prop · GL03151 · 1998-01-01 00:00:00 — En mer fullständig förteckning över de termer som ingår i den föreslagna lagstiftningen eller som i övrigt används i texten redovisas i bilaga 2. 6.2 Förändringar jämfört med antagna riktlinjer Regeringens förslag: Pensionsrätt för bakomliggande inkomst vid sjukdom, arbetslöshet m.m. skall inte tillgodoräknas, arvsvinster skall inte tilldelas för tid och pensionsrätt skall inte räknas om med inkomstindex under intjänandeåret. Promemorians förslag: Förslaget i Ds : 67 stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några in- vändningar mot förslagen, vilka föranletts av besparingsskäl. tillstyrker förslaget om besparingar i dess helhet och anför att förbundet under nuvarande omständigheter och utifrån de motiv som anges frångår sitt tidigare ställningstagande vad gäller pensionsrätt för bakomliggande inkomst. Förbundet markerar sin tillfredsställelse över att utgångspunkten för justeringarna varit att dessa skall leda till administrativa besparingar och förenklingar. anger i sitt yttrande att de föreslagna justeringarna kan accepteras och tillstyrker den slopade samordningen mellan tjänstepensioner och garantipensioner. () har inga invändningar mot de föreslagna juste- ringarna. Vad gäller arvsvinster anser PRO att dessa ur rättvisesynpunkt bör fördelas till hela kollektivet och inte enbart till dem som är i samma ålder som den avlidne. delar PRO:s uppfattning både vad gäller förslaget om justeringar och vad gäller arvsvinster för åren . (), , och tillstyrker uttryckligen att pensionsrätt för bakomliggande inkomst vid sjukdom och arbetslöshet inte skall införas. Vad gäller de övriga delarna av förslaget avlämnar dessa remissinstanser inte något yttrande. CSN konstaterar att förslaget om pensionsrätt för bakomliggande inkomst vid sjukdom och arbetslöshet skulle så som det påpekas i promemorian och som tidigare påpekats av CSN missgynna den som under sin arbetslöshet är aktiv till exempel genom att studera. anför att mot bakgrund av livsinkomstprincipen bör pensionsrätt för annat än faktisk inkomst så långt som möjligt undvikas. För att ytterligare förstärka livsinkomstprincipen menar att pensionsrätt för bakomliggande inkomst inte heller skall tillgodoräknas vid föräldraledighet och värnpliktstjänstgöring. anför att genom att pensionsrätt för bakomliggande inkomst vid sjukdom och arbetslöshet inte beräknas uppnås både en besparing och en administrativ förenkling. Statens löne- och pensionsverk (SPV) konstaterar att förslaget för den del som avser bakomliggande inkomst vid arbetslöshet och sjukdom medför administrativa lättnader. SPV påpekar dock att den föreslagna justeringen medför minskad pension, vilket för en viss enskild individ kan vara av betydelse. SPV konstaterar att de minskningar av ålderspen- sionen som exemplifieras i promemorian är beräknad på endast med sjukpenning respektive arbetslöshet. () tillstyrker förslaget att arvsvinster för retroaktivitetstiden slopas. Med hänsyn till de, enligt RFV, obetydliga belopp, som pensionsrätt för bakomliggande inkomst vid arbetslöshet och sjukdom skulle innebära även under långvarig sjukdom eller arbetslöshet, tillstyrker RFV även förslaget att pensionsrätt för bakomliggande inkomst vid sjukdom och arbetslöshet inte beräknas. Däremot invänder RFV mot att halvårsomräkning för intjänandeåret inte införs och menar att överskott därigenom genereras i AP-fonden. välkomnar förslaget att garantipension inte skall avräknas mot tjänstepensioner. anför att förslaget att inte tilldela arvsvinster för retroaktiv tid löser visserligen administrativa och andra problem men innebär att avsteg görs från försäkringsmässighet mot ett större inslag av fördelningspolitik. menar att ju större utrymme som de fördelnings- politiska inslagen i systemet ges, desto mindre blir regelverkets förutsägbarhet. i (LO) avvisar förslaget om besparingar och menar att de argument som anges i promemorian inte är tillräckligt starka för att försämra pensionerna enligt förslaget. anser att besparingsförslagen har en dålig tidsmässig anpassning till de faktiska besparingsbehoven. Vidare anför institutet att slopandet av arvsvinster innebär ett avsteg från den för det övriga reformarbetet gällande principen att så långt möjligt behandla historiska och framtida intjänade pensionsrätter på samma sätt. Förslaget att inte indexuppräkna intjänade pensionsrätter under intjänandeåret utgör vidare ett avsteg från principen att systemet skall efterlikna ett förräntat premiereservsystem. Båda förslagen är till sina praktiska konsekvenser svåra för allmänheten att förstå och genomskåda. Enligt institutets mening hade ur principiell synvinkel renare förslag, t.ex. ett lägre procentuellt avgiftsuttag till systemet och ett motsvarande högre avgiftsuttag till statsbudgeten, varit att föredra. akademikers centralorganisation () anser att förslaget till den del som avser att slopa halvårsuppräkningen av intjänad pensionsrätt är ett beklagligt avsteg från försäkringsmässiga principer. Om alternativet tudelad arbetsgivaravgift införs är förslaget enligt helt oacceptabelt. Vidare avvisar förslaget att inte tillgodoräkna pensionsrätt för bakomliggande inkomst vid sjukdom och arbetslöshet och menar därvid att åtgärden slår hårt mot grupper i samhället som redan tidigare är drabbade. anför även att kompensationsgraden för grupper med inkomster intill förmånstaket bara blir i det reformerade pensionssystemet och att det för dessa grupper är av stor vikt att pensionsgrundande belopp beräknas på bakomliggande inkomst. () ställer sig starkt kritisk både till förslaget och till motiveringen bakom det. TCO ifrågasätter promemorians beräkningar av ökade kostnader till följd av slopad sam- ordning mellan garantipension och tjänstepension. TCO menar att par- terna skulle ha agerat för att förhindra samordningen genom förändringar i tjänstepensionssystemet. Att inte tillgodoräkna pensionsrätt för bakomliggande inkomst är enligt TCO fördelningspolitiskt fel. TCO påpekar bl.a. att det finns exempel på personer som varit sjukskrivna och att pensionen i ett sådant fall skulle reduceras med . TCO:s invändning mot förslaget att inte tillgodoräkna arvsvinster för åren är att det drabbar olika beroende på hur stor andel av intjänandetiden som kan hänföras . Vidare anser TCO att de tekniska problem som enligt promemorian är förknippade med införandet av arvsvinster för retroaktiv tid skulle kunna lösas om princippropositionens förslag tillämpades. Vad gäller slopad halvårsupp- räkning framför TCO att motiveringen vad gäller eftersläpningar av inbetalning av egenavgifter är tunn. Emellertid påpekar TCO att denna del av förslaget är en generell åtgärd som drabbar alla lika mycket och därför är mer acceptabel än de övriga två förslagen. TCO ställer sig även undrande till att basnivån höjs i garantipensionen, att den överkompensa- tion som ligger i barnårsrätten finns kvar och att pensionsrätt vid militärtjänstgöringen finns kvar. Som ett alternativ till promemorians sparförslag hänvisar TCO till sitt tidigare förslag att avgifter som tas ut över förmånstaket skall tillfalla pensionssystemet. Skälen för regeringens förslag: Under det fortsatta beredningsarbetet har aktualiserats ett behov av besparingar inom reformen, som hänför sig till de utgiftsökningar som reformens grundskydd innebär jämfört med grundtryggheten i nuvarande pensionssystem. Garantipensionen och den övergångsvisa garantipensio- nen inom det reformerade regelsystemet skall bl.a. ersätta de särskilda skattereglerna för pensionärer inom nuvarande regelsystem. Dessa skall utformas på sådant sätt att pensionärer med låg eller ingen inkomstgrun- dad ålderspension får en jämfört med nuvarande regler i princip oförändrad pension efter skatt vid de högsta kommunalskattesatserna. Vid lägre kommunalskattesatser resulterar detta i en motsvarande högre nettopension än enligt dagens regler. Detta innebär att kostnaderna för garantipension är högre än kostnaderna för grundtryggheten enligt nuvarande regler. Vidare innebär de beslutade riktlinjerna att garantipensionen skall av- räknas mot tjänstepensioner på samma sätt som mot inkomstgrundad ål- derspension. Däremot skall garantipensionen inte påverkas av kapitalin- komster eller av pensioner från frivillig individuell pensionsförsäkring. I princippropositionen anfördes emellertid att principiella invändningar kan riktas mot att kollektiva och privata pensionslösningar behandlas olika vid avräkningen av garantipensionen. En möjlighet som nämndes var att avstå från att beakta tjänstepensioner vid beräkning av garantipen- sioner. Det påpekades emellertid att slopad samordning mellan garanti- pensioner och tjänstepensioner skulle bli mycket kostnadskrävande. Det aviserades därvid att frågan skulle bli föremål för särskilda överväganden i den fortsatta beredningen av reformen. De fortsatta övervägandena har resulterat i bedömningen att garantipensioner inte bör avräknas mot tjänstepensioner. Införandet av garantipension beräknas därför medföra att de årliga ut- betalningarna av ålderspension ökar med mellan 2 och 2,5 miljarder kro- nor fram enligt redovisningen i Ds 1997:67. Av den sammanlagda kostnadshöjningen kan huvuddelen, , hänföras till att garantipensionen inte samordnas med tjänstepensioner. I övrigt beror den på att nettopensionen vid genomsnittlig kommunalskatt ökar för personer berättigade till garantipension. Enligt regeringens bedömning bör därför besparingar genomföras inom reformen för att minska utgifterna för ålderspensioner och bidra till finansieringen av det nya garantipensionssystemet. Utgångspunkten för våra besparingsförslag har varit att de, jämfört med riktlinjerna, före- slagna regeländringarna även skall leda till administrativa förenklingar inom reformen. Mot bakgrund härav föreslår vi att pensionsgrundande belopp inte skall beräknas för bakomliggande inkomst vid arbetslöshet och sjukdom, att arvsvinster inte skall tilldelas för åren och att intjänade pensionsrätter inte skall räknas om med inkomstindex under intjänandeåret. Däremot skall sjukpenning, arbetslöshetsersättning m.m. fortfarande vara pensionsgrundande. Det tidigare förslaget om pensionsrätt för bakomliggande inkomst vid sjukdom och arbetslöshet skulle medföra vissa gränsdragningsproblem. Exempelvis skulle pensionsrätt för bakomliggande inkomst tillgodoräk- nas personer som uppbär arbetslöshetsersättning men inte dem som uppbär utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning eller som deltar i yrkesinriktad rehabilitering. Förmånen har relativt liten betydelse för den enskilde men berör många i yrkesaktiv ålder. Förslaget att slopa pensionsrätt för bakomliggande inkomst innebär därför såväl en besparing som en betydande administrativ förenkling. De beräkningar av pensionsrätt m.m. som skall göras för retroaktiv tid är ett annat inslag i reformen som medför administrativa kostnader. Arvsvinsttilldelningen för förfluten tid kan inte göras helt korrekt, efter- som det saknas uppgifter om pensionsbehållning för avlidna för åren . föreslogs i Ds 1995:41 att tilldelningen av arvsvinster skulle beräknas med utgångspunkt från registeruppgifter för åren 1976 1980. Även när det gäller åren 1976 1998, som innefattas av RFV:s pensionspoängsregister, innebär beräkning av arvsvinster bety- dande administrativa insatser. Slopandet av arvsvinster för åren innebär såldedes en administrativ förenkling. Enligt de av antagna riktlinjerna skall den för inkomstpen- sion registrerade pensionsbehållningen, som i princip skall motsvara de samlade inbetalda pensionsavgifterna, räknas om med föränd- ringen i inkomstindex. Under den fortsatta beredningen har olika alter- nativ vad gäller omräkning av pensionsrätt för intjänandeåret diskuterats. I Ds 1995:41 föreslogs att pensionsrätt för intjänandeåret skulle räknas om med en faktor motsvarande indexomräkning innan den läggs till pensionsbehållningen. Därvid skulle användas den indexomräk- ning som sker vid intjänandeårets slut. Förslaget om halvårsuppräkning tog fasta på de försäkringsmässiga principerna i reformen. Slopandet av halvårsuppräkningen innebär att den intjänade pensionsrätten läggs till pensionsbehållningen utan omräkning. Omräkning med inkomstindexets förändring görs i stället första gången året efter intjänandeåret (vid slutet av fastställelseåret). har beräknats att slopandet av pensionsrätt för bakom- liggande inkomst vid sjukdom och arbetslöshet, arvsvinsttilldelning för förfluten tid och indexomräkning för intjänandeåret innebär en besparing på ca . De föreslagna besparingarna innebär minskade förmåner i form av inkomstgrundad ålderspension. Emellertid innebär den slopade samordningen mellan garantipension och tjänstepensioner, vilken besparingarna är avsedda att finansiera, en kompensation i form av högre garantipension för de grupper för vilka de föreslagna besparingarna torde vara mest kännbara. Övrigt Nedan redogörs översiktligt för andra större förändringar. Dessa och övriga förändringar i förhållande till de antagna riktlinjerna behandlas närmare i efterföljande avsnitt. Till följd av det omfattande utredningsarbetet har ikraftträdandetid- punkten för reformerade regler måst senareläggas. Som redan nämnts skall enligt beslut av lagstiftningen rörande intjänandereglerna träda i kraft och de första utbetal- ningarna ske . På grund av senareläggningen föreslår vi i avsnitt 28 att övergångsreglerna justeras så att årsklasserna 1935 1937 inte längre skall omfattas av mellangenerationen. Vidare föreslås att start- tidpunkten för inkomstindexeringen av intjänandetaket för pensions- grundande inkomst och andra pensionsgrundande belopp skjuts upp /2002. Det sammanlagda uttaget av avgifter till det inkomstgrundade ålderspensionssystemet skall enligt antagna riktlinjer motsvara av pensionsgrundande inkomst och andra pensionsgrundande belopp, varav skall tillföras fördelningssystemet och resterande premiepensionssystemet. Enligt vårt förslag i avsnitt 13 skall i stället föras till premiepensionssystemet . Den del som skall tillföras fördelningssystemet minskas i motsvarande mån. Höjningen av den andel av den sammanlagda avgiften respektive pensionsrätten som skall tillgodoräknas inom premiepensionssystemet ingår som en del av pensionsuppgörelsen mellan de partier som är representerade i Genomförandegruppen. Den sammanlagda avgiften på av pensionsgrundande inkomster skall delvis till högst hälften tas ut i form av allmän pensionsavgift, delvis som arbetsgivaravgift (respektive egenavgift). Enligt riktlinjerna skall den del av arbetsgivaravgiften som överstiger av pensionsgrundande inkomster tas ut enbart på inkomster upp till den nivå som grundar pensionsrätt. uppgår den allmänna pensionsavgiften till av inkomster upp till 7,5 förhöjda pris- basbelopp. Arbetsgivaravgiften till tilläggspension uppgår till . Frågan hur avgiftsuttaget skall göras är under fortsatt beredning i sam- råd med Genomförandegruppen. Regeringen lägger därför inte nu något slutligt förslag rörande avgiftsuttaget. I avvaktan på att frågan skall få sin slutliga lösning föreslår vi nu ingen ändring av den allmänna pensionsav- giften. Den skall således även fortsättningsvis uppgå till 6,95 procenten- heter. Däremot skall, enligt vad vi föreslår i avsnitt 32, inkomsttaket för uttag av avgiften höjas från 7,5 till 8,06 förhöjda prisbasbelopp. Ålderspensionsavgiften skall ersätta tilläggspensions- avgiften (se avsnitt 6.5). Inte heller i detta fall föreslår vi någon ändring av avgiftssatsen, utan den skall även för vara . Ålderspensionsavgiften och den allmänna pensionsavgiften kommer därmed att tillsammans uppgå till av den pensionsgrundande inkomsten (dvs. efter avdrag för den allmänna pensionsavgiften, se av- snitt 8.2). Det sammanlagda avgiftsuttaget på av pensionsgrun- dande inkomster och belopp kommer således inte att införas utan först från en senare tidpunkt då en slutlig lösning finnes. Däremot skall den avgift som tas ut på pensionsgrundande belopp uppgå till , se vidare avsnitt 31. Inom det reformerade ålderspensionssystemet motsvarar individens ålderspension i princip summan av de pensionsavgifter som betalts in under livet delat med ett delningstal. Vid bestämmande av delningstalet beaktas bl.a. återstående medellivslängd vid pensioneringstillfället. Enligt princippropositionens förslag skulle även befolkningsdödligheten under förvärvsåren beaktas, dvs. s.k. arvsvinster uppkomna under fövärvsåren skulle schablonmässigt räknas in i delningstalet. Här föreslås att sådana arvsvinster i stället tillgodoräknas löpande som ett procentuellt påslag på pensionsbehållningen (se avsnitt 17). Som nämnts föreslås nu av besparingsskäl att ingen sådan tilldelning av arvsvinster skall göras avseende förfluten tid. Någon begränsning av pensionsuttag motsvarande den i princippropositionen föreslagna spärregeln föreslås inte gälla. I det reformerade systemet skall finnas en möjlighet för makar att dela pensionsrätt. Enligt princippropositionens förslag skall delning ske så att makarnas pensionsrätt fortlöpande, år för år, delas i princip lika mellan dem. I Ds 1995:41 redovisades ett preciserat förslag till ett sådant system för delning. Många remissinstanser var kritiska till förslaget, bl.a med hänvisning till att samspelet med garantipensionssystemet gjorde det svårt för makarna att överblicka vad delningen faktiskt skulle betyda för deras framtida ålderspensioner. Regeringen lägger därför fram det alternativa förslag som presenterades i Ds 1997:67, vilket innebär att makar i stället ges möjlighet att fortlöpande överföra pensionrätt för premiepension sig emellan. Sådan överföring skall enligt förslaget inte påverka den framtida garantipensionens storlek. riktlinjer för premiepensionssystemet skiljer sig på några punkter från det förslag som föreligger . De medel som avsätts inom premiepensionssystemet skall enligt rikt- linjerna förvaltas av särskilda kapitalförvaltare, privata eller statliga, som väljs av den försäkrade. Inledningsvis kan slås fast att ett sådant system också föreslås . I riktlinjer anges att en eller flera statliga kapitalförvaltare skall inrättas för förvaltning av medel från personer som vill välja en sådan lösning. För dem som inte själva väljer någon kapitalförvaltare skall det enligt riktlinjerna finnas flera andra statliga kapitalförvaltare. Mellan dessa kapitalförvaltare skall en utjämning av skillnader i avkast- ning göras. Kapitalförvaltaren skall fastställa behållningen och avkastningen på respektive pensionskonto samt underrätta Riksförsäk- ringsverket om detta. Försäkringsfunktionen skall enligt princippropositionen primärt hand- has centralt av . Vid riksdagsbehandlingen anförde att det var en rimlig utgångspunkt att Riks- försäkringsverket handhar försäkringsfunktionen. Skulle det emellertid i det fortsatta utredningsarbetet visa sig att funktionen med större fördel kan läggas på ett annat statligt organ, såg utskottet inget hinder mot en förnyad diskussion i frågan. Utskottet ansåg också att det av administra- tiva skäl fanns anledning att överväga en lägsta gräns för det årliga belopp som får avsättas till förvaltning inom premiepensionssystemet. Avslutningsvis anförde utskottet att det på grund av frågornas komp- lexitet bör finnas utrymme för de partier som stod bakom förslaget att, i de delar som ytterligare skulle utredas eller som annars kunde komma att beröras av resultatet av utredningsarbetet, utforma de kommande bestämmelserna på det sätt som visade sig mest ändamålsenligt. I det förslag som lämnas finns vid sidan av de olika privata fondför- valtarna två statliga kapitalförvaltare: ett statligt fondbolag som alterna- tivt val till de privata fondförvaltarna och en ny AP-fondsstyrelse för dem som avstår från att välja förvaltare. Dessutom förvaltas också försäkringskapital i premiepensionssystemet av en ny statlig myndighet och försäkringsgivare kallad . Försäkringsfunktionen i det nya systemet har således lagts på en ny myndighet som skall arbeta i nära samarbete med övriga socialförsäkringsorgan. Informationsflödet om kapitalförvaltningen skall enligt förslaget primärt ske från . Det nya premiepensionssystemet innebär i försäkringstekniskt hän- seende vissa omfördelningar mellan de försäkrade. Det hänger främst samman med skillnader i livslängd mellan kvinnor och män. Utöver detta finns i förslaget inte någon utjämning av avkastning mellan olika kapi- talförvaltare. Placeringar i tillgångar i utlandet skall begränsas enligt riktlinjerna, i den mån det är förenligt med regler. Denna princip upprätt- hålls dock inte i det föreliggande förslaget. Avsikten enligt riktlinjerna är att pensionen skall kunna tas ut som par- tiell pension utan knytning till bestämda kvotdelar. Den försäkrade skall inte kunna återkalla ett uttag av ålderspension från premiepensionssyste- met. Pensionen skall vara antingen livsvarig eller temporär under en be- gränsad tidsperiod . I det förslag som redovisas finns, på samma sätt som för pensionen från fördelningssystemet, be- stämda kvotdelar anvisade som alternativ för pensionsuttaget. Särskilda regler har tagits in i förslaget om återkallelse av uttaget. Förslaget medger inte något temporärt uttag av ålderspension från premiepensionssystemet. Denna ålderspension är således alltid livsvarig. Även efterlevandeskyddet är i förslaget utformat på ett sätt som avviker från riktlinjerna. 6.3 Lagförslagen Regeringens förslag: Den samlade beteckningen för allmän in- komstrelaterad ålderspension skall vara inkomstgrundad ålderspen- sion. Ålderspension utgiven från det reformerade fördelningssyste- met respektive från premiepensionssystemet skall kallas inkomst- pension respektive premiepension. Efterlevandepension utgiven från premiepensionssystemet skall kallas premiepension till efterlevande. Regler om inkomstgrundad ålderspension skall tas in i en ny lag benämnd lag om inkomstgrundad ålderspension (LIP). Nuvarande regler i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) och i lagen (1959.551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring om pensionsgrundande inkomst, pensionspoäng, vårdår och beräkning av tilläggspension i form av ål- derspension skall föras över till LIP. Även bestämmelserna i lagen (1994:1748) om förvaltning av vissa tilläggspensionsavgifter skall ersättas med bestämmelser i den nya lagen. Reglerna om intjänande av pensionsrätt skall träda i kraft . Reglerna om beräkning av förmånernas storlek och utbetalning av dessa skall träda i kraft . Bestämmelser om fastställande av reformerad pensionsrätt m.m. för tid före ikraftträdandet av LIP, dvs. , skall tillsammans med bestämmelser om ikraftträdande och vissa övergångsbestämmelser m.m. tas in i en särskild lag om införande av lagen om inkomstgrundad ålderspension (införandelagen). De närmare reglerna om försäkringsverk- samhet m.m. skall tas in i en särskild ny lag. Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1995:41 överensstämmer i stort med regeringens förslag. Utredningens förslag: premiereservutredning föreslog en särskild lag om premiepension innehållande bestämmelser om för- valtning av premiepensionskapital, bestämmande av premiepension och efterlevandeskydd samt bestämmelser för den nya myndigheten, Pre- miepensionsmyndigheten, som utredningen föreslog skulle vara för- säkringsgivare inom premiepensionssystemet. Utredningen föreslog dock inte att den särskilda lagen skulle innehålla regler om intjänande av premiepension. anförde utredningen att det från en synpunkt vore bäst om samtliga regler om den nya ålderspensioneringen kunde samlas i en lag uppdelad i olika avdelningar. Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser har yttrat sig om den övergripande lagstrukturen i förslaget i Ds 1995:41. Kammarrätten i har inget att invända mot den lagtekniska lösning som valts och har heller inga invändningar mot den terminologi som föreslås i de nya lagarna.