prop · GL031D12 · 1998-01-01 00:00:00 — ersättning som fastställts av allmän domstol eller utgått av allmänna medel till den som utan att det skett yrkesmässigt inställt sig inför domstol eller annan myndighet, om ersättningen avser reseersättning, traktamente eller ersättning för tidsspillan; förmån av fri resa till eller från anställningsintervju eller kostnadsersättning för sådan resa till den del förmånen eller ersättningen avser resa inom eller mellan Europeiska unionens medlemsländer eller EES- länderna och, såvitt gäller ersättningen, till den del den inte överstiger faktiska resekostnader och vid körning med egen bil inte överstiger det avdrag som medges för kostnader för resor med egen bil enligt den schablon som anges i punkt 4 av anvisningarna till 33 §; hittelön samt ersättning till den som i särskilt fall räddat person eller egendom i fara eller bidragit till avslöjande eller gripande av person som begått brott; sedvanlig ersättning till den som lämnat organ, blod eller modersmjölk; tävlingsvinst som inte hänför sig till anställning eller uppdrag och som utgår i annan form än kontant eller därmed likställd ersättning, om vinsten avser minnesföremål eller värdet inte överstiger 0,03 basbelopp avrundat till närmaste hundratal kronor; sådan gottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivare uppburit från personalstiftelse ur medel, för vilka avdrag icke medgivits vid taxering, vid första tillfälle dylika medel finnas i stiftelsen; gottgörelse som arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse, till den del stiftelsen ej ägt andra medel för att lämna gottgörelsen än sådana för vilka avdrag icke åtnjutits vid avsättning till stiftelsen; intäkter av försäljning av vilt växande bär och svampar samt kottar som den skattskyldige själv plockat till den del intäkterna under ett beskattningsår inte överstiger och inte kan hänföras till näringsverksamhet som utgör rörelse eller till lön eller liknande förmån; ränta enligt 61 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 5 kap. 13 § lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 40 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, 33 § tullagen (1994:1550) eller 19 kap. 2 och 12 14 §§ skattebetalningslagen (1997:483); ränta som enligt bestämmelserna i 3 kap. 23 § 3 och 4 lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter inte redovisas i kontrolluppgift om sådan ränta för den skattskyldige under ett beskattningsår sammanlagt inte uppgår till ; ränta enligt 22 § tredje stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag; vad som utgör utgående skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200). Om mervärdesskatt ändå har räknats med vid inkomstredovisningen anses skatten, om den betalats till staten, som en sådan speciell skatt för vilken avdrag medges vid inkomsttaxeringen enligt denna lag. Till följd av detta utgör belopp som har fallit bort, och för vilket avdrag medgetts vid inkomsttaxeringen, skattepliktig intäkt vid inkomsttaxeringen. Beträffande ersättning som utfaller på grund av avtalsgruppsjukförsäkring gäller särskilda bestämmelser i 32 § 3 a mom. och punkt 12 av anvisningarna till 22 §. (Se vidare anvisningarna) 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1350) om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Härigenom föreskrivs att 26 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd i paragrafens lydelse enligt lagen (1996:1350) om ändring i nämnda lag samt övergångsbestämmelserna till lagen (1996:1350) om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall ha följande lydelse. Till beloppen enligt 25 § skall läggas 1. studiemedel i form av studie- bidrag, 2. en procent av den del av den bidragsskyldiges skattepliktiga förmögenhet som överstiger . Till beloppen enligt 25 § skall läggas 1. studiemedel i form av studie- bidrag, 2. en procent av den del av den bidragsskyldiges skattepliktiga förmögenhet som överstiger . Det sålunda framräknade beloppet skall minskas med och utgör därefter den inkomst som skall ligga till grund för beräkningen av återbetalningsskyldigheten. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande i fråga om inkomster som hänför sig till tid före utgången av . Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter i 26 § första stycket gäller dock fortfarande i fråga om skattepliktig förmögenhet som hänför sig till tid och inkomster som hänför sig till tid . 3 A Ekonomisk trygghet för familjer och barn Syftet med stöden under utgiftsområdet är att utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn och att stödja föräldrarnas möjlighet att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete. Genom att höja ersättningsnivån i föräldraförsäkringen till , höja barnbidragen till och förbättra flerbarnstilläggen fr.o.m. , stärks barnfamiljernas ekonomiska situation. 3.1 Omfattning/ändamål För att underlätta för barnfamiljerna har samhället byggt upp ett stödsystem som syftar till att ge en ekonomisk grundtrygghet de har en stor försörjningsbörda. Genom de olika stödens utformning omfördelas resurser över livscykeln och mellan familjer med och utan barn. Det ekonomiska familjestödet är också utformat så att det tillgodoser ett antal specifika stödbehov hos bl.a. ensamföräldrar och hos föräldrar till funktionshindrade barn. Stödet i utgiftsområdet utgörs av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskaps- penning, underhållsstöd, bidrag till kostnader för internationella adoptioner, folkpension i form av barnpension och vårdbidrag till funktionshindrade barn. Statens utgifter inom området beräknas uppgå till . Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljer är bostadsbidragen som återfinns i utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande och studiebidragen som återfinns i utgiftsområde 15 Studiestöd. I sammanhanget kan noteras att ATP i form av barnpension finansieras vid sidan av statsbudgeten. UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 UTGIFTS- PROGNOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNA T 1999 BERÄKN AT 2000 A1. Allmänna barnbidrag 23 A2 .Föräldraförsäkring 23 321 14 209 13 594 14 759 15 282 15 818 A3. Underhållsstöd1 5 006 3 371 3 000 2 126 2 A4. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 31 20 24 24 24 24 A5. Barnpensioner 427 288 287 291 299 308 A6. Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2 214 1 496 1 555 1 596 1 633 1 672 Totalt för utgiftsområde 12 54 017 33 961 32 948 35 814 36 331 36 837 1. anslagen A 4 Bidragsförskott och A 5 Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn. Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Antalet födda barn har minskat. Osäkerheten om det framtida barnafödandets omfattning är betydande. De budgeterade beloppen för är högre än det prognostiserade utfallet. Större förändringar Ett nytt stöd underhållsstöd som ersätter bidragsförskott har införts . Förmånsnivåerna inom föräldraförsäkringen höjs av den förmånsgrundande inkomsten. Mål inom utgiftsområdet: Att utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn, Att stödja föräldrarnas möjligheter att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap, Att särskilt ekonomiskt stöd lämnas till barnfamiljer i utsatta situationer. Prioriteringar för Att förbättra det ekonomiska stödet till barnfamiljer, fortsätta analysen av olika barnfamiljers levnadsförhållanden. 3.2 Resultatbedömning och slutsatser Centrala delar av den svenska familjepolitiken är utformade för att stödja föräldrarnas möjligheter att förvärvsarbeta. Föräldraförsäkringen skall ge förvärvsarbetande föräldrar möjlighet att vara lediga från arbetet i situationer när barnen behöver dem samt bidra till att öka pappornas omvårdnad om sina barn. Utgifterna för de familjeekonomiska stöden styrs av en mängd olika faktorer varav den demografiska utvecklingen och den allmänna pris- och löneutvecklingen har störst betydelse. När det gäller den demografiska utvecklingen kan noteras att antalet födda barn minskat kraftigt i förhållande kring 1990- talets början. har det inte fötts så få barn i som och den summerade fruktsamheten har varit så låg som den förväntas bli . Med summerad fruktsamhet menas det antal barn som kvinnor skulle få i genomsnitt om ett enskilt års fruktsamhet skulle gälla . Regeringen har i flera studier analyserat barnens situation i det svenska samhället. Rapporten (Ds 1996:57) publicerades och har den tidigare studien följts upp och publicerats i rapporten - vår framtid . I rapporterna framkommer att barnen i till övervägande del lever under goda förhållanden. De generella stödsystemen för barn och barnfamiljer har till viss del genomgått vissa försämringar, men trots detta går det i flertalet fall att upprätthålla en bra kvalitet i basverksamheterna. har avgett ett betänkande (SOU 1997:17) Skatter, tjänster och sysselsättning. Utredningen föreslår på föräldraförsäkringens område att det skall bli möjligt att överlåta den tillfälliga föräldrapenningen som ges vid vård av sjukt barn till ett företag eller kommun. Förslaget har remissbehandlats. Regeringen avser att göra en fördjupad analys av förslagets konsekvenser. Revisionens iakttagelser () har i en revisionsrapport (1997:24) konstaterat att effektiviteten i barnbidragssystemet är hög. De tre, av RRV identifierade huvudmålen, nås på ett tillfredsställande sätt som läckagen av statliga medel är små. Måluppfyllelsen är hög när det gäller intentionerna som avser barnfamiljers försörjningsförmåga samt barnets behov av resurser. Omkring 93 000 hushåll kommer tack vare barnbidragen att slippa leva under socialbidragsnormen. Måluppfyllelsen är också hög beträffande de socialpolitiska ambitionerna bakom systemet för utgivande av allmänna barnbidrag. RRV har tagit del av preliminära resultat från . (RFV), kontrollsatsning när det gäller förekomsten av felaktiga utbetalningar. Undersökningen indikerar att läckaget i systemet är begränsat Måluppfyllelsen är vidare hög vad avser de fördelningspolitiska ambitionerna. Sammanfattningsvis konstaterar RRV att det finns indikationer på att måluppfyllelsen vad gäller de tre fördelningspolitiska målen fördelning mellan barnlösa och barnfamiljer, mellan hög och låginkomsttagare och över livscykeln är hög. Ett antal tänkbara läckagemöjligheter finns. De är dock av sådan karaktär och/eller har sådan omfattning att de inte märkbart negativt torde påverka den goda måluppfyllelsen. RRV har i en effektivitetsrevision även granskat föräldraförsäkringen (1997:7). RRV konstaterar att effektiviteten i föräldraförsäkringen är förhållandevis hög och att föräldraförsäkringen i huvudsak uppfyller de i systemet uppsatta målen nämligen kort- och långsiktig försörjningsförmåga, jämställdhet mellan män och kvinnor och barnets möjlighet till kontakt med båda föräldrarna. RRV anser dock att det finns skäl för förändringar som kan leda till ännu högre måluppfyllelse, i första hand genom förenkling av föräldraförsäkringen. Dessutom anser RRV att ett antal frågor ytterligare bör analyseras rörande samband mellan långvariga föräldraledigheter och risk för arbetslöshet samt uttag av ersättningsdagar som normalt är arbetsfria. De viktigaste statliga insatserna inom utgiftsområdet Ett nytt stöd underhållsstöd som ersätter det tidigare systemet för bidragsförskott, förlängt bidragsförskott och särskilt bidrag för vissa adoptivbarn, infördes . Belastningen på anslaget förväntas bli högre än vad som tidigare beräknats. Överskridandet förklaras bl.a. av att indrivningsärenden från () inte redovisats fullt ut eftersom rutinerna mellan KFM, och för denna överföring inte påbörjades förrän . Vidare bedömer RFV att antalet bidragsskyldiga som har beviljats anstånd kommer att öka ytterligare. infördes en ytterligare förmånsnivå inom föräldraförsäkringen i form av tre fjärdedels förmån. har vidare beslutat i enlighet med regeringens förslag att höja förmånsnivån till av den sjukpenninggrundande inkomsten (prop. 1996/97:63, bet. 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273). Ändringen innebär att ersättningsnivån höjs för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Höjningen av ersättningsnivån finansieras bl.a. av förändringar i beräkningen av den sjukpenningrundande inkomsten, vilken även har beaktats i prognosen. Regeringen har för avsikt att återkomma till med förslag avseende sjukpenninggrundande inkomst, vilket har effekt på föräldraförsäkringen. Regeringen lägger i denna proposition fram förslag om att barnbidraget skall höjas samt vissa regel- ändringar för flerbarnstillägg. Därutöver görs vissa följdändringar i bostadsbidragssystemet under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Vidare föreslås vissa regeländringar avseende rätten till vårdbidrag vid sjukhusvistelse, merkostnadsersättning samt att tillfällig föräldrapenning skall kunna utges i vissa fall vid övergångsboende. Slutsatser Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen utgått från att de i denna proposition föreslagna reformerna genomförs inom utgiftsområdet. I beräkningarna har även beaktats att ersättningsnivåerna avses höjas till i föräldraförsäkringen och havandeskapspenningen . Vidare har också hänsyn tagits till att den sjukpenninggrundande inkomsten kan komma att beräknas enligt nya regler, något som även påverkar ersättningarna inom föräldraförsäkringen. 3.3 Anslag A 1. Utgifts - progno s 14 488 000 1998 Förslag 17 018 000 1999 Beräkna t 17 047 000 2000 Beräkna t 17 047 000 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag. De faktorer som styr utgifterna för de allmänna barnbidragen är huvudsakligen bidragets nivå, antalet födda barn och nettomigrationen. Antalet familjer med tre eller flera barn påverkar kostnaderna för flerbarnstillägg. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar ett underskridande på (18 månader) och därav för . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar på ett fortsatt underskridande med . Underskridandet förklaras av att antalet födda barn och invandringen har blivit lägre än vad tidigare befolkningsprognoser visat. Regeringens överväganden Resultatinformation Allmänna barnbidrag lämnas till ca 1 miljon hushåll med 1 760 000 barn. Antalet familjer som fick flerbarnstillägg var ca 186 500 vilket är en minskning från föregående år med ca 13 500. Minskningen är en följd av att det inte har beviljats nya flerbarnstillägg efter . Antalet barn, med förlängt barnbidrag varierar kraftigt över året och är som högst, drygt 30 000 barn, . Slutsatser Regeringen uppskattar medelsbehovet till allmänna barnbidrag till . Beräkningarna utgår från bidragsbeloppet per barn och år enligt förslaget nedan samt att antalet barn i genomsnitt är 1 759 000. Vidare har beräknats för tilläggsbelopp vid familjeförmåner (EU- regler). Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 17 anvisas under anslaget A 1. Allmänna barnbidrag för . beräknas anslagsnivån till 17 respektive 17 . Förslag till vissa regeländringar Regeringens förslag: Barnbidraget skall höjas med per barn och år. Från samma tidpunkt lämnas flerbarnstillägg med för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte barnet och varje ytterligare barn. Skälen för regeringens förslag: Efter att ha avslutat en framgångsrik budgetsanering gör regeringen bedömningen att det nu finns utrymme för att genom en höjning av barnbidraget förstärka det ekonomiska stödet till barnfamiljerna. Regeringen föreslår därför att barnbidrag och förlängt barnbidrag, som utges till barn i och vissa andra skolor, fr.o.m. skall höjas till per barn och månad. Motsvarande höjning föreslås också gälla för studiebidrag som utges till studerande i gymnasieskolan (se utgiftsområde 15 Studiestöd). Som framgår av den fördelningspolitiska analys av saneringsprogrammet som redovisas i bilaga 7 till finansplanen, har effekterna av budgetsaneringen träffat flerbarnsfamiljerna något hårdare än andra familjetyper. Regeringen föreslår därför att flerbarnstilläggen förbättras fr.o.m. . Flerbarnstillägg skall lämnas med för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte barnet och därefter följande barn. Förslaget innebär att de familjer som av olika skäl, t.ex. ett barns studieavbrott, fått sänkt flerbarnstillägg efter har möjlighet att på nytt söka bidraget. Förslaget innebär också att flerbarnsfamiljer som har fått barn kommer att omfattas av de nya reglerna. Utgiftsökningen för höjningen av barnbidrag och förlängt barnbidrag och de nya reglerna för flerbarnstillägg beräknas till ca . Utgifts - progno s 13 594 000 1998 Förslag 14 759 000 1999 Beräkna t 15 282 000 2000 Beräkna t 15 818 000 Beloppen anges i tusental kr Föräldraförsäkringen syftar till att göra det möjligt för föräldrar att vara hemma i samband med barns födelse eller adoption med föräldrapenning samt med tillfällig föräldrapenning när barnet är sjukt. Havandeskapspenningen ger i vissa fall gravida kvinnor som inte kan fortsätta att förvärvsarbeta möjlighet till ledighet och vila. Fr.o.m. höjs ersättningen från till av den förmånsgrundande inkomsten (prop. 1996/97:63, bet. 1996/97 SfU12, rskr. 1996/97:273) för samtliga förmåner inom föräldraförsäkringen och havandeskapspenningen. Regeringens överväganden Resultatinformation UTGIFTER PER KALENDERÅR (MKR) 1995 1996 19971 Föräldrapenning 14 562 11 338 10 702 Tillfällig föräldrapenning 3 158 2 611 2 628 Havandeskapspennin g 284 260 264 Totalt 18 004 14 209 13 594 1. Föräldrapenning utbetalades för totalt 47 miljoner dagar. utbetalades föräldrapenning för totalt 42 miljoner dagar. beräknas antalet till ca 40 miljoner dagar. Den faktor som främst påverkat kostnadsutvecklingen och uttaget av föräldrapenning utgörs av antalet födda barn . Födelsetalet har sjunkit från 124 000 barn till beräknade antal födda barn för om 91 000. Detta har kraftigt minskat antalet ersatta dagar. Föräldrapenningdagarna kan tas ut till dess barnet fyllt . Den s.k. pappa- och mammamånaden infördes . Effekterna av denna kan inte redovisas fullt ut förrän tidigast , eftersom föräldrapenningdagar kan tas ut fram till dess barnet fyllt eller avslutat första skolåret. Uppgifter från RFV pekar dock på att andelen pappor som tar ut pappaledighet har fortsatt att öka. Pappornas totala andel av de utbetalade nettodagarna med föräldrapenning var och . Av diagrammet ovan framgår uttagsmönstret av föräldrapenningdagarna fördelade efter barnets ålder i månader, fördelat mellan kvinnor och män . Av de av föräldrapenningdagarna som papporna tog ut , togs av dagarna ut t.o.m. barnet var . Tillfällig föräldrapenning utbetalades för totalt ca 6 miljoner dagar och antalet ersatta dagar beräknas bli ca 5,2 miljoner dagar . Uttaget av tillfällig föräldrapenning har sjunkit . Detta kan troligen förklaras av den sänkta kompensationsnivån, begränsningarna i möjligheten att byta ut föräldrapenning mot tillfällig föräldrapenning, de låga födelsetalen och slopade kontaktdagar. Även den ökade arbetslösheten kan ha påverkat utvecklingen. Av det totala antalet ersatta dagar med tillfällig föräldrapenning för vård av barn som togs ut utgjorde männens andel . tog av de nyblivna papporna i genomsnitt ut av de med tillfällig föräldrapenning som enbart utges till pappan i samband med barnets födelse. Havandeskapspenning utbetalades för ca . beräknas antalet dagar med havandeskapspenning till ca 800 000. Utnyttjandet av havandskapspenning har minskat . Slutsatser Föräldrapenningdagarna som utges i samband med barns födelse utgör av kostnaderna inom föräldraförsäkringen. Därmed har förändringar av regler och kompensationsnivåer för föräldrapenning samt utvecklingen av födelsetalet en avgörande effekt på den sammanlagda utgiften för hela försäkringen. har beslutat att höja ersättningsnivån till av den förmånsgrundande inkomsten (prop. 1996/97:63, bet. 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273). I denna proposition föreslås vissa regeländringar av den tillfällig föräldrapenningen i samband med vård i övergångsboende. Vidare avser regeringen återkomma till med förslag om ändring av reglerna för beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten, som även ligger till grund för beräkning av föräldrapenningförmåner. Effekterna av dessa förändringar har beaktats avseende resursbehovet under enligt förslaget nedan. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 14 anvisas under anslaget A 2. beräknas anslaget till 15 respektive 15 . Förslag till vissa regeländringar Tillfällig föräldrapenning vid övergångsboende () har med anledning av ett regeringsuppdrag redovisat ett förslag till ändring i reglerna för rätt till tillfällig föräldrapenning (RFV ANSER 1995:11). Vissa ändringar av reglerna för rätt till vårdbidrag för funktionshindrade barn presenteras också i rapporten. Förslag i den delen redogörs för under avsnitt A 6. Vårdbidrag för funktionshindrade barn. Regeländringarna föreslås finansieras inom utgiftsområdet. Regeringens förslag: Övergångsboende jämställs med sjukhus i fråga om rätt till tillfällig föräldrapenning. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Förslagen i rapporten har remissbehandlats och en remissammanställning finns tillgänglig på (S95/4366/F). Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig. , , , , , och Handikappförbundens samarbetsorgan. Därutöver har yttrande från inkommit. Samtliga instanser som inkommit med yttrande har tillstyrkt. Skälen för regeringens förslag: Tillfällig föräldrapenning för ett barn som är yngre än kan endast utges när barnet vårdas på sjukhus eller om tillsynen av barnet är stadigvarande ordnat inom barnomsorg. Tillfällig föräldrapenning kan utges för vård av sjukt barn per barn och år. i bedriver inom omsorgsnämndens regi ett övergångsboende i en s.k. mellanvårdsform för barn med stora medicinska omvårdnadsbehov och som torde omfattas av personkretsen enligt lag om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Enligt uppgift finns över- gångsboende på planeringsstadium på några andra platser i landet. Föräldrarna till de spädbarn som vårdas på övergångsboende kan med dagens regler inte få tillfällig föräldrapenning. Övergångsboendet är en mellanform i vårdkedjan huvudsakligen för spädbarn som behöver skrivas ut från sjukhus men ännu inte kan komma hem. Vistelsen syftar till att förbereda barn och föräldrar för att barnet skall kunna bo hemma. När alternativet övergångsboende inte finns, vårdas dessa barn på sjukhus och föräldrarna har därmed rätt till tillfällig föräldrapenning för samma barn och tid. Rätten till tillfällig föräldrapenning i dessa fall är således beroende av i vilken vårdform barnet vårdas. Mot denna bakgrund föreslås att tillfällig vård i övergångsboende jämställs med sjukhusvistelse och att föräldrarna därmed ges rätt att ta ut tillfällig föräldrapenning. Utgiftsökningen av denna regeländring uppskattas av RFV till ca , vilken finansieras inom utgiftsområdet. Förslaget att medge tillfällig föräldrapenning vid vård i övergångsboende föranleder ändringar i 4 kap. 10 § AFL. 1995/96 1 Utgifts - progno s 3 000 000 1998 Förslag 2 125 661 1999 Beräkna t 2 045 860 2000 Beräkna t 1 968 000 anslagen A 4. Bidragsförskott och A 5. Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn. Beloppen anges i tusental kr beslutade i enlighet med proposition (1995/96:208) Underhållsstöd till barn till särlevande föräldrar, m.m. att ett nytt bidrag, underhållsstöd, fr.o.m. skall ersätta det tidigare bidragsförskottssystemet (inkl. förlängt bidragsförskott) och det särskilda bidraget till vissa adoptivbarn. Syftet med det nya systemet är att uppnå en bättre kostnadskontroll och att så långt möjligt eliminera de negativa verkningar som den tidigare samordningen mellan reglerna för underhållsbidrag och bidragsförskott innebar. De nya reglerna om underhållsstöd har utformats så att det tydligt framgår att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. garanterar samhället barn till särlevande föräldrar en viss ekonomisk standard. För det underhållsstöd som lämnas till barnet skall den förälder som inte bor tillsammans med barnet vara återbetalningsskyldig gentemot staten enligt en schabloniserad procentmetod.