prop · GL0393 · 1998-01-01 00:00:00 — Det ökade informationsflödet i samhället gör att barn tidigt nås av olika budskap om miljöförstöring och ekologisk obalans. Barn behöver positiva förebilder och exempel på hur de själva kan påverka miljöfrågorna. För detta krävs ett väl genomtänkt miljöarbete i förskolan. Förskolan skall vara öppen mot det omgivande samhället och använda det som en resurs i det pedagogiska arbetet. Barnen skall få upplevelser och erfarenheter av olika arbetsplatser och servicefunktioner i närsamhället hur man uträttar olika ärenden, beter sig i trafiken och använder kommunkationsmedel. Att lära sig är en skapande process. Kulturella språk som exempelvis musik finns hos barn och är en naturlig del av deras värld, liksom behovet av att uttrycka sig. De estetiska verksamheterna är grundläggande för barns förmåga att tolka och förstå vad som händer i omgivningen och att uttrycka upplevelser och händelser. Bild, film, musik, sång, drama och dans har språkliga och kommunikativa sidor som har betydelse för barns läroprocesser. Våra barnböcker är ett kulturarv som barn skall få riklig del av i förskolan. Mycket högläsning utvecklar språk, fantasi och koncen- trationsförmåga. Genom att berätta, använda rim, ramsor, sagor, drama och sånger stimuleras barns språkutveckling och lärande. Tillgång till böcker öppnar och ger perspektiv på omvärlden. Att en bok kan ge kunskaper och nya upplevelser är viktigt för förskolan att förmedla till barnen. Förskolan skall även ge barnen möjligheter att ta del av såväl samhällets kulturutbud, det egna kulturarvet som minoriteternas och invandrarbarnens kultur. I den mångkulturella förskolan finns barn med olika bakgrunder. Att stärka barns identitet är ett viktigt uppdrag i förskolan, liksom att utveckla barns inlevelseförmåga och respekt för olikheter mellan människor. Barnen bör ges grundläggande kunskaper om enkel teknik som används i vardagliga sammanhang. Att använda enkla redskap och tekniker tillhör förskolans dagliga aktiviteter. Pojkar och flickor skall ges samma möjligheter att grundlägga dessa kunskaper. Den nya informationstekniken börjar också komma in i förskolan. Det finns projekt som visar att barn redan i förskolan kan hantera datorer på många sätt, t.ex. olika multimediaprogram och program för kommunikation. För barn med funktionshinder kan datorn öka förutsättningarna för ett mer aktivt deltagande i samhällslivet. Temaarbete i pedagogisk miljö Den pedagogiska miljön har stor betydelse för barns möjlighet till utveckling och lärande i förskolan. Med ett temainriktat arbetssätt i en kreativ och lustfylld förskolemiljö kan barnen få del av ett mångsidigt och sammanhängande lärande. I det temainriktade arbetssättet finns inga ämnesgränser. Verksamheten koncentreras kring ett särskilt område. Temat kan utifrån ett medvetet pedagogiskt förhållningssätt utvecklas och varieras på olika sätt, med de olika uttrycksmedel som finns att tillgå. För att uppfylla läroplanens mål bör miljö, arbetssätt och tillgängligt material inspirera barn och vuxna att leka, utforska och att tillsammans göra nya upptäckter. Förskolans verksamhet och miljö bör vara tillgänglig för experiment, skapande och teknik. Förskolan skall även tillgodose barns behov av vila och lugn och deras behov av utrymmeskrävande och rörliga lekar. Att utomhusvistelsen sker i såväl planerad miljö som i utmanande naturmiljö har visat sig vara betydelsefullt för ett gott växande och lärande. Barn med behov av särskilt stöd Förskolans ansvar för barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl är i behov av särskilt stöd för sin utveckling, beslutades förskolelag. Barn med behov av särskilt stöd fick därmed rätt till förskola . Kommunen skall genom uppsökande verksamhet ta reda på vilka barn som behöver erbjudas plats i förskolan och verka för att barnen utnyttjar den erbjudna platsen samt informera föräldrarna om verksamheten och syftet med den. Barn som behöver särskilt stöd för sin utveckling skall ges en god omsorg och deras utveckling och lärande skall främjas i förskolan. Alla barn behöver få erfara den tillfredsställelse det ger att få vara tillsammans med andra barn på lika villkor, övervinna svårigheter och göra framsteg. Därför är förskolan en resurs för barn som tillfälligt eller varaktigt behöver särskilt stöd. För barn med behov av särskilt stöd är en generellt god kvalitet i förskolan den viktigaste insatsen. Andra insatser som främjar barnens utveckling är handledning till personal som arbetar med barn som är i behov av särskilt stöd. Vissa barn behöver därutöver andra stödinsatser. 8.3 Barns inflytande Förskolans verksamheten skall utformas utifrån demokratiska värderingar och med aktning för varje människas egenvärde. Barnen skall själva ha inflytande i förskolan och deras synpunkter skall efterfrågas. Personalen i förskolan måste uppmärksamma och lyssna på barnen. Redan tidigt börjar barn visa att de kan och vill. På sitt eget sätt vill de vara med och bestämma. Förskolan skall ge både flickor och pojkar möjlighet att påverka och ha inflytande. Genom att barn får ta ansvar för olika uppdrag i förskolan växer deras tillit till den egna förmågan. Förskolans dagliga arbete ger rikliga tillfällen till detta. Flickor och pojkar behöver också få uttrycka egna åsikter, berätta och vara uppmärksammade i gruppen. Att få vara med om att fatta beslut tillsammans med andra barn och vuxna stärker självkänslan och förmågan att ta konsekvenser av demokratiskt fattade beslut. 8.4 Förskola och hem Moderna uppväxtvillkor innebär en tillvaro för barn där förskola och hem skall samverka och vara olika arenor för barnen. Förskolan har en viktig del i barnens fostran och lärande. Föräldrasamarbetet är en grundläggande utgångspunkt för förskolans verksamhet. Samverkan mellan hem och förskola skall bygga på öppenhet, ömsesidighet och respekt. I förskolan har föräldrar och personal kontinuerliga samtal om barnets utveckling och lärande. Föräldrasamverkan och föräldrainflytande innebär också att det mellan förskola och hem förs en diskussion om planering och genomförande av förskolans verksamhet. Olika barn, olika situationer och olika föräldrar kräver olika förhållningssätt från personalens sida. Det är viktigt att det föräldrasamarbete som byggs upp i förskolan kan fortsätta med barnet in i förskoleklassen och in i . 8.5 Samverkan När barnen slutar i förskolan kommer de flesta att gå vidare till förskoleklass och fritidshem. För att en pedagogisk kontinuitet skall vara möjlig och övergången underlättas för barnen, krävs en aktiv samverkan mellan förskolan, förskoleklassen, och fritidshemmet. Det är i dessa sammanhang som ett gemensamt synsätt på kunskap och barns lärande kan utvecklas och förhållningssätten i de olika pedagogiska verksamheterna befrukta varandra. Läroplanerna kan användas som utgångspunkt i diskussioner och erfarenhetsutbyten mellan de olika verksamheterna. 9 Planering och utvärdering Allt fler kommuner har organiserat barn- och ungdomsfrågorna under samma ledning. Samordningen och integrationen mellan förskoleklass, skola och fritidshem fortsätter i kommunerna. Regeringen ser denna utveckling som positiv. För att en helhetssyn på barns och ungdomars uppväxtvillkor, utveckling och lärande skall kunna utvecklas krävs allt mer ett samlat grepp över dessa frågor. Skollagen föreskriver inte att förskolan skall ingå i kommunens skolplan. Det är dock numera vanligt att kommunerna har fört in förskoleklassens och fritidshemmens verksamhet i skolplanen. Som en följd av att kommunerna allt mer utvecklar ett helhetsperspektiv på barn- och ungdomsfrågor är det naturligt och troligt att även förskolan kommer att ingå som en del i allt fler kommuners skolplaner. Förskolan har också en lång tradition av arbete med egna arbetsplaner. Mot bakgrund av denna utveckling ser regeringen inget behov av att reglera dessa frågor. När läroplanen införs för förskolan blir den bindande för kommunen att följa. Utvärderingar av förskolans kvalitet måste ställas i relation till läroplanens mål. I förskolans läroplan preciseras mål som gör kvalitetsutvecklingen och utvärderingen av verksamheten viktig. Avsikten med utvärderingen är inte att kontrollera enskilda barns resultat, utan att få underlag för en bedömning av den pedagogiska verksamhetens kvalitet. Denna bedömning kan ligga till grund för hur den pedagogiska verksamheten skall utvecklas. Ett ökande intresse för att genom olika typer av dokumentation synliggöra det pedagogiska arbete har utvecklats inom förskolan. Genom dokumentation av det pedagogiska arbetet blir barns utvecklings- och läroprocesser möjliga att följa för såväl föräldrar som personal. 10 Allmänna råd Regeringens bedömning: För familjedaghem och för öppen förskola bör allmänna råd finnas. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: De remissinstanser som kommenterat förslaget har såväl positiva som negativa synpunkter. , Barnom- budsmannen (BO) och flera kommuner understryker betydelsen av att särskilda riktlinjer utformas för familjedaghem och öppen förskola. Många spontana remissvar anser att läroplanen även bör omfatta familjedaghemmen. Skälen för regeringens bedömning: Familjedaghemmen är ett viktigt komplement till förskolan. av alla barn i åldern omfattas av verksamhet i familjedaghem. Av samtliga dagbarnvårdare hade förskollärarutbildning, hade barnskötarutbildning och hade en utbildning i form av dagbarnvårdarkurs (). av dagbarnvårdarna saknade utbildning för arbete med barn. Barns lärande och utveckling är en ständigt pågående process. Barns behov av omsorg, omvårdnad och trygghet är detsamma, oavsett i vilken verksamhet de befinner sig. Därför är det nödvändigt att alla som arbetar med barn har ett medvetet förhållningssätt till sin egen uppgift i förhållande till detta. Familjedaghem kan stå för andra kvaliteter än förskolan. För föräldrar som av olika skäl föredrar familjedaghemmet för sina barn är det viktigt att denna valmöjlighet finns. Familjedaghemmen bör ha ett visst mått av frihet att utveckla och profilera sin verksamhet, utifrån de olika förutsättningar som olika familjedaghem ger. har dagbarnvårdarna allt oftare organiserat sig i dagbarnvårdargrupper, ibland med tillgång till egna lokaler eller öppen förskola. Fördelarna med denna organisationsform är flera. Ensamarbetet minskar och dagbarnvårdare kan vikariera för varandra vid sjukdom eller tillfällig frånvaro. Barnen får tillgång till fler vuxna omkring sig. Möjligheterna till gemensamma gruppaktiviteter med barnen ökar. Regeringen har tidigare i denna proposition (avsnitt 7.1) anfört att läroplanen för förskolan inte skall gälla, men vara vägledande för familjedaghem. Regeringen anser att det bör finnas riktlinjer för verksamheten i form av allmänna råd, som utfärdas av . De allmänna råden bör ha sina utgångspunkter i läroplanen för förskolan, men vara anpassade till de förutsättningar som familjedaghemmet ger för barns fostran och omsorg. De allmänna råden bör ge riktlinjerna för hur familjedaghemmet kan bidra till barns utveckling och lärande. Öppen förskola Den öppna förskolan vänder sig till barn som inte är i förskola och kan också vara ett komplement till familjedaghem. Barnen är inte inskrivna i den öppna förskolan. krävs att en vuxen, t.ex. förälder eller dagbarnvårdare, deltar tillsammans med barnet. Barnets behov av aktiviteter tillsammans med andra barn är det huvudsakliga syftet med en öppen förskola. Även föräldrar, dagbarnvårdare och andra vuxna ges tillfälle till kontakter och gemenskap i en öppen förskola. I vissa bostadsområden har den öppna förskolan mer av en socialt stödjande karaktär. Det förekommer att socialtjänst, barnavårdscentral och mödravårdscentral samarbetar inom den öppna förskolans ram. Verksamheten leds ofta av en förskollärare, men även fritidspedagoger, socionomer, socialpedagoger och barnskötare arbetar i den öppna förskolan. Den öppna förskolan är ett viktigt komplement inom förskoleverksamheten. Regeringen anser att det bör finnas riktlinjer för verksamheten i form av allmänna råd, som utfärdas av . 11 Ekonomiska konsekvenser I enlighet med den s.k. finansieringsprincipen skall kommuner och landsting inte åläggas nya arbetsuppgifter, utan att de ges möjligheter att finansiera dessa på annat sätt än med höjda skatter. Om statsmakterna fattar beslut som medför utgiftsökningar för kommunsektorn, bör dessa således finansieras genom en ökning av statsbidragen, eller genom att staten fattar beslut som möjliggör besparingar. Finansieringsprincipen innebär också att statsbidragen bör minska om kommunerna fråntas skyldigheter eller om de till följd av regelförändringar får möjlighet att bedriva en mer kostnadseffektiv verksamhet. Regeringens bedömning är att de förslag som lämnats när det gäller en läroplan för förskolan inte innebär ökade kostnader för kommunerna. Förskolans grundläggande uppdrag förändras inte av läroplanen och förutsätter inte organisationsförändringar. Ansvar för allmänna råd, kommentarmaterial och övriga insatser för kompetensutveckling i samband med införandet av läroplanen ingår i de resurser som disponerar. 12 Författningskommentarer Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 2, 4, 9, 10 och 13 §§ Ändringarna har behandlats i avsnitt 6. Ändringen i 2 § första stycket innebär att organisationsformerna daghem och deltidsgrupp utgår ur lagen. Skollagen innehåller inte längre några organisationsformer av förskolan. Övriga ändringar innebär att integrerad skolbarnsomsorg utgår som benämning. Verksamheten ingår i stället i benämningen fritidshem. Sammanfattning av kommitténs förslag Barnomsorg och skolakommitténs betänkande Att erövra omvärlden Förslag till läroplan för förskolan 1997:157, inleds med en historisk bakgrund om förskolans framväxt. Motivtexterna till betänkandets förslag, en läroplan för förskolan och förändringar i skollagen, behandlar exempelvis barns utveckling och lärande, synen på kunskap och lärande, föräldrasamarbete, jämställdhet, förskolan i det mångkulturella samhället, barn och kultur, barn med behov av särskilt stöd. Bestämmelserna om förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och skolan redovisas också. Kommittén föreslår att förskolan skall styras av en läroplan som läggs fram i betänkandet. Läroplanen skall vara en förordning, vilket är en garanti för att förskolans verksamhet blir likvärdig. Läroplanen har också en sådan utformning att den kan användas för tillsyn av likvärdigheten. Till sin struktur liknar läroplanen skolans läroplaner. Läroplanen innehåller grundläggande värden för förskolans arbete, förskolans uppdrag samt mål och riktlinjer för verksamheten. Läroplanen föreslås innehålla två typer av mål. Mål att sträva mot anger inriktningen av förskolans pedagogiska verksamhet och uttrycker en önskad kvalitetsutveckling. Mål att uppnå är mål som uttrycker vad barnen med hänsyn till sina individuella förutsättningar skall ha uppnått när de lämnar förskolan. Målen beskriver en eftersträvad utveckling av det enskilda barnet på olika områden. Riktlinjerna för de som arbetar i förskolan vänder sig till alla som arbetar i förskolan, förskolläraren och förskolechef/rektor. Även om förskolläraren har ett särskilt ansvar förutsätter läroplanen att riktlinjerna följs av barnskötaren och att barnskötarens kompetens tillvaratas i verksamheten. Kommittén föreslår att förskolan bildar en egen skolform inom det offentliga skolväsende. Förskolan kan inte ge alla barn lika tillgång till verksamheten. Kommittén föreslår därför att förskolan ges en egen portalparagraf i skollagen. Kommittén menar att undervisning kan definieras som en medveten pedagogisk handling i riktning mot ett mål. Kommittén föreslår att förskollärare som arbetar i förskolan skall användas för undervisningen i det offentliga skolväsendet (jmf. prop 1997/98:6). Kommittén föreslår också en reglering av förskolans ledning på samma sätt som för skolan men tar inte ställning till benämningen av ledningsfunktionen. Kommittén konstaterar att dessa förslag bör kunna genomföras, men att de i nästa steg leder till att skollagen som helhet bör ses över. Kommittén föreslår att den öppna förskolan och familjedaghem inte skall bilda egna skolformer inom det offentliga skolväsendet och att det utarbetas allmänna råd för den öppna förskolan och familjedaghem. För barn på sjukhus föreslår kommittén att läroplanen i tillämpliga delar skall vara vägledande. Kommittén föreslår att fritidshem skall inrymmas som en frivillig del inom och att fritidspedagoger som arbetar i fritidshem skall användas för undervisningen i det offentliga skolväsendet. Kommittén föreslår att den öppna fritidsverksamheten inte skall bilda en egen skolform och att allmänna råd utformas för verksamheten. I och med att förskola och fritidshem föreslås ingå i det offentliga skolväsendet omfattas dessa även av bestämmelserna gällande skolplan och fortbildning i skollagen. Kommittén föreslår att begreppen förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg inte skall kvarstå i skollagen samt att begreppen daghem och deltidsgrupp ersätts med förskola och att begreppet integrerad skolbarnsomsorg ersätts med fritidshem. Kommittén menar att de direkta kostnader förslagen kan innebära kan relateras till de eventuella fall där någon förskola inte har förskollärare. På kort sikt kan inordnandet i skolplanen, den lokala arbetsplanen och kraven på utvärdering och kvalitetssäkring innebära ökade kostnader. Särskilda medel för implementering av reformen föreslås. Kommittén framhåller slutligen att det blir allt viktigare att förskolan bli tillgänglig för alla barn. Kommittén anser att det är mycket viktigt att barnen, åren före de skall börja i förskoleklass, har möjlighet att delta i en organiserad och planerad pedagogisk verksamhet som leds av professionell personal, inte minst för barns möjlighet till tvåspråkighet Kommitténs förslag till läroplan för förskolan gäller för förskolans pedagogiska verksamhet för barn i åldrarna . Inledning Denna läroplan är förskolans första läroplan, vilket innebär att förskolan numera ingår i och utgör det första steget i samhällets samlade ut- bildningssystem för barn och ungdom. Läroplanen för förskolan har en struktur som i stort överensstämmer med skolans läroplaner. Skollag och läroplan är de centrala styrdokumenten för den pedagogiska verksamheten i förskolan. Läroplanen anger den värdegrund som verksamheten skall utgå från samt mål och riktlinjer. I läroplanens första del klargörs värdegrunden. I den andra delen redovisas målen för verksamheten i sin helhet, dvs. Här anges också vad som speciellt åvilar varje förskola. I den tredje delen anges två typer av mål för det enskilda barnets ut- veckling och lärande samt riktlinjer för arbetet att nå målen. Mål att sträva mot anger inriktningen av förskolans pedagogiska verksamhet och uttrycker en önskad kvalitetsutveckling i förskolan. Mål att uppnå skall anpassas till det enskilda barnets förutsättningar. Det är förskolans och huvudmannens ansvar att barnet ges möjlighet att uppnå dessa mål. Förskolans verksamhet skall vara så utformad att alla barn, även barn med exempelvis funktionshinder och barn med psykosociala svårigheter, skall kunna delta. Förskolan är dessutom en frivillig pedagogisk verksamhet, i vilken barn kan börja vid olika åldrar och delta . Mål att uppnå kan därför inte fullt ut ha samma funktion i förskolan som i den obligatoriska skolan utan behöver vara mer personrelaterade. Dessa mål skall beskriva förskolans ansvar för en eftersträvad utveckling av det enskilda barnets förmåga inom ett antal områden. Härigenom kan målen inte sägas ge uttryck för en viss lägsta nivå som alla barn i förskolan skall uppnå. Målen har dessutom betydelse för hur resurser skall fördelas och användas. I läroplanens tredje del anges också riktlinjer för de som arbetar i för- skolan. I det konkreta arbetet i barngruppen kan arbetsdelningen mellan arbetslagets olika personalgrupper förskollärare och barnskötare - variera. Förskolläraren har dock ett specifikt ansvar för att läroplanen följs. Även om riktlinjerna ger förskolläraren ett särskilt ansvar är barnskötarens kompetens betydelsefull i förskolans verksamhet. Det är av stor vikt att alla som arbetar i den pedagogiska verksamheten följer riktlinjerna. Förskolechefens/rektors övergripande ansvar för att verksamheten i förskolan som helhet inriktas mot att nå det nationella målen anges särskilt i riktlinjerna. Läroplanen anger de nationella målen och riktlinjerna för verksamheten i förskolan. I den kommunala skolplanen skall anges hur verksamheten i kommunens förskolor skall gestaltas och utvecklas. Särskilt skall framgå vilka åtgärder kommunen avser att vidta för att uppnå de mål som satts upp för förskolan. Läroplanen och skolplanen skall fungera som planeringsunderlag för verksamheten i kommunens förskolor. Det är avgörande för ett genomförande av läroplanen att alla, som arbetar i och/eller ansvarar för förskolan, är införstådda med läroplanens mål och krav. Varje förskola skall utforma en lokal arbetsplan där konkreta mål för den pedagogiska verksamheten skall anges. Såväl den kommunala skolplanen som den lokala arbetsplanen skall följas upp, utvärderas och utvecklas. Värdegrunden, målen och riktlinjerna utgör en odelbar enhet. Läropla- nen kan därför inte användas fragmentariskt eller med fokusering på vissa delar. Enskilda mål skall förstås utifrån läroplanen i sin helhet. Grundläggande värden Förskolan vilar på demokratins grund. Verksamheten skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och var och en som verkar inom förskolan skall främja aktningen för varje människas egenvärde och respekten för vår gemensamma miljö. En viktig uppgift för förskolans verksamhet är att grundlägga och förankra de värden som vårt samhällsliv vilar på. Människans lika värde oavsett kön, kulturell, etnisk eller religiös tillhörighet är ett grundläggande värde. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, jäm- ställdhet mellan könen samt solidaritet med svaga och utsatta är värden som skall gestaltas och hållas levande i arbetet med barnen. Att hävda grundläggande värden ställer krav på att värderingar levan- degörs och tydligt framträder i förskolans dagliga verksamhet. Förskolans uppgift innebär också att i samarbete med föräldrarna verka för att varje barn får möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. Förskolan skall bedrivas i demokratiska arbetsformer och därigenom lägga grunden till ett växande ansvar och intresse hos barnen för deras aktiva deltagande i samhällslivet. Värdegrunden uttrycker ett bestämt förhållningssätt till etik och moral. Detta förhållningssätt skall prägla verksamheten. Frågor som berör om- sorg om och hänsyn till andra människor liksom frågor kring rättvisa och jämställdhet samt egna och andras rättigheter skall lyftas fram och synliggöras i verksamheten. Barn införlivar etiska värden och normer främst genom konkreta upplevelser, varför stor vikt måste läggas vid de vuxnas roll som förebilder. Detta ställer krav på att vuxna äger medvetenhet om sina egna attityder och värderingar. Vuxnas förhållningssätt till gemensamma regler och normer påverkar barns utveckling av förståelse och respekt för de rättigheter och skyldigheter som gäller i ett demokratiskt samhälle. Förskolan skall uppmuntra och stärka barnens medkänsla och inlevelse i andra människors situation. Förskolan skall värna omsorgen om indi- viden och verka för att barnens förmåga till omtanke och omsorg om andra utvecklas. Verksamheten skall präglas av öppenhet och respekt för skillnader i människors uppfattningar och levnadssätt. Barnens uppmärksamhet på likheter och olikheter mellan människor skall tas tillvara på ett konstruktivt sätt. Intresse för och behov av att på olika sätt uttrycka, reflektera över samt dela sina tankar om livsfrågor med andra skall stödjas och uppmuntras i förskolan.