prop · GL03150D9 · 1998-01-01 00:00:00 — 1 Inledning 7 1.1 Tillväxtutsikter för den svenska ekonomin 7 1.2 Utvecklingen inom olika områden 9 2 Internationell utveckling 14 2.1 Asienkrisen och dess inverkan på prognosen 14 2.2 Utsikterna för den globala ekonomin 15 2.2.1 Utvecklingen i 15 2.2.2 Utvecklingen i och vissa asiatiska tillväxtekonomier 16 2.2.3 Utvecklingen i EU 16 2.2.4 Utvecklingen i och 18 3 Kapitalmarknaderna 20 3.1 Utvecklingen i omvärlden 20 3.2 Utvecklingen i 21 4 Utrikeshandeln 24 4.1 Varuhandeln 24 4.2 Bytesbalansen 26 5 Näringslivets produktion 27 5.1 Industrin 27 5.2 Byggnadsverksamhet 29 9 Hushållens ekonomi och privat konsumtion 41 9.1 Hushållens inkomster 41 9.2 Privat konsumtion 42 10 Investeringar 44 10.1 Näringslivets investeringar 44 10.2 Bostäder 45 10.3 Lagerinvesteringar 46 11 Den offentliga sektorn 47 11.1 Den konsoliderade offentliga sektorn 47 11.2 Den statliga sektorn 49 11.3 Allmänna pensionsfonden 50 11.4 Den kommunala sektorn 51 Appendix Känslighetsanalys av de offentliga finanserna 53 Tabeller 1.1 Prognosförutsättningar 9 1.2 Nyckeltal 9 1.3 Försörjningsbalans 11 1.4 Finansiellt sparande 11 1.5 De offentliga finanserna 12 2.1 BNP-tillväxt per region 14 2.2 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet 18 3.1 Betalningsbalansen 22 3.2 Ränte- och valutaantaganden 23 4.1 Svensk export till olika regioner 1997 24 4.2 Export och import av varor 25 4.3 Bytesbalansen 26 5.1 Näringslivets produktion 27 5.2 Nyckeltal för industrin 28 5.3 Byggnadsverksamhet 29 6.1 Arbetsmarknad 30 6.2 Sysselsättning i olika branscher 31 6.3 Konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder 32 7.1 Timlöner 35 7.2 Arbetskraftskostnad per anställd i näringslivet enligt 36 9.1 Hushållens disponibla inkomster, konsumtion och sparande 41 10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 44 10.2 Övriga näringslivets investeringar 45 11.1 Justering av den offentliga sektorns finansiella sparande till ENS-definition 47 11.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande 48 11.3 Statens finansiella sparande, lånebehov och statsskuld 50 11.4 Kommunsektorns finanser 51 11.5 Delsektorernas konsumtion och transfereringsutgifter 52 A11.1 Förändring av BNP-gap och finansiellt sparande 53 A11.2 Beräknad förändring av finansiellt sparande i förhållande till förändring i BNP 53 A11.3 Konjunkturavmattning 54 A11.4 Sämre lönebildning 55 Diagram 1.1 BNP-utveckling 7 1.2 Bidrag till BNP-tillväxt 11 2.1 BNP-tillväxt i , och EU 14 2.2 Valuta- och aktiekursutveckling i 15 2.3 Konsumentprisutveckling 16 2.4 Underskott i de offentliga finanserna 17 2.5 Företagens och hushållens förtroende i EU 17 2.6 Real BNP-tillväxt i 19 3.1 10-årsräntor i och 20 3.2 Europeiska korträntor (3 mån) 21 3.3 Kronindex 21 3.4 Ränteutvecklingen i 22 4.1 Export-, världsmarknads- och marknadsandelstillväxt för bearbetade varor 25 5.1 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i relativt 14 28 5.2 Industrins bruttoöverskottsandel 28 6.1 Antal nyanmälda lediga platser och antal sysselsatta 31 6.2 Sysselsatta och arbetskraftsutbud 33 6.3 Öppet arbetslösa och personer i konjunktur- beroende arbetsmarknadspolitiska åtgärder 33 6.4 Befolkningen i arbetsför ålder uppdelad på grupper 33 7.1 Timlöneutveckling i ekonomin som helhet 36 8.1 Konsumentprisutveckling enligt KPI 39 9.1 Privat konsumtion och disponibel inkomst per invånare 42 9.2 Hushållens netto- och förmögenhetssparkvot 43 10.1 Investeringar som andel av BNP 44 10.2 Antal outhyrda respektive påbörjade lägenheter 46 11.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 47 11.2 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter 49 11.3 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och nettoskuld 49 11.4 Kommunsektorns bruttoproduktion och konsumtion 52 Förord I denna bilaga till ekonomiska vårproposition görs en bedömning av den internationella och den svenska ekonomins utveckling . Bedömningen av den internationella utvecklingen grundar sig till stora delar på prognoser gjorda av internationella avdelning. Be- skrivningen av den svenska ekonomin baseras främst på underlag från och den prognos som publicerade . Ansvaret för bedömningarna åvilar dock helt ekonomiska avdelning. Beräkningar har gjorts med stöd av modeller och och är betingade av att ett antal förutsättningar är uppfyllda. Ansvarig för bilagan är departementsrådet . Beräkningarna baseras på information t.o.m. . 1 Inledning 1.1 Tillväxtutsikter för den svenska ekonomin markerar en tydlig vändpunkt för såväl tillväxten som för den öppna arbetslösheten. blev tillväxten, enligt de preliminära nationalräkenskaperna, något lägre än beräknat i budgetpropositionen , vilket till viss del kan förklaras av att den offentliga konsumtionen föll kraftigare än förväntat. Aktivitetsnivån i ekonomin ökade gradvis under loppet av 1997 och var mycket hög (se diagram 1.1). förväntas, bl.a. till följd av att Asienkrisen leder till en svagare exporttillväxt, en viss avmattning av tillväxten. Under förutsättning att löneutvecklingen blir i enlighet med den som anges av arbets- marknadens parter bedöms den svenska ekonomin ändå utvecklas så pass starkt att tillväxten 1998 och 1999 blir . Tillväxtens sammansättning förändras jämfört med . Den in- hemska efterfrågan kommer att ge stora bidrag till tillväxten. Nettoexporten, som under recessions- och budgetkonsolideringsåren har varit tillväxtmotor i den svenska ekonomin, kommer att stå för en avsevärt mindre andel av tillväxten. Den samlade efterfrågan riktas därför i högre grad än tidigare mot arbetsintensiv verksamhet, vilket i sin tur bidrar till en bättre sysselsättnings- utveckling. Den internationella konjunkturen fortsätter att ut- vecklas väl, även om Asienkrisen väntas dämpa till- växten något . De första tecknen på en annalkande kris i delar av visade sig och beaktades i viss mån redan i budgetpropositionen . har emellertid krisen fördjupats. Vad som framstår som den tydligaste effekten av Asienkrisen är att det globala inflationstrycket har minskat. Därmed är det naturligt att penningpolitiken i och i blir något lättare än vad som annars skulle ha varit fallet. I de som direkt drabbats av den finansiella turbulensen, bl.a. , och , väntas BNP stagnera eller falla. Konjunktur- utvecklingen i är fortsatt stark även om tillväxten inte blir lika hög som . Tillväxtutsikterna i är överlag ljusa, bl.a. som en följd av den höga dollarkursen och en förhållandevis lätt penningpolitik som effekten av Asienkrisen på tillväxten bedöms bli relativt liten. Även de nordiska ekonomierna, som är viktiga exportmarknader för , växer mycket snabbt. Den kapitalflykt som skett från de drabbade asia- tiska länderna till säkra marknader i och har tillsammans med förväntningar om lägre framtida inflation resulterat i mycket låga räntenivåer i OECD-området. Ett uttryck för detta är att den tyska 10-årsräntan, liksom den svenska, ligger på lägre nivåer än vad som har re- gistrerats . Kronan för- svagades , men har stärkts. ökade exporten av varor och tjänster med , vilket vid en historisk jämförelse är en mycket hög ökningstakt. väntas exporttill- växten, bl.a. till följd av Asienkrisen, mattas av be- tydligt och under loppet av året förutses endast en blygsam uppgång. Tudelningen av den svenska eko- nomin i en mycket expansiv exportsektor och en dämpad hemmasektor avtog och den ut- vecklingen fortsätter framöver. Den privata konsum- tionen stimuleras av att hushållen kan förvänta sig en god utveckling av de disponibla inkomsterna av fallande reala inkomster som räntorna är låga och tillgångspriserna, och därmed hushållens förmögenheter, är förhållandevis höga. Det låga ränteläget och den goda konjunkturutvecklingen bidrar till ett gynnsamt investeringsklimat och inves- teringarna väntas stiga relativt kraftigt framöver. föll den öppna arbetslösheten mycket kraftigt och var nivån lägre än . Den snabba nedgången beror på en ökad privat sysselsättning, högt deltagande i och att tillfällig avgångsersättning till personer mellan 60- reducerade arbetsutbudet. har inkommande statistik visat att sysselsättningen ökar och det finns flera indikatorer som tyder på att sysselsättningen kommer att fortsätta öka framöver. Den nedgång som väntas i arbetslösheten bedöms i högre grad genereras av ökad sysselsättning än vad som var fallet . Det resurstillskott till kommunerna som föreslås i denna proposition tillsammans med den tidigare beslutade höjningen av statsbidragen förbättrar sysselsättningsläget i kommunerna. Därmed kan negativa utveckling i kommunerna brytas och vändas till en sysselsättningsuppgång. beräknas den öppna arbetslös- heten uppgå till . För att detta skall vara möjligt måste tillväxten fram till dess vara hög. På några om- råden är dock osäkerheten särskilt stor: Det första området är storleken på kommande års löneökningar. De avtal som har träffats har resulterat i avtalsmässiga löneökningar, som ligger på en lägre nivå än vad många bedömare tidigare för- väntat sig. Föreliggande prognos baseras på förut- sättningen att löneglidningen, inom de områden där avtal har tecknats, blir så stor som parterna själva har angivit. På de områden där avtal ännu inte är klara, antas de totala löneökningarna (dvs. inklusive löneglidning) bli lika stora som på de områden där avtal tecknats inklusive den av parterna angivna lö- neglidningen. Under dessa omständigheter begränsas de genomsnittliga löneökningarna till . Detta skapar förutsättningar för en expansiv penning- politik och en stark sysselsättningstillväxt. Det andra området med stor osäkerhet är utveck- lingen av den internationella konjunkturen och effek- ten på världsekonomin av Asienkrisen. Prognosen vilar på bedömningen att de reala återverkningarna av Asienkrisen i och blir relativt begränsade vad avser den ekonomiska utvecklingen och framåt samt att den japanska ekonomin gradvis återhämtar sig. I de drabbade antas de försvagade valutorna leda till en kraftig exportuppgång så att länderna kan vända den negativa tillväxttrenden . Utgångspunkten för prognosen är således att Asien- krisen innebär en lägre produktionsnivå i världen , men att tillväxtförloppet därefter i huvudsak är opåverkat av Asienkrisen. Den snabbt fallande arbetslösheten har överraskat många konjunkturbedömare och be- dömningarna av vad som är den mest sannolika ut- vecklingen måste göras i ljuset av utveckling. Föreliggande prognos bygger på antagandet att utbildningssatsningen även framöver riktas till personer som annars skulle vara öppet arbetslösa. Ytterligare en osäkerhetsfaktor är i vilken utsträckning de grupper som står utanför ar- betskraften träder in när sysselsättningsläget, och därmed sannolikheten att få jobb, förbättras. Blir in- trädet i arbetskraften högre än beräknat i prognosen blir det svårare att uppnå arbetslöshetsmålet. De offentliga finanserna visar överskott efter beaktande av de förslag som lämnas i denna proposition. Därmed minskar den offentliga sektorns skuldsättning. Den offentliga sektorns bruttoskuld som andel av BNP, definierad enligt de s.k. Maastrichtkriterierna, sjunker från 1997 till . 1.2 Utvecklingen inom olika områden Den mest turbulenta fasen av Asienkrisen förefaller vara över även om situationen i vissa länder, exem- pelvis , fortfarande kan förvärras. antas tillväxten falla i som helhet och bli mycket svag i de hårdast drabbade , dvs. , , , och . Den lägre tillväxten och de förändrade konkurrensförhållanden, som följer av de kraftiga deprecieringarna av de drabbade ländernas valutor, försämrar tillväxtförutsättningarna för övriga världen. En viktig konsekvens av de försvagade asiatiska valutorna är att inflationstrycket i resten av världen lättar. Därmed kan de negativa tillväxtim- pulserna motverkas av en mindre stram penningpoli- tik. TABELL 1.1 PROGNOSFÖRUTSÄTTNINGAR ÅRLIG PROCENTUELL 1996 1997 1998 1999 2000 2001 BNP-tillväxt, (16) 2,3 Konsumentpri s- ökning, (16) 2,0 Timlön, kostnad 6,1 4,5 3,1 3,0 3,0 3,0 Dollarkurs (SEK)1 6,7 7,6 7,9 7,6 7,5 7,5 TCW-index1 116, 0 120, 5 120, 2 119, 5 118, 5 118, 0 Tysk långränta2 6,2 5,7 5,2 5,5 5,6 5,6 Svensk långränta2 8,1 6,6 5,7 5,8 5,8 5,8 Svensk kortränta3 5,8 4,3 4,6 4,6 4,6 4,6 1 Årsgenomsnitt. 2 10-års statsobligation, årsgenomsnitt. 3 6-månaders statsskuldväxel, årsgenomsnitt. Källor: , och . Att Asienkrisens negativa tillväxteffekter mildras av en lättare penningpolitik är mest tydligt i Förenta sta- terna. Den amerikanska ekonomin har haft ihållande högkonjunktur . Arbetslösheten har fallit från av arbetskraften till . har det tillkommit ca 15 miljoner nya arbetstillfällen. ökade BNP med . Den risk för stigande inflation, som många såg , har emellertid inte realiserats. Detta kan bero på att hårdare internationell konkurrens, ny teknologi och högre produktivitet har resulterat i att den amerikanska ekonomins inflationsbenägenhet har minskat. Det är dock osannolikt att tillväxten och arbetslösheten kan fortsätta att utvecklas på samma sätt som utan att priser och löner accelererar. Asienkrisens tillväxtdämpande effekter tillsammans med dollarns appreciering mot såväl övriga valutor som mot valutorna i de drabbade förutses leda till en viss nedväxling av den amerikanska ekonomins tillväxttakt. Den kritiska frågan är om den dämpning av tillväxten som väntas i är tillräcklig för att förhindra överhettning på den amerikanska arbetsmarknaden. Den amerikanska styrräntan antas ligga oförändrad . Tillväxten i den japanska ekonomin blev avsevärt lägre 1997 än vad som förutsågs i budgetpropositio- nen och har tillväxten nedreviderats kraftigt. De japanska svårigheterna beror inte endast på spridningseffekter från de länder som direkt har drabbats av Asienkrisen utan också på problemen i den finansiella sektorn. De åtgärder som vidtagits för att omstrukturera den finansiella sektorn, tillsammans med att effekterna av Asienkrisen bedöms klinga av, förutses leda till en tydlig återhämtning . Risken för en sämre utveckling är dock påtaglig. 1996 1997 1998 1999 2000 2001 KPI, dec. 0,1 1,9 0,6 1,5 2,0 2,0 NPI, dec. - 1,0 - 0,9 - 0,5 0,9 - - Disponibel inkomst1 - 0,7 - 1,7 2,5 2,9 3,7 3,1 Sparkvot (nivå) 4,4 0,8 0,9 1,3 2,9 4,0 Industriproduktio n1 2,1 5,4 5,5 4,9 4,6 2,8 Relativ enhets- arbetskostnad1 - Sysselsättning2 - 0,6 - 1,0 1,0 1,5 2,0 1,1 Öppen arbetslöshet3 8,1 8,0 6,7 5,7 4,4 4,0 Arbetsmarknads- politiska åtgärder3 3,5 Handelsbalans4 125 138 155 168 188 201 Bytesbalans5 2,6 2,7 3,5 3,9 4,0 4,3 1 Årlig procentuell förändring. 2 Antal personer. Årlig procentuell förändring. 3 Andel av arbetskraften. 5 Procent av BNP. Källor: och . Inom EU-området är det land som ligger längst framme i konjunkturcykeln och tillväxten förväntas därför mattas av från till 1998 och 1999. , , och är inne i en stark tillväxtfas. I hölls tillväxten uppe av en stark nettoexport, medan hemmamarknaden var svag. I såväl som stärktes den inhemska efterfrågan föregående år. Den generella bilden är att EU-området som helhet är i början av en konjunkturuppgång som förväntas sträcka sig över 1999. De expansiva effekterna av en lätt penningpolitik och försvagade valutor, med som ett viktigt undantag, har ännu inte fått fullt genomslag på den samlade efterfrågan. Den mycket strama finanspolitik, som bedrivits inom EU-området, väntas bli mindre restriktiv, vilket bör understödja en uppgång i den privata konsumtionen. Därtill torde den allmänna räntenedgången sti- mulera investeringarna. I , och är aktivitetsnivån mycket hög. I och finns också risk för överhettning. I prognosen har antagits att ett stort antal länder kommer att deltaga i den monetära unionen redan från starten . Penningpolitiken i deltagarländerna kommer att anpassas så att övergången till den monetära unionen blir smidig. För del har förutsatts att styrräntan höjs , som och sänker sina styrräntor. Även långa räntor förutsätts stiga något. övergår rätten att fatta penningpolitiska beslut från de nationella centralbankerna till den gemensamma (). Penningpolitiken liksom långränteutvecklingen kommer att avspegla konjunkturläget och inflationsutvecklingen i hela EMU-området. Mot bakgrund av de allmänt ljusa konjunkturutsikterna förutsätts att såväl de korta som de långa räntorna stiger med ca en halv procentenhet . Sammantaget bedöms den internationella kon- junkturutvecklingen leda till en tydlig avmattning i världsmarknadstillväxten för svenska exportvaror innevarande år. Den viktigaste anledningen är Asien- krisens negativa effekter på det globala efterfråge- läget. ökar världsmarknads- tillväxten i takt med att konjunkturläget i förstärks och de asiatiska ekonomierna återhämtar sig. De långa svenska räntorna antas påverkas av den allmänna ränteuppgång, som förväntas i EU-området. Den mycket goda utvecklingen av den svenska ekonomin, som tecknas i prognosen, med låg inflation, måttliga löneökningar och starka offentliga finanser föranleder emellertid en successiv nedjustering av långräntemarginalen mot tyska obligationer. antas skillnaden i ränta mellan en 10-årig svensk statsobligationer och en motsvarande tysk uppgå till . Mot denna bakgrund antas också viktigaste styrränta den sk reporäntan vara oförändrad fram . Kronan antas apprecieras något så att TCW-index når värdet 118 , varefter kronans värde antas vara enligt detta index. Osäkerheten i denna bedömning är dock mycket stor. En post som är svår att prognostisera är utveck- lingen av lönerna. Givet de utgångspunkter som an- gavs ovan beräknas lönerna stiga med under hela kalkylperioden. Den kanske mest kritiska punkten i löneprognosen är storleken på löneglid- ningen. Nya avtalskonstruktioner med större utrymme för lokal lönefördelning, låg inflation och låga inflationsförväntningar, tillsammans med en växande insikt hos arbetsmarknadens parter om att höga löneökningar slår tillbaka på sysselsättningen, är faktorer som bör verka för att löneglidningen blir mindre . Den genomsnittliga inflationen låg strax både 1996 och 1997. Tillfälliga faktorer, som apprecieringen av den svenska kronan och räntenedgången under båda åren, höll temporärt tillbaka inflationen mätt med konsumentprisindex (KPI). Under loppet av steg inflationen och inflationstakten var . I budget- propositionen gjordes bedömningen att konsument- prisindex skulle stiga med under loppet av 1998. Under inledningen av 1998 föll emellertid in- flationen. De viktigaste orsakerna bakom nedgången är främst att Asienkrisen och fallande oljepriser har dämpat importprisutvecklingen samt att hyrorna, som väger tungt i KPI, ökade i mycket begränsad omfattning vid den senaste hyresregleringen. I ljuset av den prisstatistik som inkommit , den hårda internationella prispressen, och mot bakgrund av de låga löneökningar som förutsätts i prognosen och sänkt tobaksskatt beräknas konsumentprisindex öka med under loppet av innevarande år och under loppet av . antas att inflationen sammanfaller med mål, dvs. var ett mycket bra exportår. Den svenska exporten av varor och tjänster ökade med enligt nationalräkenskaperna. Den goda in- ternationella utvecklingen och stora exportframgångar inom vissa branscher är viktiga förklaringar till exportutfallet. Exempelvis bidrog teleproduktindustrin, som står för av varuexporten, med drygt en tredjedel av den totala volymökningen . väntas exportutvecklingen bli svagare än under föregående år och tillväxttakten beräknas sjunka till . Bakom denna nedgång i årsgenomsnittet för exporten ligger en mycket kraftig avmattning under loppet av året. Avmattningen beror på att världsmarknadstillväxten går ner till historiskt sett normala nivåer, bl.a. på grund av Asienkrisen. förutsätts att dessa negativa effekter har avklingat och att exporttillväxten återigen kan öka, därtill understödd av en god internationell tillväxt och ett gynnsamt kostnads- och vinstläge i den svenska exportindustrin. Importen steg , vilket var en mycket kraftig uppgång i förhållande till 1996 då importen ökade . Den höga importtillväxten 1997 förklaras dels av att exporten växte snabbt och att efterfrågan i övrigt riktades mot produkter med högt importinnehåll, exempelvis maskininvesteringar och varaktiga konsumtionsvaror. Varuimporten dämpas , främst på grund av att exporttillväxten avtar betydlig. Även tjänsteimporten utvecklas troligen något svagare jämfört med föregående år. 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Privat konsumtion 923 0,8 1,3 2,0 2,3 2,5 2,2 2,0 Offentlig konsumtion 449 -0,9 -0,2 -2,1 1,3 0,6 0,7 1,0 Stat 134 -2,1 -0,6 -5,0 2,5 0,5 0,5 0,5 Kommun 315 -0,4 0,0 -0,7 0,8 0,6 0,9 1,2 Bruttoinvesteringar 238 12,4 3,7 -4,8 7,2 7,6 7,0 5,7 Näringsliv exkl. bostäder 184 27,7 4,7 -0,1 7,8 6,1 4,9 2,7 Bostäder 24 -23,5 13,1 -25,7 8,8 23,5 25,0 25,0 Myndigheter 31 -5,7 -8,0 -9,4 2,8 4,0 2,2 2,3 Lagerinvesteringar 7 0,5 -1,1 0,7 0,0 0,0 0,0 0,0 Export 761 12,9 6,1 12,8 6,3 6,7 7,0 5,4 Import 639 10,2 3,7 11,7 6,9 7,0 6,2 5,8 BNP 1739 3,9 1,3 1,8 3,0 3,1 3,4 2,6 Källor: och . har nettoexporten varit tillväxtmotorn i den svenska ekonomin. väntas en tydlig växling där tillväxtbidraget från nettoexporten sjunker och inhemsk efterfrågan, ledd av en stark investeringstillväxt och växande privat konsumtion, tar vid som de viktigaste tillväxtskapande BNP-komponenterna (se diagam 1.2). Exporten och importen växer i stort sett samma takt . Eftersom exporten 1997 ligger på en nivå som är ca högre än importnivån, växer skillnaden mellan exporten och importen över tiden, dvs handelsbalansöverskottet blir allt större och väntas uppgå till ca . Till följd av detta ökar även överskotten i bytesbalansen från , som andel av BNP 1997, till . bidrar överskotten i bytesbalansen till en amortering av utlandsskuld med ca . I den offentliga sektorn och hushållssektorn ökar de finansiella överskotten . Även företagen bidrar med ett positivt finansiellt sparande (se tabell 1.4) TABELL 1.4 FINANSIELLT SPARANDE PROCENT AV BNP 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Bruttosparande 17, 3 16, 9 17, 9 18, 9 19, 6 20, 3 Realt sparande 14, 6 14, 1 14, 5 15, 1 15, 6 16, 0 Fasta investeringar 14, 8 13, 7 14, 1 14, 7 15, 2 15, 7 Lagerinvesterin gar - 0,2 0,4 0,4 0,4 0,4 0,4 Finansiellt sparande 2,7 2,8 3,3 3,7 4,0 4,3 Offentlig sektor1 - 2,1 - 1,1 1,6 0,8 1,5 2,0 Hushåll1 3,4 1,4 1,3 1,4 1,9 2,3 Företag 1,4 2,6 0,4 1,5 0,5 - 0,1 1 Efter beräkningsteknisk överföring till hushåll av överskott utöver de målsatta . Källor: och . Trots sjunkande disponibelinkomster ökade den pri- vata konsumtionen . Den mycket svaga tillväxten av disponibelinkomsterna, som följt i spåren av budgetkonsolideringen, vänds och möjliggör såväl en ökning av den privata konsumtionen med som en stigande sparkvot. Den konsumtionstillväxt som väntas är nästan i paritet med den uppgång som ägde rum i samband med kreditmarknadsavregleringen . Skillnaderna är emellertid slående. var konsumtionsuppgången i stor utsträckning lånefinansierad. Den ökning av den privata konsumtionen som ligger i prognosen kan ske utan att sparkvoten faller. Trots låga nominella löneökningar är det möjligt med en god utveckling av de reala disponibelinkomsterna. Förklaringen ligger i att den stigande sysselsättningen ökar hushållens inkomster och att reallönerna stiger som en följd av den låga inflationen. Nedgången var dels en reaktion på konjunktur- avmattningen , dels hänförlig till att statliga infrastrukturprojekt försenats. Den ekonomiska utveckling, som förutses i prognosen, med låga räntor, hög tillväxt, god lönsamhet och god konkurrenskraft i näringslivet tillsammans med de bedömningar som görs i olika enkäter talar för en stark investeringstillväxt . Ett osäkerhetsmoment utgör dock Asienkrisens effekter på industriinvesteringarna. Det finns därför en risk att industrin inväntar ytterligare information och senare- lägger sina investeringsplaner. av fallande bostadsinvesteringar väntas dessa öka . Nivån i utgångsläget är dock mycket låg och trots en hög procentuell tillväxttakt är det först som investeringsvolymerna motsvarar en nivå som bedöms vara en långsiktig jämviktsnivå. Betydande statliga program för ekologiskt hållbara investeringar och för energiomställning bidrar också till den stigande investeringsaktiviteten.