prop · GL031D4 · 1998-01-01 00:00:00 — Vad gäller länsrätterna, hovrätterna och kammarrätterna har avsatt särskilda medel för förstärkningsinsatser . Omloppstiderna får anses tillfredsställande i tingsrätterna och hovrätterna medan de är alldeles för långa i länsrätterna och kammarrätterna. Eftersom omloppstiden avgörs av åldern på de avgjorda målen, kan de långa omloppstiderna i länsrätterna delvis tillskrivas avarbetningen av äldre skattemål. Såväl länsrätterna som kammarrätterna har alltjämt en otillfredsställande stor andel äldre skatte- och socialförsäkringsmål. Vad avser de allmänna domstolarna går det att dra slutsatsen att målen avgörs inom rimlig tid medan motsatt slutsats kan dras beträffande skattemålen och socialförsäkringsmålen i de allmänna förvaltningsdomstolarna. De uppgifter som i övrigt redovisas talar inte emot att domstolarna klarat av att på ett rättssäkert sätt avgöra de mål och ärenden de har att handlägga. Underlaget för att bedöma domstolarnas resultat har förbättrats jämfört med /95. De verksamhetsmål som regeringen i regleringsbrevet för /96 ålade domstolarna att fastställa har underlättat analysen av domstolarnas resultat. arbetar tillsammans med aktivt på att ytterligare utveckla mål- och resultatstyrningen. har beslutat att ändra sin interna organisation i syfte att genomföra de förändringar som behövs för att uppnå en förbättrad verksamhetsuppföljning och verksamhetsanalys. redovisning kan i dessa avseenden alltså förväntas bli än bättre kommande år. Det är svårt att bedöma hur domstolarnas arbetsbelastning kommer att förändras . Vad avser tingsrätterna kan en viss ökning av antalet inkommande brottmål förväntas, dels när effekterna av omorganisationerna inom polisen och åklagarväsendet slår igenom, dels till följd av satsningen på bekämpning av den ekonomiska brottsligheten. kan den möjlighet att utfärda straffföreläggande avseende villkorlig dom som infördes antas leda till en viss minskning av antalet brottmål och de nya reglerna om underhållsstöd som trädde i kraft till en minskning av antalet tvistemål (prop. 1996/97:8, bet. 1996/97:JuU4, rskr. 1996/97:39 samt prop. 1995/96:208, bet. 1996/97:SfU3, rskr. 1996/97:21). De nya reglerna om underhållsstöd kan dock komma att innebära en ökad måltillströmning till länsrätterna. Vid länsrätterna förväntas vidare en ökning av antalet inkommande fastighetstaxeringsmål som en konsekvens av de kraftigt höjda taxeringsvärdena på villor och fritidshus vid den allmänna fastighetstaxeringen 1996. Vidare kan måltillströmningen alltjämt antas öka något till följd av instansordningsreformen. De nya reglerna om socialbidrag som träder i kraft kan å andra sidan antas leda till en kraftig reducering av antalet biståndsmål (prop. 1996/97:124, bet. 1996/97:SoU18, rskr.1996/ 97:264). Sammanfattningsvis finns det således faktorer som talar för förändringar både i sänkande och höjande riktning. 5.4 Förändringar inom domstols- väsendet De senaste årens internationalisering, allt mer komplicerade brottslighet, allt mer avancerade affärstransaktioner och snabba tekniska utveckling är exempel på företeelser som inneburit ökade krav på våra domstolar. För att möta de ökande kraven och säkerställa en hög kvalitet samt göra domstolsverksamheten mer kostnadseffektiv pågår ett omfattande reformarbete. 5.4.1 En renodlad domstolsverksamhet med tyngdpunkten i första instans Som angavs budgetproposition är förslag i stora delar genomförda (SOU 1991:106). Reformerna syftar till att domstolsverksamheten skall renodlas och koncentreras på de dömande uppgifterna. Tyngdpunkten i rättskipningen skall ligga i första instans. Arbetet med att renodla domarrollen fortgår och det pågår fortlöpande en översyn av processreglerna för såväl de allmänna domstolarna som de allmänna förvaltningsdomstolarna. Så har en särskild utredare haft i uppdrag att överväga ett stort antal förslag som gäller ändringar i processreglerna för de allmänna domstolarna. Förslagen har redovisats i departementspromemorian Domstolsförfarandet - Förslag till förbättringar (Ds 1997:7). Vidare har en annan särskild utredare lämnat förslag som gäller ändringar i processreglerna för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslagen har redovisats i departementspromemoriorna Översyn av förvaltningsprocessen och Fortsatt översyn av förvaltningsprocessen (Ds 1996:40 och Ds 1997:29). Därutöver lämnades i betänkande Ett reformerat hovrättsförfarande ett antal förslag avseende ändringar i hovrättsprocessen vilka inte behandlades i den numera återkallade propositionen om prövningstillstånd i hovrätt (SOU 1995:124). Samtliga utredningsförslag bereds nu vidare inom i syfte att ytterligare effektivisera domstolsförfarandet. Vad avser förslag återstår ett par större frågor som rör domstolarnas organisation. Det gäller den organisatoriska hemvisten för bouppteckningsverksamheten och inskrivningsväsendet. I det delbetänkande som lämnade föreslås att tingsrätternas hantering av bouppteckningar skall föras över till skattemyndigheterna (SOU 1996:160). Betänkandet har remissbehandlats och förslagen bereds nu vidare inom . Som angavs budgetproposition har fått i uppdrag att i samråd med lämna förslag till inskrivnings- myndigheternas framtida organisation. Tiden för redovisning av uppdraget har förlängts och redovisning kommer att ske . har vidare fått i uppdrag att i samråd med utreda frågan om för företagsinteckning framtida organisation. Det uppdraget skall redovisas . Frågorna om bouppteckningsverksamheten och inskrivningsväsendet har nära samband med domstolskommittés arbete (Ju1995:05). Enligt direktiven skall kommittén nämligen utgå från att de funktionerna inte skall ligga kvar hos tingsrätterna (dir. 1995:102). Kommittén skall också utgå från att hyres- och arrendenämndernas verksamhet kommer att integreras med tingsrätterna. Regeringen beslutade direktiv för en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av hyreslagstiftningen och systemet för prövning av hyres- och arrendemål (dir. 1997:97). Enligt direktiven skall utredaren bl.a. ta ställning till om hyres- och arrendenämnderna kan avskaffas och om samtliga måltyper i stället kan handläggas vid allmän domstol. Den delen av uppdraget skall redovisas i ett delbetänkande . budgetproposition lämnades en översiktlig redogörelse för innehållet i de ursprungliga direktiven till domstolskommitté. Enligt dessa skall kommittén lämna förslag till en ny organisation för domstolsväsendet som helhet. Den nya organisationen skall medföra sänkta kostnader med . beslutade regeringen efter hemställan från kommittén tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 1997:50). I tilläggsdirektiven betonas att kommittén skall redovisa förslag i enlighet med det ursprungliga uppdraget vilket innebär förslag till en i grunden ny domstolsorganisation med moderna arbetsformer och modern teknik. Tilläggsdirektiven ger emellertid kommittén möjlighet att därutöver lämna kompletterande förslag som tillgodoser de ökande kraven på kvalitet, effektivitet och kompetens i rättskipningen, även om förslagen inte leder till så omfattande kostnadssänkningar som angavs i de ursprungliga direktiven. Utöver vad som sägs i de ursprungliga direktiven om utveckling av samverkan mellan domstolar på samma nivå får kommittén i enlighet med sin framställning också överväga lösningar som innebär en sammanläggning av tingsrätter och länsrätter. Regeringen gav () i uppdrag att granska fördelningen av resurser inom domstolsväsendet. RRV skall vidare med utgångspunkt i nuvarande organisation och arbetsformer identifiera väsentliga hinder för ett effektivt resursutnyttjande inom domstolsväsendet. Uppdraget skall redovisas . Resultatet av RRV:s uppdrag skall beaktas av domstolskommitté vid utformningen av en ny domstolsorganisation. I de ursprungliga direktiven anges att domstolskommittén i en första etapp skall lämna förslag om var i landet domstolarna skall vara belägna och om samordning av domstolsslagen. Vidare anges att utredningen också får, för att möjliggöra förändringar av organisationen, lämna förslag om beredningsorganisation, notarie- och domarutbildning, befordrade domaranställningar utan chefsansvar m.m. Under utredningens arbete har det visat sig att dessa frågor har ett så nära samband med hur man väljer att organisera domstolsväsendet att det är nödvändigt att redovisa samtliga frågor i ett sammanhang. Med hänsyn till detta och RRV:s uppdrag har utredningstiden förlängts. Utredningsarbetet skall redovisas i sin helhet . 5.4.3 Effektivare mål- och ärendehantering Under ledning bedrivs det ett arbete som syftar till att rationalisera, förenkla och göra domstolarnas mål- och ärendehantering effektivare. Ett exempel på detta är införandet av modern teknik. Vid utgången av 1996 hade det databaserade målhanteringssystemet (MÅHS) införts vid ett femtiotal domstolar. Arbetet med MÅHS fortsätter med inriktning dels på att utveckla och förbättra underrättsversionen, dels på att skapa en version för överrätterna. IT-stödet har även i övrigt utvecklats. Samtliga domstolar har numera via Domnät möjlighet att få tillgång till Internet. Genom Domnät kan domstolarna få information av olika slag och ändringar i handböcker, dokument och föreskrifter m.m. kan göras tillgängliga som de beslutas. Införande av ett system för elektronisk post inom domstolsväsendet pågår. Som nämns nedan i anslagsavsnittet hade domstolarna vid ingången av ett relativt stort anslagssparande. Anslagssparandet är ojämnt fördelat mellan domstolarna vilket innebär att vissa domstolar som är i behov av extra resurser för att t.ex. arbeta av balanser inte kan göra detta medan andra domstolar har överskott som de för tillfället inte behöver. har därför dragit in en del av överskottet. De indragna medlen används för förstärkningsinsatser vid överrätterna och balans- avarbetning vid länsrätterna. Under /96 genomförde , på uppdrag av regeringen, ett antal idéseminarier om möjligheterna att effektivisera domstolarnas administration och målhantering inom ramen för gällande regelverk. Syftet med seminarierna var att ta till vara domarnas kunskaper och erfarenheter för att genom informationsutbyte utveckla rutiner och arbetsformer. Företrädare för andra berörda myndigheter och organisationer medverkade i viss utsträckning vid seminarierna, t.ex. Riksåklagaren, , och . Resultatet av seminarierna har sammanställts och spritts till ledning för andra (DV rapport 1997:2). Vid seminarierna kom det fram ett stort antal intressanta förslag av varierande karaktär. Många förslag kan direkt tillämpas medan andra kräver författningsändringar. Beredningen av pågår inom . har , på regeringens uppdrag, anordnat diskussioner mellan domare vid de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna, åklagare samt advokater om vad som är kvalitet i domstolsverksamhet. I enlighet med uppdraget har verket dokumenterat diskussionerna och redovisat vad som kan anses känneteckna en hög kvalitet i domstolsverksamhet (DV:s dnr 184-1997). har för avsikt att följa upp seminarierna genom att låta för domstolsväsendet utarbeta en kvalitetsstandard för domstolsarbete. Regeringen noterar med tillfredsställelse det intresse som frågorna om kvalitet, att döma av redovisningen, väckt bland mötesdeltagarna. Den pågående samhällsutvecklingen med teknik- utveckling, decentralisering och ökad delegering ställer nya krav på domstolscheferna. har i samarbete med representanter för domstolarna och tagit fram ett nytt chefsutvecklingsprogram. Programmet planeras omfatta fyra steg om vardera utsträckt över . En pilotomgång kommer att genomföras med början . 5.4.4 Försöksverksamheter har inletts eller planeras att inledas ett par försöksverksamheter inom domstolsväsendet. Genom en särskild från gällande förordning får försöksverksamhet bedrivas vid ett antal tingsrätter för att pröva olika former av beredningsorganisation. Förordningen gör det bl.a. möjligt för tingsrätterna att tidsbegränsat anställa bered- ningsjurister samt att delegera arbetsuppgifter till tingsnotarier och andra anställda i större omfattning än som annars varit möjligt. Försöksverksamheten har kommit till på begäran av domstolskommitté och syftet är att kommittén skall få bättre underlag för sin bedömning av hur tingsrätternas beredningsorganisation bäst utformas . , hovrätterna och kammarrätterna förbereder gemensamt en liknande försöksverksamhet i överrätterna. Syftet är att snabbt komma tillrätta med överrätternas brist på föredragandepersonal. Det stora överskottet av assessorer har gjort att överrätterna endast i begränsad utsträckning kunnat nyrekrytera föredragande. Överrätternas behov av föredragande måste lösas utan att antalet assessorer ökar i större omfattning än som motiveras av behovet av ordinarie domare. Att tillföra ytterligare ekonomiska resurser löser inte problemet på utan det krävs andra åtgärder. Den tänkta försöksverksamheten innebär att aspiranttjänstgöringen ersätts av en tidsbegränsad anställning som överrättsnotarie. Efter fullgjord överrättstjänstgöring är överrättsnotarien behörig att ansöka om anställning som fiskal. Till skillnad från aspiranten är överrättsnotarien således inte utlovad fortsatt anställning. Försöksverksamheten innebär att ett större antal notarier än kan erbjudas möjlighet att meritera sig genom tjänstgöring i överrätt som överrätternas behov av föredragande tillgodoses utan att det byggs upp ett nytt överskott av icke ordinarie domare. 5.4.5 Säkerheten för anställda inom rättsväsendet Som anges i avsnitt 4.4.4 har Riksåklagaren numera redovisat regeringsuppdraget att, i samverkan med och , ange vilka åtgärder som bör vidtas för att stärka säkerheten och skyddet för anställda inom rättsväsendet. I enlighet med förslagen har DV rekommenderat domstolarna att upprätta säkerhetsplaner och utse säkerhetsansvariga. kommer vidare att anordna utbildning och information till domstolspersonal om säkerhetsfrågor. har utrett frågan om säkerhetskontroll i domstol. Utredningen redovisades i rapporten tillträdesskydd till domstolslokaler (DV rapport 1997:3). förslag till författningsändringar bereds inom . 5.5 Anslag C 1. 1 Anslags - sparand e 195 489 Därav 1996 Utgift 2 888 688 2 994 000 1998 Förslag 2 979 279 1999 Beräkna t 3 080 250 2000 Beräkna t 3 182 559 Beloppen anges i tusental kronor Överskottet beräknas minska med ca . Regeringens bedömning är att resterande överskott (ca ) kommer att vara förbrukat vid ingången av . Regeringens överväganden Avgiftsbelagd verksamhet Under innevarande år kommer domstolsväsendet enligt prognos att leverera in avgiftsinkomster motsvarande ca på inkomsttitel. Avgifterna består av ansökningsavgifter (ca ), kungörande-avgifter (ca ) och expeditionsavgifter (ca ). Dessa avgiftsinkomster bedöms bli oförändrade . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende domstolsväsendet för /96. Slutsatser Regeringens bedömning av domstolsväsendets verksamhetsresultat m.m. redovisas i avsnitt 5.3. I budgetpropositionen för angavs att domstolsväsendets möjligheter att klara de kostnadssänkningar som besparingen /96 (på 12 mån.) och andra beslut som bottenbudgeteringen av lokalhyror, produktivitetskrav och fastighetsskatt (totalt ) innebar var beroende av att planerade reformer genomfördes. menade i sitt betänkande angående anslag till rättsväsendet att det var svårt att se att det skulle vara möjligt att inom ramen för en i allt väsentligt oförändrad struktur genomföra besparingar av den storleksordning som var aktuell . Utskottet anförde vidare att det krävdes att redan beslutade organisationsförändringar fick en kostnadsbesparande effekt, att andra sådana förändringar som diskuterades genomfördes och att resultatet blev det önskade. Utskottet betonade slutligen att det också krävdes att de lag-ändringar som regeringen förelagt eller avsåg att förelägga antogs (bet. 1996/97:JuU1 s. 14). Den prognos över domstolsväsendets och rätts- väsendets medelsbehov för som gjordes års ekonomiska vårproposition utgick också från att planerade reformer skulle komma att genomföras. Som bekant har två ekonomiskt betydelsefulla reformer fallit under riksdagsbehandlingen, dels införandet av ett generellt krav på prövningstillstånd i hovrätt, dels minskningen av antalet nämndemän som skall medverka i mål i tingsrätt och länsrätt. Reformerna beräknades sammantaget leda till att resurser motsvarande skulle frigöras. Detta innebär att domstolsväsendets ekonomiska situation väsentligt försämrats. Som nämnts ovan beräknas domstolsväsendet förbruka mer än vad som anslagits för verksamheten. Trots det kommer domstolsväsendet att ha ett relativt stort anslagssparande i behåll vid utgången av budgetåret. Detta innebär att domstolsväsendet inte kommer att vara i behov av något resurstillskott för att klara verksamheten . Förbrukningen förväntas dock även överstiga anslagsbeloppet varför domstolsväsendet behöver kompenseras för de båda uteblivna reformerna genom ett resurstillskott . Möjlighet saknas att finansiera detta inom utgiftsområdesramen. Regeringen avser att återkomma till utgiftsområdets och domstolsväsendets resursbehov i anledning av de uteblivna reformerna ekonomiska vårproposition. Följande tekniska justeringar som motsvaras av ändrade utgifter har gjorts av anslaget. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Vidare minskas anslaget med med anledning av att lönekostnadspålägget ersätts med försäkringsmässigt beräknade . Sammantaget beräknas därmed anslag till 2 . beräknas anslaget till 3 080 250 000 respektive 3 . Kriminalvårdens huvuduppgifter är att verkställa påföljderna fängelse och skyddstillsyn, att ansvara för övervakningen av villkorligt frigivna och för verksamheten vid häktena samt att utföra personutredningar. Kriminalvården ombesörjer vidare transporter av personer som skall avvisas eller utvisas från . 6.1 Omfattning är central förvaltningsmyndighet för all kriminalvårdsverksamhet. Styrelsen är chefsmyndighet för 6 regionmyndigheter, 27 häkten, 59 anstalter, 48 frivårdsmyndigheter samt Transporttjänsten. I administrativt hänseende är styrelsen chefsmyndighet även för och de 30 övervakningsnämnderna. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 5 414 3 752 3 837 3 376 3 661 3 892 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Verkställighetens innehåll har fortsatt att utvecklas. Det innebär bl.a. att andelen timmar i program som syftar till att påverka den dömde att inte återfalla i brott har ökat. Möjligheten till gemensamhet har ökat väsentligt. Antalet fängelsedömda har minskat. Andelen skyddstillsynsdomar har ökat Medelbeläggningen i anstalter och häkten har minskat. Kriminalvårdens överskott för /96 var . Vid budgetårets slut uppgick det ackumulerade anslagssparande till . Orsakerna till anslagssparandet är främst en lägre beläggning vid häkten och anstalter än beräknat samt att planerade lokalmässiga förändringar av häkten och anstalter har senarelagts eller uteblivit. Försöksverksamheten med intensivövervakning med elektronisk kontroll har också medfört en lägre anslagsförbrukning. Dessutom har en ränteintäkt uppkommit. Större förändringar Försöksverksamheten med intensivövervakning med elektronisk kontroll har fr.o.m. utvidgats till att omfatta dömda i hela landet och verkställighet av fängelsestraff . Regeringen har beslutat att sammanlagt 13 kriminalvårdsanstalter skall stängas . Det innebär en minskning med sammanlagt 625 platser, varav 505 är öppna platser. Regeringen har fattat beslut om en omorganisation av kriminalvårdens lokala organisation, som innebär att häktes-, anstalts- och frivårdsverksamhet fr.o.m. skall kunna bedrivas inom samma lokala myndighet. Antalet lokala myndigheter kommer att vara 37 stycken. Regeringen föreslår att av Kriminalvårdens anslagssparande omfördelas inom rättsväsendet - 2000. Prioriteringar Utvecklingen av innehållet i anstaltsverksamheten och frivården skall fortsätta i syfte att påverka de dömda att inte återfalla i brott. Frigivningsförberedelserna skall förbättras i syfte att motverka återfall i brott. Ytterligare åtgärder skall vidtas för att humanisera häktesverksamheten. Ytterligare insatser skall göras för att intagna med psykiska störningar skall få adekvat vård och behandling. De långtidsdömdas svårigheter skall särskilt uppmärksammas. - Arbetet med att bekämpa narkotikamissbruket skall bedrivas med fortsatt intensitet. Målet skall vara att hålla anstalter och häkten fria från narkotika samt att medverka till att de dömda som har behov av det får tillgång till missbruksvård. Resultatstyrningen inom kriminalvården skall utvecklas. Uppnådda resultat och effekterna av verksamheten skall bli föremål för bättre analyser. 6.3 Kriminalvårdens verksamhet Det övergripande målet för rättsväsendet och därmed också för kriminalvården för /96 var att verka för en minskning av brottsligheten och därmed öka människors trygghet i samhället. skall kriminalvårdens verksamhet kännetecknas av en human människosyn, god omvårdnad och ett aktivt påverkansarbete med iakttagande av hög grad av säkerhet samt respekt för den enskildes integritet och rättssäkerhet. Verksamheten skall inriktas på åtgärder som påverkar den dömde att inte återfalla i brott. Vid bedömningen av kriminalvårdens resultat är bl.a. följande av intresse. Antalet dömda som varit föremål för åtgärder inom frivården Utvecklingen av beläggningen i anstalter och häkten Utvecklingen av verkställighetens innehåll Humaniseringen av häktesverksamheten Bekämpningen av narkotikamissbruk Säkerheten i anstalterna 6.3.1 Frivård var antalet frivårdsklienter i medeltal 12 583. minskade antalet till i medeltal 12 183. Diagrammet nedan visar fördelningen av frivårdsklienter i medeltal 1996. har antalet övervakade skyddstillsynsdömda och villkorligt frigivna minskat till i medeltal 11 744. Det är en minskning med 564 jämfört med . Antalet dömda som hade samhällstjänst var i medeltal 665. Enligt beräkningar är dygnskostnaden för samhällstjänst nu , vilket är samma nivå som . avtjänade i medeltal 370 personer per dag sitt fängelsestraff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll. Det motsvarar kriminalvårdens prognoser. Kostnaderna för försöksverksamheten uppgick till ca . Den totala dygnskostnaden var ca . bedömer emellertid att den faktiska kostnaden har varit högre, eftersom personalen inom frivården har ägnat mer tid åt arbetet med de övervakade än vad som beräknades när försöksverksamheten inleddes. Vissa problem med den tekniska utrustningen har också medfört att kostnaden varit något högre inledningsvis. För att skapa förutsättningar för en ökad användning av frivårdspåföljderna krävs det att innehållet i påföljderna blir mer tydligt och konsekvent och att påföljderna framstår som ett trovärdigt alternativ till fängelse. Inom ramen för det s.k. frivårdsuppdraget arbetar kriminalvården med att förändra frivårdens verksamhet i den riktningen. Målet är bl.a. att utveckla och tydliggöra innehållet i skyddstillsynen samt att verka för en ökad användning av påföljden. I arbetet ingår bl.a. att utarbeta föreskrifter för personutredningar, utveckla och pröva nya former för sysselsättning för sam-hällstjänstdömda, ta fram riktlinjer för uppföljning av frivårdens verksamhet och att utarbeta riktlinjer för frivårdens samverkan med myndigheter utanför kriminalvården. Som ett led i arbetet att öka förtroendet för frivården har regeringen uppdragit åt och att utveckla former för regelbundna överläggningar mellan domstolar och frivårdsmyndigheter. Flera regionala konferenser har genomförts . Samarbetet kommer att fortsätta bl.a. genom konferenser på lokal nivå.Frivården har ökat antalet personutredningar med förslag till innehåll i verkställigheten. Även om det totala antalet skyddstillsynsdomar har minskat något har andelen skyddstillsynsdomar i förhållande till antalet brottmålsdomar ökat.