutsatsen att de nuvarande kriterierna för skadeståndsansvar i och för sig är lämpligt avvägda. I stället anser vi att lagens regler om bolagsorganens behörighet och skyldigheter bör preciseras så att man på så vis lättare kan urskilja vem eller vilka som är ansvariga för förekommande försummelser. Regeringen anser också att det finns anledning att se över revisorernas roll i bolagen. En tillfredsställande revision är av grundläggande betydelse för aktieägarnas och borgenärernas skydd. Vi anser det naturligt att revisorerna i viss utsträckning verkar även i andra tredje mäns intressen, däribland det allmännas intresse, och föreslår därför också att revisorerna åläggs en på visst sätt avgränsad skyldighet att anmäla misstankar om brott i bolaget. Mot den bakgrunden är det enligt vår mening också naturligt att lagstiftningen utformas så att revisorernas kompetens och oberoende gentemot bolaget kan garanteras Regeringen anser också att det finns anledning att se över revisorernas roll i bolagen. En tillfredsställande revision är av grundläggande betydelse för aktieägarnas och borgenärernas skydd. Vi anser det naturligt att revisorerna i viss utsträckning verkar även i andra tredje mäns intressen, däribland det allmännas intresse, och föreslår därför också att revisorerna åläggs en på visst sätt avgränsad skyldighet att anmäla misstankar om brott i bolaget. Mot den bakgrunden är det enligt vår mening också naturligt att lagstiftningen utformas så att revisorernas kompetens och oberoende gentemot bolaget kan garanteras. 5 Aktiebolagets ledningsorgan 5.1 I vilken utsträckning skall det finnas styrelse och verkställande direktör? Regeringens förslag: Ett publikt aktiebolag skall ha en tudelad ledningsorganisation med en styrelse och en verkställande direktör. Ett privat aktiebolag skall ha en styrelse men behöver inte ha någon verkställande direktör. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Endast tre remissinstanserna har yttrat sig särskilt i dessa frågor. har tillstyrkt förslagen. Ackordcentral har lämnat dem utan erinran. har ansett att kravet på att det skall finnas en styrelse inte bör gälla för små privata aktiebolag. Bakgrund: gäller olika bestämmelser om bolagets led- ningsorganisation i större respektive mindre aktiebolag. Gränsen mellan de båda grupperna av bolag bestäms av bolagets aktie- eller maximikapital. Aktiebolag med ett aktie- eller maximikapital på skall ha en tudelad ledningsorganisation med dels en styrelse, dels en verkställande direktör. I aktiebolag med ett lägre aktiekapital är endast ett ledningsorgan, styrelsen, obligatoriskt (se 8 kap. 3 § aktiebolagslagen). är aktiebolagen uppdelade i två kategorier, publika och privata. Typiskt sett är de publika aktiebolagen stora, medan de privata aktiebolagen är små. Publika aktiebolag måste ha ett aktiekapital om , medan lägsta tillåtna aktiekapital i privata aktiebolag är . I de flesta kontinentaleuropeiska länder är en tudelad ledningsorganisation obligatorisk i det som motsvarar publika aktiebolag, medan det i privata aktiebolag räcker med ett ledningsorgan. Vissa länder gör dessutom en skillnad mellan stora och små privata aktiebolag. Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens mening bör aktiebolagslagens bestämmelser om vilka ledningsorgan som skall finnas i ett aktiebolag utgå från uppdelningen i publika och privata aktiebolag. Publika aktiebolag är typiskt sett större. I och med att de till skillnad från privata aktiebolag kan vända sig till allmänheten för kapital- anskaffning (jfr 1 kap. 4 § aktiebolagslagen) har de också betydelse för ett större antal intressenter, därav många som inte kan göra sig gällande inom bolaget. Större krav bör därför ställas på sådana bolags organisatoriska struktur. För sådana bolag bör lagen föreskriva att det skall finnas såväl en styrelse, som svarar för bolagets organisation och förvaltning, som en verkställande direktör, som svarar för den löpande förvaltningen.