prop · GL03146 · 1998-01-01 00:00:00 — En jämförelse måste då göras med kostnaden för att uppnå de i kompletteringsregeln högsta godtagna pen- sionsnivåerna genom en vanlig P-försäkring. Premien för den vanliga P- försäkringen blir således det högsta tillåtna avdraget för fondförsäkring o.d. I fjärde stycket regleras intjänandetidberäkningen. Femte stycket anger att avräkning skall ske av ålderspensioner som har tryggats av annan arbetsgivare under beskattningsåret eller av samma arbetsgivare men som dras av enligt huvudregeln. Avräkning skall även ske av ålderspensioner som har tryggats av nuvarande eller tidigare arbetsgivare. Sådan avräkning görs oavsett om avdragsrätt före- legat för tryggandet. Någon ändring från gällande rätt i punkt 20 e tredje stycket av anvisningarna till 23 § KL vad gäller vilket värde av den ålderspension som avräknas är inte avsedd. Om tidigare tryggande för den anställde skett genom fondförsäkring eller på annat sätt som inte är baserat på förmån skall avräkning ske med värdet av sådan fondför- säkring eller liknande anordning. I denna beräkning skall fondförsäk- ringen tas upp till sitt fulla värde, dvs. till fondandelarnas noterade värde. I sjätte stycket finns en avdragsrätt för tryggande genom P-försäkring som tagits av arbetsgivaren till förmån för efterlevande i visst fall. Bestämmelserna om avdragets storlek i första-fjärde styckena har delvis hämtats från nuvarande punkt 20 b och d samt e femte stycket av anvisningarna till 23 § KL. Bestämmelserna innebär att pensions- reserven alltjämt utgör ett undre tak för avdragsrätten vid avsättningar i balansräkning och till stiftelse. Denna begränsning gäller även indexeringskostnader o.d. för tidigare arbetstagare. I andra och tredje styckena utvecklas vad som sägs i första stycket första meningen om pensionsreservens funktion som tak. Av andra stycket framgår att avdragsgillt utrymme vid stiftelsetryggande beräknas med utgångspunkt från kapitalunderlaget enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. Den skattskyldige får själv välja om underlaget vid ingången eller utgången av beskattningsåret skall användas. Lämnad ersättning vid övertagande av pensionsutfästelse är avdragsgill enligt första stycket (jfr punkt 15 åttonde stycket av anvisningarna till 22 §). Detta torde motsvara dagens praxis med stöd av uttalandet i prop. 1967:84 s. 51 och 53. Bestämmelsen om arbetsgivares utvidgade avdragsmöjlighet för P- försäkring när näringsverksamhet avslutas i andra stycket är hämtad från nuvarande punkt 20 e åttonde stycket av anvisningarna till 23 § KL. Någon begränsning gäller inte längre för personer med bestämmande inflytande. De aktuella utfästelserna skall dock vara tryggade med av- dragsrätt för att bestämmelsen skall gälla. Bestämmelsen i sista stycket innehåller avdragsrätten vid kostnads- utjämning som hämtats från lagen (1978:188) om avdrag vid inkomst- taxeringen för avgift för kostnadsutjämning enligt allmän pensionsplan m.m. ( jfr. även punkt 15 sista stycket av anvisningarna till 22 §). Efter påpekande från Lagrådet har anknytningen till allmän pensionsplan behållits. Ändringen i paragrafen är en justering av en felaktig hänvisning. Anvisningarna till 31 § Ändringen i anvisningspunkten är en följdändring med anledning av den nya utformningen av avdragsrätten för pensionskostnader. Med avsätt- ning i balansräkning avses detsamma som i punkt 20 b av anvisningarna till 23 § KL. För att säkerställa att begreppet allmän pensionsplan i denna bestämmelse omfattar avgiftsbestämda planer har definitionen kompletterats. Anvisningarna till 46 § Ändringarna i tredje stycket i anvisningspunkten innebär att även enskild näringsidkares m.fl. avdragsrätt anpassas till den nya huvudregeln. I punkt b i detta stycke liksom i fjärde stycket har särreglerna för personer med bestämmande inflytande tagits bort. I sista stycket har en följdändring gjorts. De nya reglerna föreslås i huvudsak träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Eftersom stora problem är förknippade med dagens regler bör de nya reglerna dock kunna tillämpas års taxering på yrkande av den skattskyldige. Detta val gäller då för den skattskyldiges samtliga arbetstagare. Äldre övergångsregler bör alltjämt gälla. 9.2 Förslaget till lag om upphävande av lagen (1978:188) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avgift för kostnadsutjämning enligt allmän pensionsplan, m.m. Innehållet i lagen har förts in i sista styckena i punkterna 15 av anvis- ningarna till 22 § och 20 f av anvisningarna till 23 § KL. 9.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 2 kap. Ändringarna i paragrafen är följdändringar främst med anledning av änd- rad terminologi. Paragrafen upphävs eftersom den är obehövlig. 9.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster 1 § Ändringen i paragrafen är en följdändring med anledning av den nya ut- formningen av avdragsrätten för pensionskostnader. 9.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel 2 § Ändringarna i paragrafen är en följd av ändrad terminologi. Ändringarna i paragrafen är följdändringar främst med anledning av den nya utformningen av avdragsrätten för pensionskostnader. Betydelsen av 3 § fjärde stycket är således densamma som . 9 och 11 § Ändringarna i paragraferna är justeringar av felaktiga hänvisningar. I 9 § har dessutom en terminologisk ändring skett. 9.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader 2 § Ändringarna i paragrafen är en följd av ändrad terminologi. 9.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning 7 § Ändringen föranleds av att avdraget för P-försäkringspremier och in- betalning på pensionssparkonto skall göras efter räntefördelning, se avsnitt 7.5.2. 9.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1537) om expansionsmedel 6 § Ändringen föranleds av att avdraget för P-försäkringspremier och in- betalning på pensionssparkonto skall göras efter avsättning till expan- sionsmedel, se avsnitt 7.5.2. 9.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder 6 § Ändringen föranleds av att avdraget för P-försäkringspremier och in- betalning på pensionssparkonto skall göras efter avsättning till periodi- seringsfond, se avsnitt 7.5.2. sammanfattningar Sammanfattningen i promemorian Företagens avdragsrätt för pensionskosntader (Ds 1997:39) Nuvarande avdragsregler för tjänstepensionskostnader är komplicerade och i stor utsträckning föråldrade. Vid reglernas tillkomst relaterades pensionsrättigheterna i de stora pensionsplanerna regelmäs- sigt till en andel av den anställdes slutlön. har nya typer av pensionsplaner blivit aktuella. Dessa planer utgår i stället från lönen under varje anställningsår. Nya pensionsförsäkringar som fondförsäkring har också blivit vanliga . Dagens avdragsregler är inte anpassade till de nya pensionslös- ningarna. Bl.a. den starka kopplingen till begreppet allmän pensionsplan har lett till stora svårigheter vid den praktiska tillämpningen av reglerna. Ett starkt behov finns således av en skyndsam reformering på området. I promemorian föreslås regler som i möjligaste mån är neutrala mellan olika former av pensionsplaner och mellan olika tryggande- former. Reglerna innebär i huvudsak en betydande förenkling. Avsikten är också att ändringarna skall vara statsfinansiellt neutrala. Den s.k. tryggandelagen lämnas utanför översynen. Förslaget utgår från dagens vedertagna tjänstepensionsnivåer och innebär sammanfattningsvis följande. I normalfall medges arbetsgivaren avdrag med en andel av den anställ- des årslön. För lönedelar under 7,5 basbelopp (som beaktas i den all- männa pensionen) medges avdrag upp till ett gränsbelopp som svarar mot av lönen. För lönedelar mellan 7,5 och 30 basbelopp är gränsen . En alternativ regel finns för fall då det krävs större insatser från arbetsgivarens sida. Det gäller närmast fall då pensionsrättigheten skall köpas ikapp eller då pensionsavgångar sker . Denna regel utgår från en pensionsförmån som i fråga om ålderspension motsvarar dagens s.k. riksdagstak. Även denna regel ger ett gränsbelopp som är neutralt i förhållande till tryggandelösning. En justering föreslås i fråga om värderingen av pensionsstiftelsernas förmögenhet som medger en viss utjämning av svängningar på värde- pappersmarknaden. De nya reglerna föreslås gälla års taxering. Vid över- gången uppkommer administrativa problem. De skattskyldiga kan därför på begäran utnyttja nuvarande regler vid 1998 och taxeringar. Tillämpliga delar av sammanfattningen i delbetänkandet Enskilda Näringsidkare Översyn av skattereglerna (SOU 1997:178) Enskilda näringsidkare fick genom skattereformen möjlighet att göra avdrag för pensionsförsäkringspremier i förvärvskällan. Avdraget för pensionsförsäkringspremier görs före räntefördelning samt avsättning till periodiseringsfond och expansionsmedel. Underlaget för avdraget utgörs av inkomsten efter räntefördelning och avsättning till periodiseringsfond eller expansionsmedel. Den tekniska konstruktionen av reglerna medför att det är mycket svårt att beräkna maximalt avdrag för pensionsförsäkringspremier. Av förenklingskäl föreslår utredningen att avdraget görs efter nämnda dispositioner. Utredningen föreslår att de nya reglerna skall träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering lagförslag Lagförslagen i promemorian Företagens avdragsrätt för pensionskostnader (Ds 1997:39) Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370) dels att punkt 15 av anvisningarna till 22 § och punkterna 20 b-e av anvisningarna till 23 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya anvisningspunkter, punkterna 15 a d av anvisningarna till 22 § och punkterna 20 f h av anvisningarna till 23 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Anvisningar till 22 § Sådan gottgörelse för utgift eller kostnad, som arbetsgivare uppburit från pensions- eller personalstiftelse, räknas som intäkt, om avdrag för avsättning till stiftelsen med- getts. Vederlag, som arbetsgivare erhållit för att han övertagit an- svaret för pensionsutfästelse i samband med övertagande av näringsverksamhet räknas som intäkt. Redovisar arbetsgivare enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. pensionsskuld under rubriken till pensioner i sin balansräkning, skall han enligt 2 kap. 23 § lagen i (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, under den särskilda , redovisa vad som avser sådana pensions- åtaganden för vilkas tryggande avdragsrätt föreligger enligt punkt 20 d jämfört med punkt 20 e av anvisningarna till 23 § denna lag. Är vad som sålunda skall redovisas mindre än motsvarande belopp vid utgången av föregående beskatt- ningsår, räknas skillnaden som intäkt. Finns disponibla pen- sionsmedel vid utgången av be- skattningsåret, får nyssnämnda intäkt dock beräknas lägst till summan av avdragsgill avsättning till pensionsstiftelse och avdragsgill avgift för pensionsförsäkring varvid dock beaktas endast avsättning eller avgift avseende pensions- åtaganden som redovisas under särskild underrubrik samt en tiondel av disponibla pensionsmedel vid utgången av närmast föregående beskattningsår. Räknas disponibla pensionsmedel som intäkt enligt närmast föregående punkt, skall senare minskningar av vad som redovisas under särskild underrubrik motsvarande vad som sålunda tagits till beskattning icke räknas som intäkt. Upphör arbetsgivare med sin verksamhet, räknas disponibla pensionsmedel som intäkt det beskattningsår då verksamheten upphörde. Går arbetsgivare i likvidation eller skiftas dödsbo efter arbetsgivare, räknas disponibla pensionsmedel som intäkt för det beskattningsår då beslutet om likvidation fattades eller skiftet ägde rum. Med disponibla pensions- medel avses vad som redovisas för beskattningsårets ingång under särskild underrubrik jämte förmögenheten i pensionsstiftelse, som tryggar de pensionsåtaganden som redovisas under särskild under- rubrik, vid beskattningsårets ut- gång minskat med arbetsgivarens pensionsreserv vid beskattningsårets utgång för sådant pensionsåtagande i den mån det ej är tryggat genom pensionsförsäkring jämte kvarstående medel i avdrag vid avsättningen icke åtnjutits. Stiftelsens förmögenhet skall härvid beräknas enligt de grunder som gäller vid beräkning av stiftelses för- mögenhet enligt lagen (1947:577) om statlig förmögen- hetsskatt. Disponibla pensions- medel skall dock icke upptagas till högre belopp än som motsvarar vad som redovisas för beskattningsårets ingång under särskild underrubrik. Ersättning (gottgörelse) för utgifter eller kostnader som en arbetsgivare får från en pensions-eller personalstiftelse skall tas upp som intäkt. Detta gäller inte ersättning som lämnas av medel som arbets- givaren har satt av till stiftelsen utan att göra avdrag för avsättningen. Sådana medel som arbets- givaren har gjort avdrag för samt avkastning som stiftelsen har fått skall i första hand anses använda när stiftelsen lämnar ersättning. Om den avdrags- grundande kontoavsättningen uppgår till ett lägre belopp vid beskattningsårets utgång än den avdragsgrundande kontoavsättningen vid det föregående beskattningsårets utgång, skall skillnaden tas upp som intäkt. Avdrag för kontoav- sättning och andra pensions- kostnader för arbetsgivaren reg- leras i punkterna 20 b-h av anvisningarna till 23 §. Om det finns disponibla pensionsmedel vid beskattnings- årets utgång, får arbetsgivaren i stället för det belopp som följer av punkt 15 a ta upp som intäkt lägst summan av 1. av de disponibla pensionsmedlen vid det föregående beskattningsårets utgång, och 2. beskattningsårets avdrag för för pensionsförsäkringar och avsättning till pensionsstiftelse till den del dessa avser samma pensionsutfästelser som den av- dragsgrundande kontoavsätt- ningen. Med premie för pensionsför- säkringar likställs lämnad ersättning vid överlåtelse av ansvar för pensionsutfästelse. Om beskattning sker enligt första stycket, skall senare minskningar av den avdragsgrundande kontoavsättningen inte tas upp som intäkt till den del minsk- ningarna motsvarar de belopp som redan tagits upp som intäkt. Med disponibla pen- sionsmedel avses skillnaden mellan 1. den avdragsgrundande kontoavsättningen vid det föregående beskattningsårets utgång ökad med förmögenheten vid beskattningsårets utgång i en sådan pensionsstiftelse som tryggar samma pensionsutfästel- ser, och 2. pensionsreserven enligt 6 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. vid beskattningsårets utgång för sådana pensionsutfästelser som avses i 1, till den del dessa inte är tryggade genom pensionsförsäkring, ökad med medel som då står kvar i stiftelsen och som arbetsgivaren inte har gjort avdrag för vid av- sättningen. Disponibla pensionsmedel skall dock aldrig anses uppgå till högre belopp än vad som motsvarar den avdragsgrundande kontoavsätt- ningen vid det föregående beskattningsårets utgång. Vid tillämpningen av första stycket 1 skall som förmögenhet i pensionsstiftelse tas upp ett belopp som motsvarar kapitalunderlaget för taxeringsåret enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. På begäran av den skattskyldige får förmögenheten i stället tas upp till det genomsnittliga värdet av nämnda kapitalunderlag och de två närmast föregående årens kapitalunderlag efter det att kapitalunderlagen 1. ökats med belopp som svarar mot avsättningar till stiftelsen som skett efter värderingstidpunkten för underlaget och före taxerings- året, och 2. minskats med gottgörelse från stiftelsen som mottagits under period som avses i 1. Ersättning till en näringsidkare som tar över an- svaret för pensionsutfästelser i samband med att han tar över en näringsverksamhet skall tas upp som intäkt. Om en arbetsgivare upphör med sin näringsverksamhet, skall disponibla pensionsmedel tas upp som intäkt det beskattningsår då verksamheten upphör. Om en arbetsgivare träder i likvidation eller om dödsboet efter en arbetsgivare skiftas, skall disponibla pensionsmedel tas upp som intäkt för det beskattningsår då beslutet om likvidation fattas eller boet skiftas till 23 § 20 b. Arbetsgivare får avdrag för medel, som avsatts till pensionsstiftelse enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. för att uppbringa stiftelsens tillgångar till vad som motsvarar arbets- givarens pensionsreserv för så- dana pensionsåtaganden, som tryggas av stiftelsen och för vilkas tryggande avdragsrätt föreligger enligt bestämmelserna i e, efter avdrag för den skuld stiftelsen själv kan ha ådragit sig. Arbetsgivare får avdrag enligt bestämmelserna i e för kostnader för pensionsförsäkring för att tryg- ga pensionsåtagande. Redovisar arbetsgivare enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. pensionsskuld under rub- riken Avsatt till pensioner i sin balansräkning och är vad som enligt 2 kap. 23 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter skall redovisas under den särskilda underrubriken pensionsåtaganden och avser sådana pensionsåtaganden för vilkas tryggande avdragsrätt föreligger enligt bestämmelserna i e större än motsvarande belopp vid utgången av föregående beskatt- ningsår, får han avdrag för skillnaden mellan de båda beloppen. Arbetsgivare har under de förutsättningar som anges i andra stycket rätt till avdrag för kostnader för att trygga pen- sionsåtagande enligt allmän pensionsplan. Om allmän pen- sionsplan träder i kraft stegvis men arbetsgivaren lämnat utfäs- telse om en snabbare tillämpning av planen, har arbetsgivaren rätt till avdrag för kostnader föranledda av denna utfästelse. Allmän pensionsplan har samma innebörd som i 4 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Med allmän pensionsplan avses emellertid i denna lag, i fall där pensionsåtagande enligt allmän pensionsplan icke föreligger, även a) pensionsåtagande för pen- sionsförmåner som rymmes inom vad som är sedvanligt enligt all- män pensionsplan i fråga om arbetstagare med motsvarande uppgifter eller hans efterlevande under förutsättning att annat åtagande än sådant som innebär tryggande genom pensionsför- säkring eller avsättning till pen- sionsstiftelse tryggats genom kreditförsäkring, b) pensionsbestämmelser, som rekommenderats av , eller och antagits såsom pensionsreg- lemente av kommun, kom- munalförbund, , , det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av personalpension, Svenska kyr- kans församlings- och pastorats- förbund eller Sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut eller av annan arbetsgivare, för vars pensionsutfästelser enligt pensionsreglementet kommun, kommunalförbund, , eller tecknat borgen, och c) pensionsåtagande som har lämnats av statligt företag och för vilket staten har tecknat borgen. Avdragsrätt enligt första stycket föreligger endast under förutsättning dels att högsta pensionsgrundande lön enligt den allmänna pensionsplanen icke överstiger trettio gånger det basbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring bestämts för året närmast före taxeringsåret eller det högre pensionsgrundande belopp som gällde enligt planen vid utgången av , dels att livsvarig ålderspension enligt planen icke avses komma att överstiga av den pensionsgrund- ande lönen till den del den icke överstiger nämnda basbelopp, av den pensions- grundande lönen till den del den överstiger sju och en halv men icke tjugo gånger nämnda basbelopp och av den pensionsgrundande lönen till den del den överstiger tjugo men icke trettio gånger nämnda basbelopp eller det högre pen- sionsbelopp som gällde enligt planen vid utgången av . Det förhållandet att planen ger rätt till ålderspension utöver av den pensions- grundande lön som icke överstiger nämnda basbelopp utgör dock icke hinder för avdrag, om den överskjutande pensionen är avsedd att utgöra ersättning för tilläggspension enligt lagen om allmän försäkring. Vid bestämmande av avdrags- rätt enligt första stycket får även om detta ej har medgivits i allmän pensionsplan i pensionsåtagande inräknas såväl arbetstagares anställ- ningstid hos samma arbets- givare innan åtagandet lämnats som anställningstid hos förut- varande arbetsgivare. Vid beräkning av avdrag för tryggande av åtagandet skall härvid dock avräknas sådan pension åt arbetstagaren, som har utfästs och tryggats av arbetsgivare under anställ- ningstid som inräknas i åtagan- det. Avdrag för kostnad avsedd att trygga pensionsåtagande som innebär rätt till pension härunder inbegripet kostnad avsedd att vid arbets- tagarens avgång trygga samma pensions- förmåner som skulle ha tillkommit honom vid avgång vid nämnda ålder medges i den utsträckning sådana förmåner kan utgå enligt allmän pensionsplan och med beaktande jämväl av bestämmel- serna i nionde stycket. Är fråga om arbetstagare i aktiebolag eller ekonomisk förening som har bestämmande inflytande över företaget, är dock kostnad som här avses och som hänför sig till avgång avdragsgill endast efter beslut enligt tionde stycket. Till grund för bedömande om en arbets- tagare har bestämmande in- flytande lägges det samlade innehavet av aktier eller andelar i företaget hos arbetstagaren själv jämte sådana honom närstående personer som nämns i punkt 14 sista stycket av anvis- ningarna till 32 §. För medel, som avsatts enligt b eller d, medges sålunda avdrag intill vad som motsvarar arbets-givarens pensionsreserv, och för pensionsförsäkring medges avdrag för så stor del av kostnaderna som behövs för att trygga pensionsåtagande, allt med iakttagande av bestäm- melserna i första fjärde styck- ena och beslut enligt tionde stycket av denna anvisnings- punkt. Dock medges avdrag även utöver vad som anges i före- gående stycke, om pensions- utfästelserna avser förmåner som innebär smärre avvikelser från allmän pensionsplan. Detta gäller dock endast under förutsättning att utfästelserna till den del de avser sådana av- vikelser har tryggats genom pensionsförsäkring. Vidare for- dras att utfästelserna har lämnats före utgången av eller att de lämnats till arbetstagare som därefter er- hållit anställning hos arbets- givare och motsvarar utfästelser som har lämnats av arbets- givaren till andra arbetstagare före utgången av . Med smärre avvikelser förstås sådana förmånsbelopp som utgår utöver allmän pensionsplan men inom ramen för högsta pensionsgrundande lön enligt planen under förutsättning att den genom- snittliga kostnaden för förmåns- beloppen icke överstiger av kostnaden för pensionsåtagande enligt den allmänna pensionsplanen. Med genomsnittlig kostnad för förmånsbeloppen förstås den merkostnad som motsvarande förmåner skulle medföra, om de skulle lämnas åt samtliga som omfattas av den allmänna pen- sionsplanen. Överstiger kost- naden för förmånsbeloppen vad nu sagts, skall emellertid ingen del av den kostnad som överstiger kostnaden för pensionsåtagande enligt den allmänna pensionsplanen vara avdragsgill. För att erhålla av- dragsrätt skall arbetsgivaren med intyg av försäkringsgivaren styrka att endast smärre avvikelser från allmän pensionsplan föreligger. Har arbetsgivare gjort pen- sionsåtagande enligt allmän pensionsplan men föreligger icke avdragsrätt enligt första stycket eller har arbetsgivare gjort pensionsåtagande för arbetstagare som icke omfattas av allmän pensionsplan, får han under förutsättning att åtagandet tryggats genom pen- sionsförsäkring avdrag för kostnaderna för sådant åtagande med högst ett belopp motsvarande summan av av vad arbetsgivaren utgivit i lön till arbetstagaren intill en lön som motsvarar tjugo gånger det basbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring bestämts för året närmast före taxeringsåret samt av lönen till den del den överstiger tjugo men icke trettio gånger nämnda bas- belopp.