prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Detsamma gäller försäljningar av aktier och andra finansiella tillgångar, då de inte förändrar den finansiella förmögenhetsställningen. Den offentliga skuldsättningen påverkas däremot av anskaffning och försäljningar av finansiella tillgångar, omdisponeringar på balansräkningen samt värdeförändringar på skulden i utländsk valuta. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, definierad enligt de s.k. Maastrichtkriterierna, motsvarade av BNP vid utgången av 1994. Skuldkvoten har sedan reducerats och uppgick till vid utgången av 1996 och väntas understiga . av denna nedgång kan tillskrivas planerade försäljningar av statliga tillgångar . Den offentliga sektorns finansiella nettoskuld, dvs. skulder minus samtliga finansiella tillgångar @r väsentligt lägre @n den konsoliderade bruttoskulden, vilket huvudsakligen beror på att AP fonden har betydande finansiella tillgångar vid sidan av statsobligationer. Nettoskulden stiger relativt mycket som andel av BNP trots att den konsoliderade bruttoskulden sjunker som andel av BNP. Det beror på att den relativa förändringen av nettoskulden är betydligt större än för bruttoskulden jämfört . Förbättringen av de offentliga finanserna skedde främst genom kraftigt stigande skatteinkomster. Skattekvoten (skatteinkomsterna i relation till BNP) ökade med 4 ¼ procentenheter till 54,. De stora skatteinkomsterna beror delvis på tillfälliga faktorer. Omläggningen av uppbörden av mervärdesskatt gav en tillfällig höjning av skatteinkomsterna på nära . En annan tillfällig effekt utgjordes av engångsvisa inbetalningar av särskild löneskatt från statliga f.d. affärsverk på ca . Av skatteinkomsterna kan således ca , motsvarande av BNP, beräknas vara tillfälliga. Den sålunda korrigerade skattekvoten kan därmed uppskattas till . TABELL 11.3 DEN OFFENTLIGA SEKTORNS SKATTER OCH AVGIFTER PROCENT AV BNP 1995 1996 1997 1998 Hushållens direkta skatter 20,6 21,8 22,5 22,3 Företagens direkta skatter 3,0 3,2 3,3 3,0 Arbetsgivaravgifter 13,6 14,7 14,3 14,2 Mervärdesskatt 7,1 8,0 7,1 7,1 Övriga indirekta skatter 5,8 6,5 6,5 6,5 Skatter och avgifter 50,0 54,3 53,8 53,2 Källor: , och . När de tillfälliga inkomsterna faller bort sjunker skattekvoten 1997, trots tillkommande skattehöjningar. Den allmänna sjukförsäkringsavgiften har höjts och den statliga inkomstskatten för inkomster under brytpunkten har höjts . Skatterna har höjts i flera steg på energi och tobak. Arbetsgivaravgifterna har sänkts för den del av ett företags lönesumma som understiger samt för att delvis kompensera företagen för den utökade arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen. Skatten på allemansfonder höjdes från . Det medförde att hushållen i ovanligt stor utsträckning realiserade kursvinster på aktier . Den skatt som därigenom utlöstes betalas till större delen , vilket tillfälligt drar upp skatteinkomsterna . höjs den allmänna egenavgiften med . sker en växling så att den allmänna sjukförsäkringsavgiften tas bort och ersätts med en motsvarande högre allmän pensionsavgift. En växling sker också mellan olika arbetsgivaravgifter. Det sammanlagda uttaget av arbetsgivaravgifter, inklusive allmän löneavgift, höjs från till , för att ersätta staten för att arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen förkortas. Trots skattehöjningarna sjunker skattekvoten med ½ procentenhet 1998. Det beror till stor del på att företagens skattebetalningar går ned i förhållande till BNP, efter att ha legat på en historiskt hög nivå . Skattekvoten reduceras också till följd av att lönesumman, den viktigaste skattebasen, ökar långsammare än BNP. De offentliga utgifterna minskade realt och utgiftskvoten (utgifterna som andel av BNP) gick ned TABELL 11.4 DEN OFFENTLIGA SEKTORNS UTGIFTER MILJARDER KRONOR PROCENTUELL FÖRÄNDRING I 1991 ÅRS PRISER 1996 1995 1996 1997 1998 Summa utgifter ,8 0,9 2,3 0,6 0,9 exklusive räntor 998, 5 0,1 2,7 0,5 0,2 Transfereringar till hushåll 1,5 Pensioner 214, 4 0,4 1,0 0,6 0,2 Sjukförsäkring m.m. 8,6 Arbetslöshets bidrag m.m. 4,1 Övrigt 83,7 0,1 3,4 3,9 6,6 Övriga transfereringar 7,7 Läkemedel och privat vård 2,5 Räntebidrag 27,8 4,4 42,1 Bidrag till EU 16,8 6,9 10,2 3,4 Bistånd 10,7 9,0 12,0 6,2 5,9 Övrigt 56,6 1,7 2,7 3,5 0,9 Räntor 119, 3 9,0 1,0 1,7 6,3 Konsumtion 434, 3 1,0 1,7 0,5 0,1 Investeringar 1 41,0 0,8 8,2 5,8 2,0 1 Förändringstalen för investeringarna är beräknade exklusive köp och försäljning av fastigheter. Anm.: Deflatering med implicitprisindex för offentlig konsumtion resp. investeringar. Övriga delar deflaterade med KPI. Källor: , och . fortsätter nedgången i utgiftskvoten och realt sjunker utgifterna . Transfereringarna till hushåll stiger till följd av ökad arbetslöshet, höjd ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen, tillfällig avgångsersättning till äldre arbetslösa samt att antalet personer som uppbär olika former av studiestöd ökar. Utbetalningarna från sjukförsäkringen minskar till följd av den förlängning av arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen som infördes . Fortsatta besparingar sker bl.a. på bostadsbidragen. Utgifterna för läkemedelssubventioner fortsätter att öka trots vidtagna besparingar. Det beror på att utbetalningarna av subventionerna påverkas av den hamstring av läkemedel, som ägde rum . Transfereringarna till utlandet stiger genom att avgiften till EU höjs samt av att utbetalningar av biståndsmedel ökar, efter att ha minskat . Den offentliga konsumtionen beräknas minska med ½ % och investeringarna med i reala termer. förutses en real minskning av utgifterna med . Exklusive sjunkande ränteutgifter uppgår nedgången till . Ett kraftigt bidrag till utgiftsminskningen kommer från räntebidragen till bostäder, som nästan halveras till en nivå på . Detta beror på en kombination av lägre räntor, minskat bostadsbyggande och ändrade regler. Transfereringarna till hushållen stiger , trots att arbetslösheten går ned. Det beror på att ersättningsnivåerna i socialförsäkringarna höjs samt av att antalet personer i utbildning fortsätter att öka. Utgifterna i sjukförsäkringen ökar kraftigt eftersom arbetsgivarperioden förkortas från 28 . Barnbidragen och bostadstilläggen för pensionärer höjs. Det reala värdet av pensioner och andra basbeloppsstyrda transfereringar reduceras eftersom inflationen stiger, jämfört med den mycket låga inflation 1997 som styr basbeloppet . Den offentliga konsumtionen beräknas öka marginellt medan en återhämtning sker av investeringarna efter nedgången . Förbättringen av de offentliga finanserna Den offentliga sektorns finansiella underskott reduceras enligt prognosen från av BNP 1998, beräknat inklusive utdelningen från men exklusive effekten av bolagiseringen av AP fondens fastigheter. Förbättringen fördelas mellan en sänkning av utgiftskvoten och en höjning av inkomstkvoten . Den beräknade förbättringen kan jämföras med att konsolideringsprogrammet för att sanera de offentliga finanserna omfattar åtgärder motsvarande av BNP 1998, varav består av skattehöjningar och består av besparingar. Därutöver tillkommer de besparingar som har skett inom den kommunala sektorn, där utgifterna beräknas minska mätt som andel av BNP (exklusive effekten av kommunaliseringen av läkemedelssubventionerna). Genom nedgången i ränteläget kan ökningen av ränteutgifterna begränsas och ränteutgifterna sjunker som andel av BNP , trots att den offentliga sektorns konsoliderade skuld är ca större 1998 @n 1994. Dessa och övriga bidrag till förbättringen av de offentliga finanserna framgår av tabell 11.5. TABELL 11.5 BIDRAG TILL FÖRBÄTTRINGEN AV DEN OFFENTLIGA SEKTORNS FINANSIELLA SPARANDE FRÅN 1994 TILL 1998 PROCENT AV BNP Total förbättring 10,3 Ökade inkomster 2,3 Konsolideringsprogramme t 3,8 Övrigt 1,5 Minskade utgifter 8,0 Konsolideringsprogramme t 4,2 Kommunala utgifter 1,7 Ränteutgifter 0,7 Övrigt 1,4 Källa: . Förändringen av den offentliga sektorns finansiella sparande kan också delas upp på en cyklisk respektive en strukturell komponent. Den cyliska delen kan grovt uppskattas som (elasticiteten) av skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP. Den genomsnittliga tillväxten uppgår i prognosen till , medan den underliggande tillväxten kan uppskattas till . Därmed uppgår den sammanlagda konjunkturförbättringen till . Den cykliskt betingade förbättringen av den offentliga sektorns finansiella sparande kan således grovt uppskattas till av BNP. Förbättringen av det offentliga sparandet beror således huvudsakligen på icke cykliska faktorer och, som framgår av tablån ovan, till största delen på konsolideringsprogrammet. 11.2 Den statliga sektorn Den statliga sektorn omfattar, förutom den del av statens verksamhet som ingår i statsbudgeten, @ven fonder m.m. utom budgeten, som t.ex. delpensions och lönegarantifonderna. Statliga affärsverk och bolag ingår däremot inte. Statens (inkl. sjuk och arbetslöshetsförsäkringarna) inkomster består till av skatter och avgifter. bestod utgifterna enligt nationalräkenskapernas redovisning till av konsumtion, av investeringar, av transfereringar och av räntor. Det @r endast konsumtion och investeringar som utgör real resursförbrukning och ingår i BNP. Den statliga konsumtionen varierar relativt kraftigt mellan Dren och har visat sig vara svår att förutsäga. Genom systemet med anslagssparande kan statliga myndigheter delvis förskjuta de budgeterade utgifterna i tiden. TABELL 11.6 STATENS FINANSER MILJARDER KRONOR, LÖPANDE PRISER 1995 1996 1997 1998 Inkomster 545,2 596,4 621,7 656,4 Skatter och avgifter 481,5 533,2 558,9 590,6 Övriga inkomster 63,7 63,2 62,8 65,9 Utgifter 690,7 650,3 661,2 665,4 Transfereringar till hushåll 244,0 Bidrag till kommuner 73,4 55,8 57,9 76,4 Övriga transfereringar 105,4 100,7 99,2 78,7 Ränteutgifter 107,7 110,0 111,3 104,5 Konsumtion 131,9 132,0 137,5 141,9 Investeringar 24,2 18,0 18,8 19,8 Finansiellt sparande 145,5 53,9 39,5 9,0 Procent av BNP 8,8 3,2 2,3 0,5 Primärt finansiellt sparande 67,4 Procent av BNP 4,1 1,8 2,6 3,7 Lånebehov 138,6 21,0 17,7 15,0 Procent av BNP 8,4 1,3 1,0 0,8 Statsskuld 1386, 2 1411, 2 1458, 0 1463, 4 Procent av BNP 84,3 84,1 83,5 79,4 Källor: , och . Den statliga konsumtionen i fasta priser minskade . sjönk konsumtionen med , jämfört med . Nedgången beror till stor del på att inköpen till försvaret minskade kraftigt på grund av att beställningar senarelagts. Därför väntas en återhämtning så att den statliga konsumtionen för stiger med ½ %. En lika stor ökning beräknas . Statsbidragen till den kommunala sektorn dras upp med ca 1998 till följd av att landstingen övertar betalningsansvaret för läkemedelssubventionerna. Därigenom reduceras de statliga transfereringarna i motsvarande grad. Bakom förbättringen av det offentliga sparandet, som beskrivs ovan, ligger en ännu kraftigare förstärkning av statens finanser. Underskottet i statens finansiella sparande minskade från ca 1995 till ca 1996. Försäljning av aktier och andra finansiella transaktioner, som inte inräknas i det finansiella sparandet, bidrog till att reducera lånebehovet 1996 till ca . För beräknas en fortsatt förbättring av statens finansiella sparande. Lånebehovet minskar emellertid inte lika mycket. Tillkommande försäljningar av aktier drar visserligen ned lånebehovet men andra finansiella transaktioner, som t.ex. återbetalningar av lån, blir av mindre omfattning @n . Statsskuldens utveckling bestäms, förutom av lånebehovet, @ven av hur skulderna i utländsk valuta påverkas av valutakursförändringar. Kronans förstärkning reducerade statsskulden med nära . Utvecklingen av valutakursen medförde ingen nämnvärd värdeförändring av statsskulden. Den förutsatta valutakursutvecklingen leder till att statsskulden skrivs upp med nära . beräknas valutakursförändringar medföra en nedskrivning av skulden med . Sammantaget fortsätter statsskulden mätt som andel av BNP att gå ned från . Med anledning av den planerade ålderspensionsreformen avsätts en del av inkomsterna från ATP avgiften, per Dr, till ett räntebärande konto hos . Dessa medel @r avsedda att motsvara den pensionsrätt som tjänas in i ett framtida premiereservsystem. Avsättningen ingår i statens finansiella sparande och reducerar statens lånebehov, medan AP fondens sparande reduceras med motsvarande belopp. Den framtida premiereserven ska bokföras i den offentliga sektorn enligt rekommendation. 11.3 Allmänna pensionsfonden Pensionsutbetalningarna från AP fonden `verstiger avgiftsinkomsterna med ca 1997. En allt större del av pensionerna finansieras med avkastningen på fondkapitalet. Sparandet @r dock alltjämt positivt och därigenom kan fonden fortsätta att växa. AP fondens sparande har dock minskat kontinuerligt och minskningen fortsätter . AP fondens tillgångar till marknadsvärde uppgick vid slutet av 1996 till . Därav svarade obligationer och andra finansiella fordringar för , aktier för samt fastigheter och aktier i fastighetsbolag för . Innehavet av statspapper, som avräknas från statsskulden vid redovisningen av den s.k. Maastrichtskulden, hade ett nominellt värde på . Fastighetsinnehavet bestod till av direktägda fastigheter. sker en bolagisering av detta fastighetsbestånd. Transaktionen innebär att fastigheter ersätts med aktier i balansräkningen. Då aktier, men inte fastigheter, utgör en finansiell tillgång enligt nationalräkenskaperna så leder transaktionen till ett högre uppmätt finansiellt sparande, trots att den totala förmögenheten inte ändrats. TABELL 11.7 ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN MILJARDER KRONOR, LÖPANDE PRISER 1995 1996 1997 1998 Inkomster 133, 8 135, 2 134, 2 135, 8 Avgifter 80,6 85,0 87,8 90,8 Övriga inkomster 53,2 50,2 46,4 45,0 Utgifter 114, 1 118, 6 122, 4 126, 2 ATP 113, 2 117, 9 121, 5 125, 3 Övriga utgifter 0,9 0,8 0,9 0,9 Försäljning av fastigheter 15,0 Finansiellt sparande 19,7 16,6 11,8 24,5 Exkl. försäljning av fastigheter 9,5 Källor: , och . 11.4 Den kommunala sektorn Den kommunala sektorn omfattar kommuner (primärkommuner), landsting och kyrkokommuner (församlingar). affärsverksamhet, kommunalt ägda företag m.m. räknas i dessa sammanhang inte in i kommunsektorn. Enligt det preliminära utfallet från nationalräkenskaperna motsvarade den kommunala sektorns utgifter av BNP, varav konsumtion utgjorde . Resterande del utgjordes av transfererings och investeringsutgifter. Inkomsterna motsvarade av BNP, varav skatteinkomster och statsbidrag utgjorde . I enlighet med regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen har de allmänna statsbidragen till kommuner och landsting höjts med 1997. Tillskottet betalas ut . föreslår regeringen att statsbidragen höjs med ytterligare ca . Därutöver föreslås också förstärkningar . Statsbidragsnivån påverkas därtill av ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn, bl.a. på grund av landstingens övertagande av betalningsansvaret av läkemedels- subventionerna, vilket även påverkar transfereringsutgifterna . Till detta kommer bl.a. satsningar på kommunala utbildningsplatser och på s.k. resursarbetare enligt Kalmarmodellen . För detta utgår specialdestinerade statsbidrag. En viktig förutsättning är det ekonomiska balanskrav som börjar gälla för kommuner och landsting, vilket innebär att resultatet ska vara positivt. har tidigare beslutat om åtgärder mot kommunala skattehöjningar . Om en kommun eller ett landsting höjer skatten, sänks statsbidraget med ett belopp motsvarande halva den inkomstökning som följer av skattehöjningen. I kalkylerna har den genomsnittliga kommunalskattesatsen antagits vara oförändrad . Jämfört med den ekonomiska vårpropositionen har prognosen avseende konsumtions och sysselsättningsutvecklingen i kommunsektorn reviderats ned. Orsaken är en kraftigare sysselsättningsminskning än väntat . väntas minskningen bromsas upp, inte minst mot bakgrund av de ökade statsbidragen. Antalet sysselsatta i kommunsektorn beräknas minska med drygt 40 000 . Nedrevideringen av sysselsättningsprognosen innebär att den kommunala konsumtionen beräknas minska i fasta priser, jämfört med en minskning enligt bedömningen . beräknas dock förbrukningen (köp av materiel och tjänster), som också ingår i konsumtionen, öka något. Prognosen för socialbidragsutgifterna har reviderats upp mot bakgrund av ny statistik från . Sammantaget beräknas det finansiella sparandet 1997 förbättras något jämfört med bedömningen i vårpropositionen. är förbättringen av det finansiella sparandet mindre jämfört med vårpropositionen. Orsaken är att skatteinkomsterna utvecklas något svagare. Konsumtionsutvecklingen påverkas av att de s.k. resursarbetarna ( ) räknas in i den kommunala lönesumman. Detta höjer tillfälligt nivån på den kommunala konsumtionen och sysselsättningen . Även utbildningssatsningarna inom den kommunala vuxenutbildningen höjer nivån på konsumtionen något . Den finansiella utvecklingen i kommunsektorn på kort sikt innebär en fortsatt negativ resultatutveckling för sektorn som helhet . 1996 har den kommunala konsumtionen minskat med 4,3 . har antalet sysselsatta i kommunsektorn enligt statistik () reducerats med drygt 100 000 personer eller . Att enbart se till konsumtions och sysselsättningsutvecklingen ger emellertid inte en fullständig bild av hur kommunsektorns resurser har utvecklats. Av tabell 11.9 framgår hur konsumtionen beräknas. Förädlingsvärdet utgör kommunsektorns bidrag till BNP och beräknas som summan av utbetald lön och arbetsgivaravgifter m.m., samt kapitalförslitning. Lönesummans volymförändring motsvarar i princip förändringar i sysselsättningen, mätt som antalet arbetade timmar. Kapitalförslitningen utgör det beräknade slitaget ( konsumtionen ) av anläggningstillgångar såsom fastigheter och inventarier. Läggs förbrukningen till förädlingsvärdet erhålls värdet av den kommunala bruttoproduktionen. Förbrukningen utgörs av utgifter för köp av materiel och tjänster. TABELL 11.8 KOMMUNERNAS FINANSER1 MILJARDER KRONOR, LÖPANDE PRISER 1995 1996 1997 1998 Inkomster 389,9 395,6 399,2 425,6 Skatter2 261,3 293,9 294,4 300,7 Statsbidrag3 73,4 55,8 57,9 76,4 Övrigt 55,2 45,9 46,9 48,6 Utgifter 393,3 400,2 404,5 431,1 Transfereringar 76,6 75,1 73,4 88,8 Konsumtion 292,8 302,1 308,7 318,6 volymförändrin g % 0,0 0,9 1,7 0,6 Investeringar 23,9 23,0 22,4 23,7 Finansiellt sparande 5,5 kommuner 1,6 3,5 3,7 4,9 landsting 0,7 0,7 0,1 0,8 övriga4 2,6 1,8 1,5 1,3 1Inkomster och utgifter redovisas exklusive statligt utjämningsbidrag och statlig utjämningsavgift. 2Redovisas netto efter avdrag för ekonomiska regleringar. 3Redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens tillskott till det kommunala momsåterbetalningssystemet. 4Församlingar och kommunalförbund : , och . Värdet av den kommunala bruttoproduktionen utgör ett mått på resursåtgången i den kommunala sektorn. Då konsumtionen beräknas dras försäljnings-inkomsterna av från bruttoproduktionen. Försäljningsinkomsterna omfattar bl.a. avgifter som tas ut i verksamhet. konsumtion utgör således den del av produktionen/resurserna som finansieras med skattemedel (kommunalskatt och statsbidrag). TABELL 11.9 KONSUMTION MILJARDER KRONOR PROCENTUELL VOLYMFÖRÄNDRING 1996 1992 1993 1994 1995 1996 Förädlingsvärde 251, 4 1,0 Löner m.m. 237, 1 1,1 Kapitalförslitni ng 14,3 0,1 2,4 3,2 3,5 0,6 Förbrukning 87,7 11, 3 2,2 2,6 0,2 1,6 Bruttoproduktio n 339, 1 0,1 0,3 ./. Försäljning 37,0 11, 7 0,4 8,8 2,7 4,7 Konsumtion 302, 1 0,9 Källor: och . Förädlingsvärdet har minskat 1996, vilket förklaras av en minskad sysselsättning. Bruttoproduktionen har emellertid minskat med . Orsaken är att kommuner och landsting i ökad utsträckning köper materiel och tjänster. Att konsumtionen minskat mer än bruttoproduktionen ( ) beror på att försäljningsinkomsterna har ökat i volym. All statistik bör tolkas med viss försiktighet. Bland de slutsatser som ändå kan dras är att sysselsättningen i kommunsektorn 1996 har minskat kraftigt, men till en del ersatts av köpta tjänster, vilket gett sysselsättning i andra sektorer. Sysselsättningen mätt i antal personer har minskat något mer än antalet arbetade timmar, vilket förklaras av ökad närvaro och medelarbetstid. Att den kommunala konsumtionen har minskat beror, förutom på rena besparingsåtgärder, även på att försäljningsinkomsterna ökat i betydelse som finansieringskälla för kommunsektorn. 12 Medelfristig kalkyl På motsvarande sätt som i vårpropositionen presenteras här, utöver kortsiktsprognosen, en kalkyl över den ekonomiska utvecklingen t.o.m. . Kalkylen ska inte tolkas som en prognos i egentlig mening utan snarare som en beskrivning av en möjlig utveckling givet vissa antaganden. Liksom i vårpropositionen är de viktigaste antagandena att lönebildningen fungerar väl samt att de omfattande satsningarna inom utbildning och arbetsmarknadspolitiken får avsedd effekt på arbetslösheten. Med några få undantag bygger beräkningarna på den ekonomiska politik och de regler som beslutats av samt de förslag till förändringar som regeringen presenterar i föreliggande proposition. Dessa undantag utgörs av antaganden inom områden där beslut ännu inte finns. Antaganden om den vidare utvecklingen har gjorts, exempelvis avseende nivån på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. För den offentliga sektorns finanser förutsätts de i vårpropositionen de fastslagna målen om överskott motsvarande ½ procent av BNP och 1½ procent av BNP vara styrande. En ytterligare utgångspunkt för kalkylen är att inflationen antas utvecklas i linje med mål. Med denna ansats fokuseras kalkylen på vilken tillväxt som kan vara förenlig med en inflationstakt på . 12.1 Den reala kalkylen Den svenska ekonomins tillväxtförutsättningar på medellång sikt bestäms i hög grad av arbetsmarknadens, och särskilt lönebildningens funktionssätt. Av avgörande betydelse är i vilken utsträckning det föreligger lediga resurser vid utgången av , som kan tas i anspråk utan att det uppkommer inflationsdrivande löneökningar. Mot bakgrund av de grundläggande antagandena om en bättre fungerande arbetsmarknad och lönebildning, bedöms tillväxten kunna uppgå till respektive och sysselsättningen kunna öka vardera år, vilket leder till att den öppna arbetslösheten faller till av arbetskraften. Den antagna utvecklingen omfattar inte något egentligt cykliskt förlopp utan beskriver i stället en anpassning av faktisk BNP till potentiell BNP. Man får dock utgå ifrån att cykliska rörelser i ekonomin kommer att uppträda även framöver. Kalkylen för baseras således främst på en bedömning av vilken ökning av BNP och sysselsättningen, respektive minskning av arbetslösheten, som kan ske på ett hållbart sätt, dvs. utan att inflationen ökar på ett sätt som inte är förenligt med inflationsmålet, vid en väl fungerande lönebildning. 1997 1998 1999 2000 BNP (16) 2,7 2,4 2,5 2,5 KPI (16) 2,1 2,2 2,3 2,3 Marknadstillväxt (14) 7,0 6,8 6,0 6,0 Tysk ränta statsobligation1 5,25 Svensk ränta statsobligation1 6,25 TCW index1 121, 2 120, 5 119, 0 118, 0 1 Årsgenomsnitt Källor: och Den internationella bilden karakteriseras av en relativt gynnsam utveckling inom området, med en tillväxt på i genomsnitt , som inflationen ligger kvar på . Den balanserade inflationsutvecklingen bidrar till att det internationella ränteläget vid utgången av antas ligga endast marginellt högre än . Bakom ränteutvecklingen ligger också ett antagande om att den europeiska monetära unionen kommer till stånd , dock utan svenskt deltagande. Mot bakgrund av de grundläggande antagandena om en bättre fungerande arbetsmarknad och lönebildning antas löneökningarna 2000 begränsas till 3,, en ökningstakt som bedöms vara förenlig med en inflation på . Den stabila inflationstakten i kombination med en successiv förbättring av de offentliga finanserna resulterar i ett ökat förtroende för den svenska ekonomin. Detta tar sig bl.a. uttryck i en viss förstärkning av kronan. TABELL 12.2 FÖRSÖRJNINGSBALANS MILJARDER KRONOR PROCENTUELL FÖRÄNDRING 1996 1997 1998 1999 2000 Privat konsumtion 885,3 2,3 2,5 2,0 1,9 Offentlig konsumtion 434,2 1,1 0,5 0,4 0,8 Stat 132,2 0,5 0,5 0,5 0,5 Kommuner 302,1 1,7 0,6 0,4 1,0 Bruttoinvesteringar 249,6 0,4 5,8 8,0 6,7 Näringsliv ex. bost. 183,6 5,0 5,4 8,1 5,8 Bostäder 30,3