prop · GL03150D12 · 1998-01-01 00:00:00 — Nationell handlingsplan för sysselsättning 1 Svensk sysselsättningspolitik: Inriktning och prioriteringar 4 1.1 Svensk ekonomi och arbetsmarknad 4 1.2 Amsterdamfördraget stärker sysselsättnings- samarbetet 5 1.3 Regeringens politik för ökad sysselsättning 5 1.3.1 Politikens inriktning 5 1.3.2 Nya initiativ 7 1.4 sysselsättningsriktlinjer och prioriteringar 9 2 Riktlinjer för sysselsättningen för 11 I Att förbättra anställbarheten 11 2.1 Att angripa ungdomsarbetslösheten och förebygga långtidsarbetslöshet 11 2.2 Från passiva till aktiva åtgärder 12 2.3 Att uppmuntra utvecklingen av en metod för partnerskap 13 2.4 Underlätta övergången från skola till arbete 14 II Att utveckla företagarandan 15 2.5 Att göra det lättare att starta och driva företag 15 2.6 Att utnyttja möjligheterna att skapa nya arbetstillfällen 16 2.7 Skatter och sysselsättning 17 III Att uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga 18 2.8 Att modernisera arbetsorganisationen 18 2.9 Att stödja företagens anpassningsförmåga 19 IV Att stärka jämställdhetspolitiken 19 2.10 Att angripa diskriminering mellan män och kvinnor 19 2.11 Att förena yrkesliv och familjeliv 20 2.12 Att underlätta återinträde i yrkeslivet 21 2.13 Att främja funktionshindrade personers inträde i yrkeslivet 21 Nationell handlingsplan för sysselsättning 1 Svensk sysselsättningspolitik: Inriktning och prioriteringar 1.1 Svensk ekonomi och arbetsmarknad Svensk ekonomi befinner sig i en stabil uppgångsfas. BNP-tillväxten har i genomsnitt uppgått till . Tillväxten väntas bli och . Det finns tydliga tecken på ett förbättrat läge på arbetsmarknaden. Arbetslösheten har sjunkit kontinuerligt . Den öppna arbetslösheten har minskat med och uppgick . I regeringens prognos förutses att sysselsättningen ökar och med sammanlagt . Den öppna arbetslösheten beräknas minska till 1999. Med de åtgärder regeringen föreslår bedöms målet 4 procents öppen arbetslöshet kunna nås . De löneavtal som slutits inger också förhoppningar om att lönebildningen inte skall utgöra ett hinder för en fortsatt ökning av sysselsättningen och en minskning av arbetslösheten. TABELL 1.1 NYCKELTAL 1997 - 2001 1997 1998 1999 2000 2001 Öppen arbetslöshet 8,0 6,7 5,7 4,4 4,0 Åtgärder 4,3 4,2 4,0 3,9 3,5 Antal sysselsatta -1,0 1,0 1,5 2,0 1,1 Kontantlön 4,5 3,1 3,0 3,0 3,0 KPI, årsgenomsnitt 0,9 0,9 1,2 2,0 2,0 BNP 1,8 3,0 3,1 3,4 2,6 Finansiellt sparande, offentlig sektor -1,1 1,6 0,8 2,3 3,5 Anm.: Den öppna arbetslösheten och personer i åtgärder redovisas i procent av arbetskraften. Årlig procentuell förändring redovisas för antal sysselsatta, löner, KPI och BNP. Finansiellt sparande redovisas som andel av BNP. Källa: Den politik som lades fast 1994 fullföljs. Den ekonomiska politiken är inriktad på att främja hög tillväxt, ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Grunden är att vidmakthålla makroekonomisk stabilitet genom sunda offentliga finanser och stabila priser. Detta är en nödvändig förutsättning för en långsiktigt hållbar tillväxt och därmed en hög sysselsättning. Den stabilitetsinriktade politiken kompletteras med strukturella insatser. Dit hör en aktiv arbetsmarknadspolitik som motverkar passivisering, upprätthåller de arbetslösas anställbarhet och främjar en väl fungerande arbetsmarknad. Ett andra väsentligt element är förstärkta insatser på alla nivåer i utbildningssystemet för att möta de krav på högre kompetens och kvalificerade yrkeskunskaper som den moderna arbetsmarknaden ställer. Ett tredje inslag är insatser för att främja företagande, inte minst i små och medelstora företag, och för att skapa ett gott näringslivsklimat. Den förda politiken har i många avseenden varit framgångsrik. De offentliga finanserna har förbättrats markant, från ett underskott motsvarande av BNP 1994 till ett överskott . Inflationsförväntningarna har brutits och inflationen har stabiliserats på en låg nivå i linje med inflationsmålet på . Räntorna har sjunkit. Bytesbalansen visar överskott. BNP-tillväxten tar nu fart från en god genomsnittlig nivå . Men fortfarande återstår stora utmaningar för sysselsättningspolitiken. Arbetslösheten är fortfarande oacceptabelt hög. Sysselsättningsgraden, som var en av de högsta i världen, har fallit från till . Sysselsättningsgraden bland funktionshindrade är betydligt lägre än för befolkningen i övrigt. Arbetslösheten har slagit hårt mot nytillträdande och yngre arbetskraft. Invandrarnas arbetsmarknadssituation har försämrats dramatiskt . Flera grupper har betydande problem att få en fast förankring på arbetsmarknaden. De riskerar att stå utanför den reguljära arbetsmarknaden under långa perioder. Bland dessa grupper återfinns många invandrare, funktionshindrade, ungdomar och personer med låg utbildning. Arbetslösheten är markant högre bland personer med låg utbildning än bland högutbildade. Det finns en tydlig tendens till ökade kompetenskrav i efterfrågan på arbetskraft. Ökningen av antalet arbetslösa har åtföljts av längre arbetslöshetstider. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken är en förklaring till att den svenska långtidsarbetslösheten trots allt är låg vid en internationell jämförelse. I likhet med den Europeiska unionens övriga medlemsstater står således inför en betydande utmaning: att öka sysselsättningen och att komma tillrätta med den alltför höga arbetslösheten. 1.2 Amsterdamfördraget stärker sysselsättningssamarbetet Genom Europeiska rådets möte i har kampen mot arbetslösheten mer än förts upp som högsta prioritet i EU- samarbetet. Införandet av en särskild avdelning om sysselsättning i Amsterdamfördraget var ett viktigt svenskt förhandlingsmål i regeringskonferensen. Medlemsstaternas samarbete på sysselsättningsområdet ges en fastare grund genom att främjandet av en hög sysselsättningsnivå blir ett uttryckligt mål för EU. Kampen mot arbetslösheten garanteras fortsatt prioritet också i ett långsiktigt perspektiv. Europeiska rådets möte i antog riktlinjer för sysselsättningen , vilka fastställdes av rådet . Medlemsstaterna uppmanades att lägga fram en första nationell handlingsplan för sysselsättning. En första avstämning av medlemsstaternas handlingsplaner kommer att göras vid i . Sysselsättningsriktlinjerna skall skapa bättre förutsättningar för ett mer samlat och samordnat agerande inom EU för att uppnå målet om en hög sysselsättningsnivå. Huvudansvaret för genomförandet av sysselsättningspolitiken och dess konkreta utformning ligger dock fortfarande på medlemsstaterna. Gemenskapen skall uppmuntra samarbete mellan medlemsstaterna som de enskilda medlemsstaternas befogenheter skall respekteras. Sysselsättningsriktlinjerna skall stämma överens med de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik under artikel 103.2 i EG-fördraget. Sysselsättningsriktlinjerna måste därför vara förenliga med en fortsatt ansvarsfull finanspolitik och återhållsamhet i de offentliga utgifterna. För svensk del innebär detta att ökade offentliga utgifter som kan föranledas av genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna skall finansieras genom omprioriteringar inom befintliga ramar. Medlemsstaterna skall i handlingsplaner redovisa hur riktlinjerna omsätts i nationella åtgärder. I handlingsplanerna skall medlemsstaterna ta ställning till samtliga riktlinjer. I resolutionen om sysselsättningsriktlinjerna betonas att medlemsstaternas olika förutsättningar när det gäller de problem som tas upp i riktlinjerna kommer att ta sig uttryck i olika lösningar och prioriteringar anpassade till förhållandena i varje medlemsstat. För , vars sysselsättningspolitik ligger väl i linje med riktlinjerna, handlar det om att redovisa hur den sysselsättningspolitik som bedrivs omsätter riktlinjerna i nationella åtgärder. Behovet av nya initiativ och åtgärder bör bedömas i ljuset av sysselsättningsriktlinjerna, utvecklingen på arbetsmarknaden och målet om en halverad arbetslöshet. 1.3 Regeringens politik för ökad sysselsättning 1.3.1 Politikens inriktning Det övergripande målet för regeringens sysselsättningspolitik är att minska arbetslösheten genom en varaktigt högre sysselsättning. Den öppna arbetslösheten skall halveras till . På lång sikt är målet full sysselsättning. Regeringens sysselsättningspolitik bygger på fem grundstenar: Arbetslösheten skall minskas huvudsakligen genom att fler människor får arbete eller utbildning som ger ökade möjligheter till arbete. Huvuddelen av sysselsättningsökningen bör ske i den privata sektorn. I den offentliga sektorn skall verksamheter prioriteras framför transfereringar. Skolan, vården och omsorgen utgör kärnan i välfärden. Det krävs en bättre fungerande lönebildning för att arbetslösheten skall kunna halveras. De offentliga finanserna skall vara sunda och priserna stabila. Jämställdhet mellan könen är ett av de övergripande målen för regeringens sysselsättningspolitik. har en jämförelsevis hög sysselsättningsgrad för både kvinnor och män. Det är resultatet av en medveten politik för att främja kvinnors och mäns lika rätt till arbete. Särskilt viktiga faktorer för att uppnå den höga sysselsättningen är de insatser som görs för en lättillgänglig barn- och äldreomsorg, betald föräldraledighet och ett inkomstskattesystem som har individer som minsta enhet liksom jämnare fördelning av politisk makt mellan kvinnor och män. Insatser görs också för att skapa lika möjligheter på arbetsmarknaden för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Den svenska sysselsättningspolitiken är en integrerad del av den ekonomiska politiken. Politikens inriktning på makroekonomisk stabilitet sunda offentliga finanser och stabila priser skapar förutsättningar för en långsiktigt hög tillväxt och en varaktig sysselsättningsökning. Arbetet med att sanera de offentliga finanserna har resulterat i en omfattande och snabb konsolidering, som skapat utrymme för låga räntor och stärkt förtroendet för den ekonomiska politiken. Båda dessa faktorer har en stor betydelse för företagens vilja att investera och hushållens beslut om konsumtion, arbete och utbildning. Genom saneringen av de offentliga finanserna har utrymme skapats som gjort det möjligt för regeringen att tillföra kommunerna extra resurser för att upprätthålla kvaliteten inom skola, vård och omsorg. Därmed kommer också den offentliga sysselsättningen att stabiliseras . Den tekniska utvecklingen och den ökade internationella integrationen ökar efterfrågan på välutbildad arbetskraft som sysselsättningsmöjligheterna för lågutbildad och lågkvalificerad arbetskraft minskar. Nya och kvalificerade arbetsuppgifter som förutsätter högskoleutbildning tillkommer. En av grundstenarna i regeringens sysselsättningspolitik är därför en konsekvent satsning på utbildning och kompetensutveckling på alla nivåer, vilket ger goda förutsättningar för att långsiktigt öka sysselsättningen. Kontinuerlig kompetensutveckling, både genom det dagliga arbetet och i form av utbildningsinsatser, i kombination med en flexibel arbetsorganisation, är viktiga förutsättningar för framgångsrika företag. Regeringens mycket omfattande satsningar på reguljär utbildning, arbetsmarknadsutbildning och kompetensutveckling i arbetslivet har bland annat som syfte att motverka att den arbetslöses kunskaper och yrkesfärdigheter förloras i arbetslöshet. Utbyggnaden av högskolan med 60 000 permanenta platser skapar möjlighet för fler, såväl arbetslösa som andra, att skaffa sig en utbildning för att möta arbetsmarknadens behov av välutbildade. Arbetsmarknadspolitiken är en annan viktig komponent i regeringens sysselsättningspolitik. Den bygger vidare på en svensk tradition av åtgärder som främjar aktivitet och motverkar passivt bidragsberoende. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken har en central uppgift när det gäller att förhindra utslagning och verka för goda drivkrafter att söka arbete eller ägna sig åt utbildning. Arbetet med att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och bibehålla de arbetslösas anställbarhet skall intensifieras och effektiviseras. Arbetsmarknadspolitiken bygger på följande principer: Arbetsmarknadspolitikens främsta uppgift är att se till att lediga platser tillsätts snabbt och effektivt. Aktiva åtgärder prioriteras framför passivt kontantstöd. De arbetslösa skall stå till arbetsmarknadens förfogande samt ha de förutsättningar och kunskaper som krävs för att ta de jobb som erbjuds. Arbetsmarknadspolitiken skall bidra till yrkesmässig och geografisk rörlighet. Genom ökade satsningar på utbildning och kompetensutveckling skall den arbetslöse ges möjligheter att få jobb i nya sektorer eller i sektorer där efterfrågan på arbetskraft ökar. Personer som har särskilt svårt att få arbete och som därmed riskerar att bli långtidsinskrivna skall prioriteras. Bland dessa finns många funktionshindrade, invandrare och ungdomar. En hög subventionsgrad i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan vara berättigad under förutsättning att ordinarie arbetstillfällen inte trängs undan. Arbetsmarknadspolitiken skall genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Åtgärderna skall bidra till att könsuppdelningen på arbetsmarknaden bryts. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring och inte en permanent försörjning. Det är av stor vikt, i den konjunkturuppgång som befinner sig i, att söka motverka uppkomsten av inflationsdrivande flaskhalsar. Åtgärderna skall i högre grad inriktas på områden där bristsituationer kan uppkomma. Genom att individuella handlingsplaner upprättas för varje enskild arbetslös skall åtgärderna i största möjliga utsträckning anpassas till individens önskemål om framtida arbetsuppgifter och till arbetsmarknadens efterfrågan på yrkeskunskap. Merparten av sysselsättningsökningen bör ske i den privata sektorn. En expansion av det privata näringslivet innebär en förstärkning av de offentliga finanserna och bidrar därmed till att stärka hela ekonomin. För att åstadkomma en sysselsättningsökning i den privata sektorn krävs goda förutsättningar för företag och företagande. har ett gott företagsklimat. Icke desto mindre är det en angelägen uppgift att identifiera och lösa problem som kan begränsa en ytterligare tillväxt av framför allt mindre företag. Detta arbete kommer att breddas och intensifieras. En viktig komponent i detta arbete är att underlätta för företag att ta till sig, använda och utveckla ny teknik. Det är också viktigt att fortsätta främja öppna och fungerande marknader med ett högt konkurrenstryck. Att förverkliga den inre marknaden är betydelsefullt i detta sammanhang. Genom att driva på genomförandet av gemenskapslagstiftning och tillämpningen av densamma skapas förutsättningar för en bättre fungerande gemensam marknad och ökad sysselsättning i . En viktig förutsättning för att en ökad aktivitetsnivå i ekonomin skall leda till en ökad sysselsättning och en minskad arbetslöshet är dock att lönebildningen fungerar väl. Med löneökningar som är i linje med produktivitetsutvecklingen och inflationsmålet kan arbetslösheten pressas tillbaka. I annat fall riskerar den höga arbetslösheten att bli permanent. Regeringens mål om en halverad öppen arbetslöshet följs upp . Detta sker för att understryka regeringens bestämda ambition att nå det uppställda målet. I uppföljningen redovisas utvecklingen på arbetsmarknaden för centrala variabler såsom sysselsättning, långtidsarbetslöshet, ungdomsarbetslöshet och företagande, liksom de åtgärder som regeringen vidtagit och tänker vidta för att bekämpa arbetslösheten. Att återställa en hög sysselsättningsgrad är en central uppgift för sysselsättningspolitiken. Endast med en hög andel av den arbetsföra befolkningen i reguljär sysselsättning får välfärdssamhället ett stabilt och uthålligt fundament. En bärande tanke i arbetet med sysselsättningsriktlinjerna har varit värdet av att målinrikta politiken genom att sätta upp konkreta mål. Medlemsstaterna uppmanas också att sätta nationella mål där de finner det möjligt och lämpligt. I har vi goda erfarenheter av att sätta upp konkreta mål för politiken. Utöver målet om en halverad öppen arbetslöshet finns mål för inflationen samt budgetpolitiska mål. Dessa mål har starkt bidragit till en stabil utveckling för den svenska ekonomin. 1.3.2 Nya initiativ I den ekonomiska vårpropositionen redovisar regeringen hur sysselsättnings- och tillväxtpolitiken vidareutvecklas genom insatser inom sex områden av central betydelse för framtiden och för den ekonomiska och kulturella välfärden. Det handlar om ytterligare utbildningsinsatser, om att sprida och öka användandet av informationsteknologi, att främja ekologisk hållbarhet, att främja företagande, att stärka Europasamarbetet samt att arbeta för ett för alla. Kunskap och kompetens Nyckeln till en framtid med ökad välfärd ligger i en kvalificerad arbetskraft med god utbildning. Politiken går därför ut på att stärka hela utbildningssystemet, från förskolan till kvalificerad vidareutbildning för dem som redan har jobb. Varje ung människa som lämnar grund- och gymnasieskolan utan tillräckliga kunskaper utgör ett misslyckande. En bättre skola kräver resurser och en hög pedagogisk kompetens för att stärka kvalitetsutvecklingen. Regeringen avser att genomföra ett tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan. Bland annat skall kvalitetskontrollen skärpas på såväl central som lokal nivå. En nationell inspektionsnämnd skall inrättas inom för att granska skolan. En ny skolledarutbildning skall inrättas för att svara mot dagens krav på pedagogiskt ledarskap. De nationella kursproven i gymnasieskolan blir obligatoriska. Skolan bör ytterligare öppnas mot arbetslivet och ett nytt gymnasialt teknikprogram utvecklas. Undervisningen i naturvetenskap, teknik och miljö skall stimuleras. En frivillig gymnasieexamen bör införas. Kulturen har en viktig roll i skolan och samarbetet bör stärkas med musik- och . Ett IT-program för skolan skall presenteras. Inom vuxenutbildningen tillkommer enligt tidigare beslut 140 000 platser - 2000. Ett särskilt utbildningsbidrag i nivå med arbetslöshetsersättningen infördes för det första studieåret. För att möjliggöra ett fortsatt brett deltagande ges under /99 en möjlighet att studera på det särskilda utbildningsbidraget ett andra år. En försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning inleddes . Försöksverksamheten förlängs nu till och med och antalet platser utökas med . Fördelningen av platser koncentreras till bristyrkesområden. Utbyggnaden av universitet och högskolor fortsätter. har för beslutats om 60 000 nya permanenta platser med tyngdpunkt på naturvetenskap och teknik. Dessa nya initiativ bidrar till att förbättra anställbarheten, bland annat genom att förbättra möjligheterna att erbjuda arbetslösa utbildning och genom att underlätta övergången från skola till arbete. Delaktighet i informationssamhället I den nya informationstekniken ligger stora möjligheter till förändring. Här finns både tillväxtpotential för samhället som helhet och utsikter att nå ökad effektivitet, en bekvämare vardag och ett bättre liv. Regeringen har satsat - 1999 på ett nationellt program för IT-utbildning. Programmet är ett resultat av en överenskommelse mellan regeringen, och företrädare för IT-företagen. Regeringen föreslår att ytterligare avsätts 2001 för särskilda åtgärder varvid tyngdpunkten läggs på skolan. IT-anpassningen av myndigheternas informationssystem skall fortsätta och påskyndas. En särskild kompetensutveckling inom IT för anställda inom offentlig sektor ser regeringen som en viktig uppgift . Dessa nya initiativ bidrar till att förbättra anställbarheten samt till att uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga. Hållbara skall vara ett föregångsland och en pådrivande kraft för en ekologiskt hållbar utveckling. Den globala marknaden för miljöteknik, miljöanpassade och resurssnåla produkter växer. Därför är den ekologiska omställningen också en del av politiken för att stärka det svenska näringslivet och öka sysselsättningen. stimuleras teknisk utveckling och tillkomsten av nya arbeten genom att satsas på energiinvesteringar, infrastruktur och lokala investeringsprojekt i landets kommuner. har avsatts till ett femårigt program för ekologiskt hållbar samhällsutveckling. Programmet avser i första hand kretsloppsanpassning av befintlig bebyggelse och infrastruktur. har regeringen avsatt 5,4 miljarder för de lokala investeringsprogrammen för att främja ekologiskt hållbar utveckling. Gensvaret från landets kommuner har varit stort. Regeringen föreslår därför att stödet förlängs med . Därmed utökas stödet med för . Dessa initiativ bidrar till att utveckla företagarandan och skapar möjligheter för nya arbetstillfällen. Företagande har ett antal åtgärder av särskild betydelse för mindre företag genomförts, bland annat på skatteområdet och vad gäller tillgången på riskkapital. Störst betydelse för företagandet har dock det faktum att de offentliga finanserna nu är i balans. Detta har lett till halverade räntor vilket i sin tur bidragit till att investeringarna har ökat kraftigt. Den gynnsamma utvecklingen av de offentliga finanserna möjliggör nu ytterligare finansierade skattesänkningar och åtgärder för ökad tillgång på riskkapital. Sammanlagt föreslår regeringen att cirka avsätts för dessa ändamål - 2001. Det handlar företrädesvis om lättnader och förenklingar inom företagsbeskattningen. En väl fungerande konkurrens är viktig för svensk ekonomi och svenskt näringsliv. Regeringen avser att återkomma till med en redogörelse för konkurrenspolitikens framtida inriktning. I regeringens arbete ingår bland annat åtgärder för omprövning av regelverk och begränsningar av krångel och byråkrati. Det skall bli lättare att registrera företag. Målet är att endast en blankett och en myndighetskontakt skall behövas. Myndigheternas handläggningstider skall förkortas i särskilt utvalda ärenden. Uppgiftsbördan för företagen skall minskas. Företagens hantering av tullfrågor skall förenklas ytterligare. Detta har stor betydelse särskilt för de mindre företagens konkurrensförmåga och vilja till etablering och tillväxt. Dessa nya initiativ bidrar till att utveckla företagarandan, bland annat genom att göra det lättare att starta och driva företag och genom att göra skattesystemet gynnsammare för sysselsättningen. Europeiskt samarbete har varit medlem i EU . har EU:s samarbete fördjupats, inte minst genom de gemensamma ansträngningarna för att öka sysselsättningen. En väsentlig del av EU:s arbete är nu inriktat på att inlemma nya medlemmar i gemenskapen. Regeringen föreslår nu ett nytt treårigt program för utvecklingssamarbete. Programmet skall bidra till ett gott grannskap i och ett dynamiskt och demokratiskt integrerat . Samarbetet inriktas på att stödja , , och medlemskap i samt att ytterligare integrera och i europeiska samarbetsstrukturer. För att lyfta fram betydelse för tillväxt och sysselsättning, inte minst i , har tidigare sammanlagt avsatts. Medlen används inom områdena energi, miljö, infrastruktur, kunskapsöverföring och svensk exportindustri. Regeringen föreslår nu att verksamheten förlängs genom att medel anslås för de kommande tre åren. Regeringen strävar bland annat efter att uppnå ökat deltagande i Östersjöhandeln av de små och medelstora företagen. Svenska företag ges stöd till att utnyttja marknads- och handelsmöjligheterna i det nya framväxande bland annat genom insatser för småföretagen, förstärkt exportfrämjarorganisation i och åtgärder för att ta tillvara invandrares speciella land- och språkkunskaper. Ett för alla har genom invandring blivit ett land präglat av kulturell och etnisk mångfald. I denna mångfald ligger en utvecklingspotential. I en internationaliserad värld har ett land med en mångkulturell befolkning ett försprång. Att ta tillvara denna fördel kommer att kräva både förändrade attityder och politiska insatser. Invandrare och svenskar med invandrarbakgrund har inte samma möjligheter på arbetsmarknaden som andra har.