prop · GL0319 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade om att tillsätta en särskild kom- mitté europeiska skoldatanätet (dir. U 1997:06) med uppgift att samordna och leda ett svenskt initiativ för tillkomsten av ett europeiskt skoldatanät. 4.2.3 Vuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning och folkbildning Vuxenutbildning I IT-propositionen sägs att arbetsmarknadens parter bör samverka för att uppnå en samsyn om informationsteknikens konsekvenser och möjlig- heter i arbetslivet och på arbetsplatserna. Vidare sägs att en utveckling av skolan till ett är ett bra sätt att bredda tillgången till teknik och kunskap. I regeringens skrivelse till Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning kvalité och likvärdighet (skr. 1996/97:112) framhålls bl.a. följande. Ett alltmer kunskapsintensivt arbetsliv och sam- hälle förutsätter att alla medborgare under hela livet kan öka sina kun- skaper och vidga sin kompetens. Utmaningen, att säkra allas kompetens, skall i första hand skötas lokalt. Kommunerna måste ta ett samlat ansvar för den infrastruktur som behövs för att utbildning och kompetensutveckling finns tillgänglig för alla kommuninvånare. Detta måste ske i nära samverkan med parterna på arbetsmarknaden, enskilda utbildningssamordnare och folkbildningens organisationer och genom ett utvecklat samarbete mellan kommunerna. Under /96 påbörjade ca 200 000 personer arbetsmark- nadsutbildning. Av dessa var i en utbildning mot administration och ADB. Inriktningen och nivån på utbildningen styrs efter deltagarnas kompetens och behov. Som ett komplement till de gängse arbetsmarknadspolitiska åtgärderna beslöt statsmakterna att etablera datortek/aktivitetscenter fr.o.m. med kommunerna som huvudmän. Syftet är att arbetslösa personer skall få möjlighet att lära sig arbeta med informationshantering och datorer i otraditionella former. Datortek är ett alternativ till traditio- nell arbetsmarknadsutbildning och skall möta den ökande efterfrågan på modern i samhället. Datortek skall kunna väcka intresse för och motivera till fortsatta studier inom bl.a. IT-området. Av de statliga anslagsmedlen till respektive till Folk- rörelserådets verksamhet skall, , särskilda medel avse utbildningssatsningar på IT-området. Detta har också skett genom informationsteknikutbildningar inom studieförbundens ram. En pedago- gisk utveckling har också skett där informationstekniken har fått en ökad användning inom existerande kurser och studiecirklar. Just nu håller man som bäst på att utveckla ett konferenssystem för att möjlig- göra exempelvis distansstudier. 4.2.4 Högre utbildning och forskning Användningen av informationsteknik inom högskolan Universitet och högskolor har en nyckelroll när det gäller att utveckla informationstekniken och att stödja utnyttjandet av dess möjligheter i samhället. Den kompetens som finns inom högskolan behöver användas både för att utveckla informationstekniken inom högskolan och för att stödja det omgivande samhällets IT-utveckling. Det är mot denna bak- grund mycket tillfredsställande att kunna konstatera att det inom hela högskolan pågår ett intensivt arbete med IT-frågorna i vidaste mening. De initiativ som tas och de projekt som drivs till följd av initiativ från enskilda lärare, institutioner och högskolor eller högskolor i samverkan är därvid den grundläggande drivkraften i utvecklingen. behö- ver utvecklingen underlättas genom centrala insatser i form av samord- ning och särskild resurstilldelning inom olika nyckelområden. Den snabba utvecklingen av informationstekniken inom högskolan främjar högskolans möjligheter att fullgöra sin viktiga roll för den regio- nala utvecklingen i och att samverka med det omgivande sam- hället. Metoder för att med informationsteknik sprida utbildningsmöjlig- heterna ger en ökad tillgänglighet till utbildningen. Rekryteringen av stu- derande underlättas genom att information och pedagogiskt material och multimedia kan nå ungdomar och redan yrkesverksamma som annars inte skulle komma i direkt kontakt med högskolan. På motsvarande sätt sprids genom informationstillgången möjligheterna att utföra forskning. Infor- mationstekniken öppnar nya perspektiv genom att den möjliggör infor- mationstillgång och kontakter mellan forskare både regionalt, nationellt och globalt. De särskilda åtgärder som regeringen har vidtagit för att samlat stödja IT-utvecklingen inom högskolesektorn har bl.a. omfattat följande; hand- lingsprogram för IT-strategi vid varje universitet och högskola, föränd- ring av lärarutbildningen, pedagogisk användning av informationsteknik inom den högre utbildningen inbegripet satsning på distansutbildning, forskning om IT-pedagogik, uppgradering av SUNET med an- slutning av bibliotek och museer samt utveckling av nya informations- databaser avseende forskningen och biblioteksväsendet. Lärarutbildning och IT-pedagogik m. m. Lärarnas kunskaper om och färdigheter i att använda informationsteknik i undervisningen är en avgörande faktor för tillämpningen av informa- tionstekniken. Lärarna skall vara rustade inför uppgiften att ge alla barn och ungdomar tillträde till kunskapssamhället. I IT-propositionen redo- visades därför ett särskilt mål för lärarutbildningarna som innebär att skall samtliga som erhåller examen avsedd för läraryrke ha kunskap om och egna erfarenheter av hur informationsteknik kan använ- das i undervisningen. Regeringen har infört en sådan föreskrift för lärar- utbildningarna. Som ett ytterligare stöd åt utvecklingen har regeringen i beslut uppdragit åt att fördela sammanlagt till universitet och högskolor för utveckling av IT-an- vändningen. I beslutet anges följande tre områden; lärarutbildning, peda- gogisk användning av informationsteknik inom den högre utbildningen samt forskning om IT-pedagogik. Av medlen avser projekt för utvecklingen av lärarutbildningen vad gäller att ta fram goda exempel och modeller för att bibringa lärarstudenter nödvändiga färdig- heter samt ett utvecklingsinriktat och kritiskt förhållningssätt till den nya tekniken. För den pedagogiska användningen av informationstekniken inom högre utbildningen avsätts till projekt som be- döms kunna tjäna som goda exempel och modeller. Resterande skall användas för forskningsprojekt om IT-pedagogik som kan bidra till att utveckla pedagogiken inför den ökade använd- ningen av informationsteknik i undervisningen. Tyngdpunkten skall ligga på pedagogik för grundskoleåldrarna. Det kan i detta sammanhang också nämnas att regeringen i propositio- nen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) har redovisat sin avsikt att fördela medel till en forskarskola i teleinformatik som är ett samarbete mellan /, och . Totalt har beräknats för en treårs- period. Regeringen har genom beslut fördelat sam- manlagt till de tre nämnda högskolorna. Det är värdefullt att kunna konstatera att centra för programutveckling har bildats vid flera svenska universitet och högskolor. Åtgärder för att sprida och underlätta tillgång till IT-baserad informa- tion Ett antal åtgärder har vidtagits för att genom insatser från universitet och högskolor sprida och underlätta tillgången till IT-baserad information. Genom beslut har regeringen uppdragit åt Hög- skoleverket att bl.a. efter samråd med och andra berörda myndigheter samordna ett forskningsinformationssystem med Internet som informationsbärare. Utgångspunkten vid utformningen av systemet skall vara att allmänhet, skolor och andra utbildningsinstitu- tioner har intresse av att såväl orientera sig allmänt om forskning som att finna vägar att skaffa specifik information om olika forskningsområden. Forskningsinformationssystemet bör även utformas på så sätt att det kan utgöra en inkörsport för informationshämtning från företag. En förutsätt- ning skall vara att varje universitet och högskola eller myndighet som utför forskning, oavsett hur forskningen är finansierad, skall svara för att information om dess forskning finns tillgänglig. Regeringen anser vidare att universitetsdatanätet SUNET är en natio- nell tillgång som bör utnyttjas av ännu fler bl.a. hela biblioteksväsendet. I avsikt att underlätta tillgången till IT-baserad information inom viktiga områden med god kapacitet över hela landet har regeringen uppdragit åt /SUNET att erbjuda kommunerna en kostnadsfri anslutning av huvudbibliotek, länsbibliotek och länsmuseer till SUNET . Vidare skall erbjuda studenter, som bedriver högsko- lestudier och som bor utanför högskoleorter, möjlighet att kommunicera inom SUNET och Internet till en kostnad som inte överstiger vad som är normalt för en studerande som är bosatt på en högskoleort. har fått regeringens uppdrag att ansvara för ut- veckling och drift av ett nationellt bibliotekssystem baserat på modern informationsteknik och som utgår från LIBRIS. Systemet skall innehålla information om publikationer m.m. som finns vid de svenska offentliga biblioteken dvs. forsknings- och specialbibliotek, länsbibliotek och låne- centraler samt de kommunala folkbibliotek som önskar registrera sina bestånd i LIBRIS. Det skall utformas för professionellt bruk men även kunna användas av skolan och allmänheten via Internet. Användningen av systemet finansieras via anslag till KB och är därför kostnadsfri för användarna. En praktisk användning av informationstekniken, som också visar på en möjlighet att utnyttja den ökade tillgängligheten genom Internet runt om i landet, skulle kunna vara en högskoleinstroducerande preparandkurs på Internet. Kursen borde kunna fungera som en förberedelse och prova på för den som planerar att studera någon datorbaserad distansutbild- ning. Regeringen avser att ge i uppdrag att utveckla och marknadsföra en sådan preparandkurs på såväl svenska som engelska. Uppdraget skall finansieras inom ramen för utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning. De särskilda åtgärder som vidtagits enligt vad som angivits under- lättar också utvecklingen av distansutbildningen inom högskolan. 4.2.5 Distansutbildning med informationsteknik Genom utveckling av informationstekniken och multmedia skapas helt nya förutsättningar för utbildning på distans. Därigenom ges människor möjligheter att kombinera studier och arbete, studier på bostadsorten etc. Mot bl.a. denna bakgrund har regeringen tillsatt en särskild kommitté. (DUKOM, U 95:07, dir. 1995:69) har som huvuduppgift att föreslå en strategi som långsiktigt främjar utveck- lingen i hela landet av de möjligheter till distansutbildning som den nya informationstekniken erbjuder. I anslutning till DUKOM:s arbete har regeringen beviljat sammanlagt till försöksverksamheter med distansutbild- ning med användande av IT. Cirka 30 projekt bedrivs inom folkbildningen, ca 40 inom universitet och högskolor och ca 30 inom kommuner, olika or- ganisationer och företag. I flera fall bedrivs projekten i samarbete som över- skrider gränserna mellan de olika utbildningsnivåerna. Avsikten är att pro- jekten, som bedrivits i nära kontakt med DUKOM, skall utvärderas och ut- göra en väsentlig del av underlaget för kommitténs kommande förslag. Dessa väntas föreligga . Sammantagna innebär projekten i sin bredd och mångfald en unik satsning som sannolikt kommer att ge viktiga erfarenheter såväl pedagogiskt som organisatoriskt och ekonomiskt. De statliga bidragen till projekten har i första hand varit avsedda att täcka kostnaderna för utveckling av IT-kurser och av därtill anpassade läromedel. Kostnaderna för att bedriva kurserna har i huvudsak täckts inom ramen för ordinarie anslag, och regeringen räknar därför med att flertalet kurser skall komma att ingå i anordnarnas ordinarie kursutbud. För DUKOM:s förslag till regeringen ligger värdet i försöksverksamheten i första hand i de erfarenheter som vunnits då det gäller att skapa gynn- samma organisatoriska och ekonomiska förutsättningar för en utveckling av distansutbildning med hjälp av informationsteknik. Det handlar här om att förändra de styrmedel som står till samhällets förfogande i form av bl.a. beslut om organisation, formella regler av skilda slag samt resurstilldelning. Inte minst viktiga för utvecklingen av distansutbildning med användande av informationsteknik blir de erfarenheter som vunnits inom pedagogikens område. Här handlar det om att försöka dra mera generella slutsatser om vilka villkor som måste uppfyllas för att användningen av informationstek- nik i distansutbildning skall bli framgångsrik vad avser såväl rekrytering av nya grupper som resultatet i form av t. ex. studieprestationer. pågår utvärderingarna av de olika projekten. Utvärderingarna kommer suc- cessivt att publiceras på Internet för att snabbt göras tillgängliga för alla intresserade. En sammanfattande utvärdering och analys kommer att göras i DUKOM:s slutbetänkande. I regeringens skrivelse om utvecklingsplan för förskola, skola och vux- enutbildning sägs att Statens skolor för vuxna (SSV) har en strategisk roll för att utveckla distansundervisningen och att verksamheten utvecklas så att SSV kan bli moderna distansutvecklingscentra med väl fungerande inter- aktivitet. SSV bör ge ökat utrymme för metod- och material- utveckling för att kunna sprida distansutbildningsidéerna till kommunerna, folkbildningen och andra utbildningsanordnare. Distansundervisning sker även i . har i uppdrag att bedriva distansundervisning för elever i årskurs 7 9 som är bosatta i utlandet. 4.3 Samhällets informationsförsörjning Målet för samhällets informationsförsörjning är enligt IT-propositionen att en infrastruktur skall utformas som ger hög tillgänglighet till bas- information och som är tillväxtbefrämjande. Två centrala områden som anges är kommunikationssystemet samt samhällets grunddatabaser. Det är också viktigt att vi kan förlita oss på att de kommunikations- system som är uppbyggda uppfyller olika krav på säkerhet. Arbetet inom med säkerhetsfrågorna redovisas under avsnittet. 4.3.1 Kommunikationerna i ett IT-perspektiv Enligt IT-propositionen skall informationsinfrastrukturen utvecklas till väl fungerande allmänna plattformar för att stödja produktion, konsum- tion, rekreation m.m. och utveckling av nya tjänster. Målet är att skapa flexibilitet och frihet i tillämpningarna. Begreppet kommunikationsplattformar inrymmer såväl den fysiska te- leinfrastrukturen som de tjänster som tillhandahålls över denna in- frastruktur. I regeringens IT-politik ligger följaktligen att säkerställa dels att tillräckliga investeringar görs i infrastrukturen, dels att tillgänglig- heten till tjänsterna är goda. I IT-propositionen pekades telelagen ut som ett prioriterat område mot bakgrund av den snabba utvecklingen på telemarknaden i kombination med den snabba tekniska utvecklingen. Områdets dynamik gör det nöd- vändigt med regelbunden översyn och anpassning av lagstiftningen. Regeringen lämnade till en proposition med för- slag till ändringar i telelagen (prop. 1996/97:61). Syftet med ändringarna var att anpassa lagen till den dynamiska utvecklingen på marknaden sedan telelagen trädde i kraft . Ändringarna avsåg bl.a. att förtydliga de telepolitiska målen, att göra lagstiftningen mer konkurrensneutral samt att anpassa regleringen till inför liberaliseringen av telemarknaderna inom EU . godkände regeringens förslag (bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201). Genom lagändringarna skärptes bl.a. kraven beträffande samtrafik, dvs. att operatörer skall koppla ihop sina nät så att abonnenterna i de olika näten kan nå varandra. Kraven på samtrafik till rimliga villkor är särskilt viktiga i en situation där en enskild operatör, , dominerar så starkt att det inte finns några starka incitament för denne operatör att an- nars öppna sina nät för konkurrenter. I sammanhanget stärktes även till- stånds- och tillsynsmyndigheten och befogenheter att ingripa då förhandlingar mellan operatörer brutit samman. Lagändringarna innebär även att det på ett tydligare sätt framgår att telefonitjänsten skall tillhandahållas till ett rimligt pris. En fråga som diskuterades i samband med översynen av telelagen var om fler tjänster än telefonitjänst skulle betraktas som s.k. samhällsomfattande tjänster, dvs. att de skall tillhandahållas åt var och en som efterfrågar till ett rim- ligt pris. Bland annat föreslog ett par remissinstanser att ISDN-anslutning (ISDN är ett digitalt flertjänstnät där tal, text, bild och data kan överföras över en och samma ledning) skulle definieras som en sådan samhälls- omfattande tjänst. Regeringen bedömde emellertid att en sådan utvidgning av de tjänster som skall räknas såsom samhällsomfattande innebar större risker än för- tjänster. En viktig faktor är den snabba utvecklingstakten, där vissa tek- niker hastigt blir föråldrade. Krav på samhällsomfattande tjänster som knyts till en särskild teknik kan därmed innebära risker för stora felin- vesteringar. Vad gäller exemplet ISDN-anslutning bör det framhållas att den satsning på bredbandsteknik som startat innebär att hushållen kan åtnjuta en betydligt större kapacitet än den som uppnås genom en ISDN-anslutning. I propositionen angavs emellertid att lagregleringen regelbundet kom- mer att behöva ses över, mot bakgrund av den snabba utvecklingen på tele- och IT-områdena. Frågan om de samhällsomfattande tjänsternas utsträckning är därför inte en gång för alla avgjord. Inom det dynamiska teleområdet görs betydande investeringar. I kraft av sin stora dominans på teleområdet står den statligt helägda teleoperatören naturligt nog för merparten av dessa investeringar. Genom den libe- raliserade telemarknaden finns dock andra viktiga aktörer som också gör betydande investeringar i egen infrastruktur. Dessa andra aktörer kan grovt indelas i operatörer tillhörande Kinneviksfären (Tele2, ), operatörer som är dotterbolag till, eller ingår som del i allians med ut- ländska teleoperatörer (, , ) samt ett antal nischföretag (MFS, m.fl.) som investerar i egna kablar och växlar. Vad gäller Telias investeringar kommer bolaget att ha fullbor- dat utbyggnaden av AXE-systemet. /97 omfattades av Telias abonnenter av systemet och /98 beräk- nas enbart ca 40 000 abonnenter vara anslutna till äldre system. Genom utbyggnaden har alla landets hushåll tillgång till mervärdestjänster såsom automatisk återuppringning och vidareförmedling av samtal. Ännu vikti- gare, möjligheten till datakommunikation via låghastighetsmodem un- derlättas, liksom även möjligheten att få tillgång till andra operatörers tjänster vid sidan om . AXE-systemet är nämligen en förutsättning för samtrafik mellan och andra operatörer. Telias projekt med att uppgradera näten så att alla hushåll kan erbjudas bredbandskommunikation har tidigare nämnts under av- snitt 2.2. De högre hastigheterna i bredbandskommunikation åstadkoms genom t.ex. ADSL-teknik (), där den koppartråd som utgör sista länken mellan lokalstationen och den en- skilde abonnenten skräms upp så att den på korta sträckor klarar av en kapacitet som annars bara av de fiberoptiska kablar som används i de längre stråken i telenätet. I ett första steg kommer att inrikta sig på de abonnenter som är anslutna till Teliakoncernens kabel-TV-nät i samband med att dessa nät uppdateras för att klara det nya digitala utbudet. Den sammanlagda utbyggnaden av kabel-TV- och kopparnäten, som enligt kommer att fullbordas , kommer att innebära att två miljoner abonnenter kan erbjudas bredbandskommunikation. I ett andra steg kommer utbyggnaden att ske till övriga abonnenter och be- räknas av landets hushåll ha fått erbjudande. Vid sidan av teleoperatörernas satsningar kan Posten AB:s investeringar framhållas. Postens satsningar inom IT-området gäller främst områdena elektronisk handel, elektronisk värdeinformation och betalningar samt logistik. Posten har inom sin affärsutveckling skapat en elektronisk marknads- plats på Internet, Torget, samt utvecklat olika elektroniska betalnings- lösningar. Kreditkortsbetalningar kan numera utföras på Torget och en teknisk plattform, liksom en organisation för försäljning och inplacering av innehållsleverantörer, har byggts upp. Posten tillhör vidare bland de första organisationerna i världen att ut- färda elektroniska , som också är vanliga fysiska . Kortet har ett datachip och kan användas för elektronisk identifiering i speciella läsare. Ett samarbetsprojekt, IDOL (ID-Orienterade Lösningar), startades med och , där 5 000 studenter på prov skall använda elektroniska . För att den elektroniska handeln skall fungera krävs också nya stöd- funktioner och logistiklösningar. Posten har genom OLC, Online Logis- tik Center, byggt upp ett standardbaserat IT-stöd som kan hantera tredje- partslogistik. kommer Posten att tillhandahålla en e-postadress som är kopplad till den fysiska postadressen. Genom en sådan e-post- adress kommer Posten att kunna erbjuda en rad nya tjänster, bl.a. s.k. hybridpost, dvs. den som har tillgång till Internet kan få ett meddelande elektroniskt, medan den som inte har tillgång till Internet får meddelan- det utdelat som ett vanligt brev. har (bet. 1996/97:Ku17, rskr. 1996/97:178) beslutat att digital marksänd TV skall introduceras i . Införandet skall ske i flera steg, med möjlighet för staten att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. har även fattat beslut om digital ljudradio. Frågorna om digital marksänd TV och digital ljudradio behandlas närmare i avsnitt 4.6.3. Genom de investeringar som och andra operatörer gjort på tele- området kan tillgängligheten till både grundläggande och avancerade telekommunikationer anses vara mycket god. I praktiken har varje svenskt hushåll tillgång till telefon och som framgår av beskrivningen ovan kommer alla telefoner att kunna vara uppkopplade mot Telias AXE-system, med de tilläggstjänster som därmed kan erbjudas. Mobiltelefonin har slagit igenom stort i , och antalet mobiltele- foniabonnenter per 100 invånare uppgår som tidigare nämnts till närmare 30. har inte en fullständig täckning av hela landet uppnåtts vad gäller den viktiga GSM-tjänsten, men operatörerna (Mobile, och Europolitan) bygger fortlöpande ut näten. Möjligheten till datakommunikation med låghastighetsmodem utveck- las regelbundet tack vare dels kvalitetshöjningen i nätet med bl.a. digita- lisering och optiska fibrer, dels utvecklingen av modemteknik. En has- tighet på kan vid det här laget anses vara en standardkapacitet på de flesta håll. ISDN-anslutning till låga och fasta taxor kan erbjudas till av landets befolkning. Taxorna för anslutning har sjunkit stadigt sedan tjänsten introducerades . Taxorna är inte enhetliga fullt ut, men genom Telias uppdelning av landet i ISDN-orter (med enhetliga taxor) och icke-ISDN-orter har de regionala skillnaderna minskat. 4.3.2 Samhällets grunddatabaser anges att tillgängligheten till och kvaliteten i offent- liga grunddatabaser skall förbättras. Enhetliga principer för prissättning av offentliga informationstjänster skall utformas. Riktlinjer för vilka grundläggande data staten och kommunerna skall svara för samt prin- ciper för finansiering av investeringar och drift av grunddatabaserna skall vidareutvecklas. Områden som varit föremål för utredning är, utöver den övergripande utformningen av grunddatabaserna, geografisk informationsteknik samt samhällsinformation. tillsatte regeringen utredningen frågor avseende de centrala person-, företags- och fastighetsdataregistren (). Uppdraget är att överväga hur vissa centrala databasers tillgänglighet, service och kvalitet kan förbättras som uppgiftslämnandet effektiviseras, samhällets kostnader minskar och integritets- och säkerhetsaspekter beaktas. I uppdraget till utredningen ingår även att beakta de förslag till prissättningsprinciper som Riksrevi- sionsverket (RRV) presenterat (RRV 1995:64). Utredningens förslag skulle ha presenterats , men har fått förlängd utredningstid till , bl.a. för att kunna beakta konsekvenserna av förslag om utlämnande av offentliga uppgifter. Geografisk informationsteknik bör på ett så effektivt sätt som möjligt utnyttjas inom samhällsplanering, forskning, utbildning och näringspoli- tik.