prop · GL03174 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:174 tillträde till fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att skall tillträda Fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar och det läggs fram lagförslag med anledning av det föreslagna tillträdet. Fördraget antogs av . Det öppnades för undertecknande i . undertecknade fördraget , liksom bl.a. samtliga de fem kärnvapenstaterna , , , och . Närmare 150 stater har undertecknat fördraget. Syftet med fördraget är att totalförbjuda kärnvapenprovsprängningar och andra kärnsprängningar för att förhindra kvalitativ förbättring och utveckling av kärnvapen. För att fördraget skall träda i kraft krävs det att 44 i fördraget angivna stater, däribland , ratificerat det. Fördraget kan tidigast träda i kraft efter det att det öppnats för undertecknande, dvs. Regeringen föreslår att godkänner tillträde till fördraget. Bestämmelserna i fördraget kräver enligt regeringens bedömning författningsändringar för att skall kunna tillträda det. Fördraget förutsätter att inspektioner skall kunna göras i en fördragsstat efter ett misstänkt brott mot fördraget. Därför föreslås att en särskild lag om inspektioner införs. Fördraget förutsätter vidare att fördragsstaterna kriminaliserar brott mot fördraget som begås på en parts jurisdiktionsområde och dessutom sådana brott som begås av någon som är medborgare i fördragsstaten i fråga oavsett var de begås. Med anledning härav föreslås dels att en ny straffbestämmelse införs i anslutning till bestämmelse om folkrättsbrott i 22 kap., dels att jurisdiktionsreglerna i 2 kap ändras. Förslagen i dessa delar går längre än vad fördraget kräver på så sätt att kriminalisering föreslås av sådana gärningar oavsett var och av vem de begås. För att tydliggöra åtaganden enligt provstoppsavtalet föreslås en ändring i 3 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Fördraget innehåller vidare bestämmelser om immunitet och privilegier. För att uppfylla dessa krav föreslås ett tillägg till lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Fördraget innehåller också, med anledning av kravet på kriminalisering, en skyldighet för parterna om samarbete och rättsligt bistånd. Det bedöms inte vara nödvändigt med någon särskild lagstiftning på grund av detta. I fördraget ställs det krav på sekretess för uppgifter i vissa fall som lämnas av den organisation som upprättas i enlighet med fördraget. Det bedöms inte vara nödvändigt med några lagändringar på grund härav. Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 6 2 Lagtext 7 2.1 Förslag till lag om inspektioner i enligt Förenta natio- nernas fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar 7 2.2 Förslag till lag om ändring i 9 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet 11 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall 12 3 Ärendet och dess beredning 13 4 Fördragets innehåll m.m. 13 4.1 Bakgrund........................................................................ ..................13 4.1.1 Förhandlingarna om ett fullständigt provstoppsfördrag...14 4.1.2 Internationella förhandlingar på kärnvapenområdet 16 4.1.3 arbete för ett fullständigt provstoppsfördrag ....22 4.2 Fördragets innehåll 22 4.2.1. Ingressen 24 4.2.2 Grundläggande åtaganden 25 4.2.3 Organisationen 25 4.2.4 Nationella tillämpningsåtgärder 28 4.2.5 Kontroll 29 4.2.6 Åtgärder för att rätta till en situation och säkerställa efterlevnad, inbegripet sanktioner 34 4.2.7 Tvistlösning 35 4.2.8 Ändringar 35 4.2.9 Granskning av fördraget 36 4.2.10 Giltighetstid och frånträdande 37 4.2.11 Protokollets och bilagornas status 37 4.2.12 Undertecknande, ratifikation och anslutning 37 4.2.13 Ikraftträdande 37 4.2.14 Reservationer 38 4.2.15 Fördragets depositarie och autentiska texter 38 4.2.16 Fördragets bilagor 38 4.2.17 Fördragets protokoll 39 4.2.18 Protokollets bilagor 40 5 Godkännande av fördraget 45 6 Lagstiftningsåtgärder 46 6.1. Inspektioner i vid misstänkt brott mot fördraget.........46 6.1.1 Fördraget 46 6.1.2 Gällande lagstiftning 47 6.1.3 Behovet av lagstiftning 48 6.1.4 Nationell myndighet och det internationella samarbetet inom ramen för fördraget 53 6.2 Kriminalisering av verksamhet som är förbjuden enligt fördraget 53 6.2.1 Vad fördraget förbjuder 53 6.2.2 Gällande rätt 54 6.2.3 En ny straffbestämmelse 57 6.2.4 Försök, förberedelse, stämpling och medverkan 59 6.2.5 Utökad jurisdiktion 60 6.2.6 Rättsligt samarbete 60 6.2.7 Tillägg till lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet 60 6.3 Immunitet och privilegier 61 6.3.1 Fördraget 61 6.3.2 Behovet av lagstiftning 62 6.4 Sekretessfrågor 63 6.4.1 Fördraget 63 6.4.2 Behovet av lagstiftning 63 6.5 Ikraftträdande 63 7 Författningskommentar 63 7.1 Förslaget till lag om inspektioner i enligt fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar 63 7.2 Förslaget till lag om ändring i 65 7.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet 66 7.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall 66 Bilagor 1 - Fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar........................................................67 2 Sammanfattning av departementspromemorian tillträde till fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (Ds1997:87)..................................................................... ....................268 3 Departementspromemorians lagförslag............................................270 4 Remissammanställning.......................................................... ............275 5 Lagrådsremissens lagförslag.............................................................278 6 Lagrådets yttrande............................................................ .................284 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde...................................285 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner tillträde till fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar, 2. antar regeringens förslag till - lag om inspektioner i enligt fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar, - lag om ändring i , - lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, - lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om inspektioner enligt fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller sådana inspektioner som avses i fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar och som företas på en plats under svensk jurisdiktion. 2 § Om en en inspektion enligt fördraget aktualiseras skall regeringen fatta beslut om inspektionens genomförande och närmare ange vilka åtgärder som får vidtas enligt 4 §. Regeringen skall utse en myndighet som skall närvara vid inspektionen och bistå en inspektionsgrupp. Om en inspektion kan komma att röra en enskilds rätt skall den enskilde ges tillfälle att yttra sig innan regeringen fattar beslut om inspektionens genomförande. Den enskilde behöver dock inte höras, om den tid som står till förfogande inte medger det eller om ett hörande allvarligt skulle försvåra inspektionens genomförande. 3 § Den myndighet som regeringen utsett att närvara vid inspektionen får besluta i frågor som avser verkställighet av regeringens beslut. Myndigheten skall hänskjuta frågor av särskild vikt till regeringen. En enskild har rätt att få en fråga som rör hans rätt hänskjuten till regeringen. 4 § En inspektion får innefatta 1. att en internationell inspektionsgrupp och observatörer tillsammans med representanter för en svensk myndighet ges tillträde till områden, anläggningar eller byggnader som inte utgör bostad, 2. att inspektionsgruppen tillåts att ta med sig och använda mätapparatur och annan teknisk utrustning för samla in och registrera uppgifter, 3. att mätningar utförs, att prover tas från marken och under marken samt att borrningar görs, 4. att överflygningar görs för att fotografera eller filma ett avgränsat område, och 5. att prover och uppgifter förs ut ur landet av inspektionsgruppen för undersökning och analys. 5 § skall på begäran av regeringen eller av den myndighet som avses i 2 § första stycket lämna det biträde som kan behövas för att ett beslut enligt denna lag skall kunna verkställas. 6 § Vid tillämpningen av denna lag skall särskilt beaktas intresset av att skydda uppgifter av betydelse för rikets säkerhet samt företagshemligheter. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 2.2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 2 kap. 3 § och 22 kap. 7 § skall ha följande lydelse, dels att det i balken skall införas en ny paragraf, 22 kap. 6 b §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 3 § För brott som begåtts utom riket dömes även i annat fall än som avses i 2 § efter svensk lag och vid svensk domstol, 1. om brottet förövats å svenskt fartyg eller luftfartyg, så ock eljest om det begåtts i tjänsten av befälhavaren eller någon som tillhörde besättningen å sådant fartyg, 2. om brottet begåtts av någon som tillhör försvarsmakten på ett område där en avdelning av försvarsmakten befann sig eller om det begåtts av någon annan på ett sådant område och avdelningen befann sig där för annat ändamål än övning, 3. om brottet begåtts vid tjänstgöring utom riket av någon som är anställd i utlandsstyrkan inom försvarsmakten, 4. om brottet förövats mot , svensk kommun eller annan menighet eller svensk allmän inrättning, 5. om brottet begåtts inom område som ej tillhör någon stat och förövats mot svensk medborgare, svensk sammanslutning eller enskild inrättning eller mot utlänning med hemvist i , 6. om brottet är kapning, sjö- eller luftfartssabotage, flygplatssabotage, för- sök till sådana brott, folkrättsbrott, olovlig befattning med kemiska vapen eller osann eller ovarsam utsaga inför en internationell domstol, eller 6. om brottet är kapning, sjö- eller luftfartssabotage, flygplatssabotage, för- sök till sådana brott, folkrättsbrott, olovlig befattning med kemiska vapen, olovlig kärnsprängning eller försök eller förberedelse till ett sådant brott eller osann eller ovarsam utsaga inför en internationell domstol, eller 7. om det lindrigaste straff som i svensk lag är stadgat för brottet är fängelse eller däröver. 22 kap. 6 b § Den som i strid med fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar deltar i eller på annat sätt medverkar till utförandet av en kärnvapenprov- sprängning eller någon annan kärnsprängning döms för olovlig kärnsprängning till fängelse i högst , om gärningen inte är att bedöma som folkrättsbrott. Är brottet grovt, skall dömas till fängelse i högst eller på livstid. Vid bedömandet om brottet är grovt skall särskilt beaktas om gärningen haft stor betydelse för kärnsprängningen eller om gärningen inneburit fara för människor eller för egendom av särskild betydenhet. För försök, förberedelse eller stämpling till landsförräderi eller landssvek skall dömas till ansvar enligt 23 kap. Som stämpling skall även anses att träda i förbindelse med fienden för att förbereda, möjliggöra eller underlätta att brott som sagts förövas. För förberedelse eller stämpling under tid, då riket hotas av krig, ockupation eller andra fientligheter, skall dömas till ansvar trots att fientligheterna inte utbrutit. Den som underlåter att avslöja landsförräderi eller landssvek skall dömas till ansvar enligt 23 kap. Till sådant ansvar skall han dömas även om han inte insett men bort inse att brottet höll på att ske. För försök eller förberedelse till olovlig kärnsprängning skall dömas till ansvar enligt 23 kap. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kärnteknisk verksamhet skall bedri- vas på sådant sätt att kraven på säkerhet tillgodoses och de förpliktelser uppfylls som följer av överenskommel- ser i syfte att förhindra spridning av kärnvapen och obehörig befattning med kärnämne och sådant kärnavfall som utgörs av använt kärnbränsle. Kärnteknisk verksamhet skall bedri- vas på sådant sätt att kraven på säkerhet tillgodoses och de förpliktelser uppfylls som följer av överenskommel- ser i syfte att förhindra kärnspräng- ningar, spridning av kärnvapen och obehörig befattning med kärnämne och sådant kärnavfall som utgörs av använt kärnbränsle. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de föreskrifter som behövs för att sådana förpliktelser skall uppfyllas som ingår i överenskommelser som avses i första stycket. Bestämmelser om strålskydd finns i strålskyddslagen (1988:220). Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 4 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall Härigenom föreskrivs att bilagan till lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall skall ha följande lydelse. Immunitet och/eller privilegier gäller för följande Internationella organ Fysiska personer -------------------------------------------------------------------------------- ------- 53. Organisationen för fördraget om fullstän- digt förbud mot kärn- sprängningar Medlemmar i en inspektionsgrupp och observatörer under in- spektion Fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 3 Ärendet och dess beredning antog , genom resolution 50/245, Fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar och uppmanade FN:s generalsekreterare att öppna fördraget för undertecknande möjligt. Det öppnades för undertecknande i . undertecknade bl.a. samtliga de fem kärnvapenstaterna och fördraget. Fördraget i engelsk och svensk språkversion finns i bilaga 1. I en departementspromemoria som upprättats inom Utrikesdeparte- mentet, tillträde till fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (Ds 1997:87) behandlas utförligt fördraget och de lagstiftningsåtgärder som anses bli nödvändiga med anledning av ett svenskt godkännande av fördraget. En sammanfattnig av promemorian finns i bilaga 2. De lagförslag som lämnats i promemorian finns i bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 4. Regeringen beslutade den att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Vissa redaktionella förändringar har dock gjorts i lagtexten. 4 Fördragets innehåll m.m. antog , genom resolution 50/245, Fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar och uppmanade FN:s generalsekreterare att öppna det för undertecknande möjligt. Församlingen antog fördraget med överväldigande majoritet. Röstsiffrorna var 158-3-5. Endast , och röstade mot fördraget. Det öppnades för undertecknande i . undertecknade bl.a. samtliga de fem kärnvapenstaterna och fördraget. Det har undertecknats av närmare 150 stater. Tretton stater har ratificerat det, däribland och . Genom fördraget totalförbjuds kärnvapenprovsprängningar och andra kärnsprängningar. Detta inbegriper även kärnsprängningar för fredliga ändamål. Genom ett fullständigt förbud mot kärnsprängningar hämmas utveckling och kvalitativ förbättring av kärnvapen och stoppas utveckling av nya avancerade typer av dessa vapen. Fördraget lägger en solid grund för fortsatta internationella ansträngningar att förhindra spridning av kärnvapen och föra nedrustningsprocessen på kärnvapenområdet vidare. Det har ännu inte trätt i kraft, men har icke desto mindre redan skapat en stark politisk norm. Fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar utgör en milstolpe i nedrustnings- och icke-spridningsansträngningarna på kärn- vapenområdet. Ett totalförbud mot kärnvapenprovsprängningar har stått högt på den internationella dagordningen för nedrustningsfrågor . har spelat en starkt pådrivande roll för att få till stånd ett internationellt fördrag på området, såväl i arbetet på det politiska och diplomatiska planet som på det tekniska planet när det gällt att utarbeta ett effektivt kontrollsystem. Ett fullständigt förbud mot kärnsprängningar är av central betydelse för att förhindra spridning av kärnvapen och skapa gynnsamma förutsättningar för kärnvapen- nedrustning. Det är mot denna bakgrund som engagerat sig i och drivit denna fråga. Ytterst handlar detta arbete om att få till stånd en värld fri från kärnvapen. Genom fördraget skall en internationell kontrollorganisation upprättas i , . Kontrollen av fördragets efterlevnad kommer att ske genom ett internationellt övervakningssystem omfattande seismologisk övervakning, övervakning av luftburen radioaktivitet, hydroakustisk övervakning och övervakning av infraljud. Vidare innefattar kontroll- systemet möjligheter att genomföra inspektion på platsen för att klarlägga om ev. brott mot fördraget ägt rum. kommer att delta i det internationella övervakningssystemet med en station för övervakning av luftburen radioaktivitet och en seismologisk övervakningsstation. 4.1.1 Förhandlingarna om ett fullständigt provstoppsfördrag beslöt nedrustningskonferensen (CD) i att ge konferensens provstoppskommitté mandat att framförhandla ett fullstän- digt provstoppsfördrag. antog utan omröstning resolution 48/70 om ett fullständigt provstoppsfördrag. I resolutionen välkomnade generalförsamlingen CD:s beslut och uppmanade konferensen att såsom en prioriterad uppgift förhandla intensivt om ett sådant fördrag. Förhandlingsmandatet utarbetades därefter i CD och antogs av konferensen . Genom mandatet uppdrogs åt provstopps- kommittén att intensivt förhandla om ett universellt samt multilateralt och effektivt kontrollerbart fullständigt provstoppsfördrag, som skulle bidra effektivt till förhindrandet av spridning av kärnvapen i alla dess aspekter, till processen avseende kärnvapennedrustning och därmed till stärkandet av internationell fred och säkerhet. Förhandlingarna inleddes och slutfördes . Då förelåg en färdig text till ett fördrag om fullständigt förbud mot kärnsprängningar. motsatte sig emellertid att fördragstexten antogs av CD, eftersom texten inte beaktade de krav som framförts från indisk sida i förhandlingarna. hade bl.a. krävt att fördraget även måste innehålla åtaganden om förhandlingar om fullständigt avskaffande av kärnvapnen inom en bestämd tidsram. De indiska förslagen hade emellertid inte erhållit något egentligt gehör från övriga delegationers sida. Dessa prioriterade i första hand möjligheterna att få till stånd ett fullständigt förbud mot kärnvapenprovsprängningar och andra kärn- sprängningar. Då förutsättningar saknades att uppnå erforderlig enhällighet i konferensen om en fördragstext som även inkluderade förslag riskerade sådana krav närmast att driva förhandlingarna till ett sammanbrott. blockering av fördragstextens antagande i CD ledde till att denna istället överlämnades direkt till . Detta skedde på initiativ. Generalförsamlingen antog fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar med överväldigande majoritet (resolution 50/245). Röstsiffrorna var 158 - 3 (, , ) - 5 (, , , , ). Fördraget öppnades för undertecknande i . Det undertecknades därvid av bl.a. samtliga de fem kärn- vapenstaterna och . har närmare 150 stater undertecknat fördraget. Tretton stater, däribland och , har ratificerat det. För att fördraget skall träda i kraft krävs att 44 i fördraget angivna stater ratificerat det, däribland . Fördraget kan dock tidigast träda i kraft efter det att det öppnats för undertecknande. De 44 stater som preciseras i fördraget är de stater som var medlemmar i och formellt deltog i arbetet vid konferensens session 1996 och som enligt Internationella atomenergiorganets () uppgifter innehade kärnkraftsreaktorer eller forskningsreaktorer. Genom fördraget åtar sig varje part att inte utföra någon kärnvapenprovsprängning eller någon annan kärnsprängning och att förbjuda och förhindra varje sådan kärnsprängning på varje plats under sin jurisdiktion eller kontroll. Varje part åtar sig vidare att avhålla sig från att orsaka, uppmuntra eller på något sätt delta i utförandet av någon kärnvapenprovsprängning eller någon annan kärnsprängning. Verksamhet som inte innefattar kärnsprängningar, exempelvis datorsimuleringar och s.k. subkritiska experiment, omfattas inte av fördraget. Genom fördraget skall en internationell kontrollorganisation upprättas i för att genomföra de bestämmelser om kontroll av fördragets efterlevnad som stadgas. Organisationen kommer att bestå av parternas konferens, ett verkställande råd och ett tekniskt sekretariat innefattande bl.a. ett internationellt datacenter. Det tekniska sekretariatet kommer att ledas av en generaldirektör. Kontrollen av fördragets efterlevnad skall ske genom ett internationellt övervakningssystem bestående av världsomspännande nät av seismo- logiska stationer, stationer för att mäta luftburen radioaktivitet (radionuklider och ädelgaser), hydroakustiska stationer och stationer för detektering av infraljud. Data från dessa stationer kommer oavbrutet att överföras till det internationella datacentret i organisationens tekniska sekretariat för bearbetning och analys. De slutliga bedömningarna av en händelses natur förblir dock parternas ansvar. Kontrollsystemet innefattar också möjlighet för parterna att begära inspektion på platsen för att klarlägga om en kärnvapenprovsprängning eller någon annan kärnsprängning genomförts i strid med fördraget. I fall av eventuella brott mot fördragets bestämmelser kan organisationen företa olika åtgärder för att säkerställa efterlevnaden av fördraget, inbegripet sanktioner. kommer att delta med två övervakningsstationer i det internationella övervakningssystemet. Den ena kommer att ingå i nätet för övervakning av luftburen radioaktivitet. Stationen ifråga drivs av () vid dess anläggningar utanför . Den andra kommer att ingå i nätet av sekundära seismologiska stationer. Denna station är belägen i i och drivs likaledes av FOA. Enligt bestämmelserna i fördraget kommer den internationella kontrollorganisationen att bekosta driften av stationen för luftburen radioaktivitet och överföring av data från denna till det internationella datacentret när fördraget träder i kraft. Vad avser den seismologiska stationen kommer organisationen att stå för kostnaderna för överföring av data från denna till det internationella datacentret. Varje part i fördraget skall utse eller upprätta en s.k. nationell myndighet. Denna skall tjäna som nationell kontaktpunkt för förbindelserna med den internationella kontrollorganisationen och de andra parterna. Denna bestämmelse i fördraget kräver ett beslut om vilken instans som skall utses till svensk nationell myndighet. Parentetiskt kan noteras att () är svensk nationell myndighet för frågor som faller under konventionen om förbud mot kemiska vapen. Vad avser fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar torde närmast () eller () kunna vara lämplig som nationell myndighet. Kostnaderna för organisationens verksamhet skall bestridas av parterna i fördraget i enlighet med FN:s bidragsskala, justerad med hänsyn till skillnaderna beträffande antalet medlemmar i och organisationen (andel enligt FN:s bidragsskala är f.n. ). 4.1.2 Internationella förhandlingar på kärnvapenområdet genomförde historiens första kärnvapen- provsprängning. Kort därefter fälldes atombomberna över och . Sedermera började även (), (1952), (1960) och (1964) att genomföra kärnvapen- provsprängningar. Tillsammans kom dessa fem kärnvapenstater att företa över 2.400 provsprängningar . Härutöver genomförde en s.k. fredlig kärnsprängning 1974.