prop · GL031D25 · 1998-01-01 00:00:00 — Reglering av utjämningsbidrag och utjämningsavgift gentemot kommuner och landsting sker i samband med utbetalningen av kommunalskattemedel och regleras i 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Om ett fel uppdagas innebär detta att utbetalningen av kommunalskattemedel , inte är riktig. En jämkning bör därför ske i fråga om utbetalningen eller, om det är fråga om ett större belopp, fördelas på utbetalningarna , . Det är skattemyndigheten som gör bedömningen om det är fråga om ett större belopp. För att det skall anses som ett större belopp bör det dock i normalfallet överstiga per invånare för kommunerna och per invånare för landstingen beräknat på årsbasis. En sådan fördelning torde endast behövas i de fall en kommun eller ett landsting får en höjd avgift eller ett minskat bidrag. Regeringens förslag föranleder en ändring av lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Om ingen begäran om rättelse av beslutet inkommer bör skattemyndigheten kunna fatta det definitiva beslutet . Det bör vara fråga om undantagsfall att beslutet dröjer till . Tidsrymden mellan det preliminära och det slutliga beslutet, normalt ca en månad och maximalt knappt , är en avvägning mellan å ena sidan att kommunerna, landstingen, och skattemyndigheten skall ha rimlig tid på sig att kontrollera samtliga uppgifter och å andra sidan att kommunerna och landstingen inte under någon längre tidsrymd skall behöva sväva i ovisshet om hur stort det slutliga beloppet kommer att bli. Förslaget till en ny beslutsordning med mellan det preliminära och slutliga beslutet bör vara ett incitament för samtliga inblandade att kontrollera alla belopp inför det slutliga beslutet. Skulle det vara så att det ändå finns fel i beräk- ningsunderlaget som upptäcks efter skattemyndighetens slutliga beslut gäller samma regler som avseende rättelse, dvs. en individuell bedömning av varje beslut för sig. Vidare finns en möjlighet att överklaga till regeringen men det är även här bara den klagande kommunens eller det klagande beslut som kan prövas. Regeringen anser att kommuner och landsting till skillnad från bör få tillgång till hela det underlag som beräkningarna av utjämningssystemet är baserade på. Denna åtgärd gör det möjligt för kommuner och landsting att upptäcka fel i beräkningarna. Därigenom bör risken för att fel skall uppkomma minimeras. Det preliminära beslutet torde således i de allra flesta fall vara detsamma som det slutliga. Risken för att fel uppkommer kan dock aldrig helt uteslutas. Genom den föreslagna beslutsordningen skapas dock förutsättningar för att så långt möjligt korrigera eventuella fel fullt ut så att inte snedvridningseffekter uppstår i systemet. 3.4.2 Slutavräkning av kommunalskatt Regeringens förslag: Slutavräkning av kommunal- och landstingsskattemedel skall regleras med ett enhetligt belopp per invånare året före beskattningsåret. Därvid skall en landstingsfri kommun behandlas som om den även utgjorde ett landsting. Skälen för regeringens förslag: Staten svarar för upp- börd, taxering och indrivning av kommunalskatterna. Under själva beskattningsåret erhåller kommunerna och landstingen endast preliminära skatteinkomster från staten. andra året efter beskattningsåret sker den slutliga regleringen, slutavräkningen, mellan staten och kommunerna respektive landstingen. Vissa år leder slutavräkningen till att kommunerna och landstingen skall betala tillbaka skattemedel och andra år erhåller de ytterligare skattemedel från staten. Detta förfarande regleras i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. I samband med att ett nytt statsbidrags- och ut- jämningssystem till kommuner och landsting infördes gjordes en anpassning av avräkningsförfarandet vid utbetalning av kommunalskattemedel (prop. 1995/96:64, bet. 1995/96:FiU5, rskr. 1995/96:116). Anpassningen innebär att slutavräkningen av kom- munal- och landstingsskattemedel skall regleras med ett enhetligt belopp per invånare i kommunen respektive per året efter beskattningsåret. Den första slutavräkningen enligt dessa regler, s.k. kollektiv avräkning, sker . För att se över systemet för utbetalning av kom- munalskattemedel bildades en arbets- grupp inom . Arbetsgruppens ställningstagande presenterades i rapporten skatteinkomster Stabila planeringsförutsättningar (Ds 1997:15). Rapporten har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi97/602). Arbetsgruppen ansåg bl.a. att den kollektiva av- räkningen bör fördelas mellan kommunerna respektive landstingen efter folkmängden per året före beskattningsåret. En klart övervägande del av remissinstanserna var positiva till förändringen. Regeringen anser att denna förändring nu bör genomföras. Skälet till detta är att folkbokföringen detta datum reglerar i vilken kommun och landsting som en person skall betala skatt under beskattningsåret. Det är då konsekvent att slutavräkningen fördelas utifrån samma invånarantal. Regeringen anser vidare att ett förtydligande skall göras i lagen när det gäller hur en kommun som inte ingår i ett landsting, en s.k. landstingsfri kommun, skall hanteras i detta sammanhang. I flera av de lagar som behandlar nuvarande kommunala statsbidrags- och utjämningssystem betraktas en landstingsfri kommun i tillämpliga delar också som ett landsting. Vid beräkningen och fördelningen av skattemedel vid en slutavräkning skall därför en landstingsfri kommun behandlas som om den även utgjorde ett landsting. I annat fall skulle slutavräkningen per invånare räknat bli för låg i de landstingsfria kommunerna jämfört med resterande del av kommun- och landstingskollektivet, oavsett om avräkningen leder till att ytterligare skattemedel skall erhållas eller till att redan erhållna skattemedel skall återbetalas. I beredningen av denna fråga har samråd skett med och . 3.4.3 Regional försöksverksamhet och sys- temet för återbetalning av mervärdes- skatt till kommuner och landsting Regeringens förslag: De nya regionala självstyrelseorgan som bildas enligt lagen (1996:1415) om försöksverksamhet med regi- onförbund i och län ges rätt till åter- betalning av ingående mervärdesskatt från det inom- kommunala mervärdesskattesystemet. Skälen för regeringens förslag: genomförs en försöks- verksamhet med en ändrad regional ansvarsfördelning i , och län (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77). Försöksverksamheten innebär att ett regionalt själv- styrelseorgan bildas i vart och ett av de tre länen. Dessa självstyrelseorgan tar enligt förslaget över vissa statliga uppgifter från och . I respektive län utgörs självstyrelseorganet av ett regionförbund. Enligt lagen (1996:1415) om försöksverksamhet med regionförbund i och län får även kommunala angelägenheter föras över till regionförbundet. Kommuner, landsting och kommunalförbund har rätt till återbetalning av ingående mervärdesskatt, som uppstått i verksamheter som inte medför skatteplikt, från ett särskilt inomkommunalt system. Eftersom uppgifter nu kan komma att föras över till regi- onförbunden från kommuner och landsting bör också de nya självstyrelseorganen ges rätt till återbetalning av ingående mervärdesskatt från det kommunala systemet. Regeringens förslag innebär att lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting ändras så att även självstyrelseorganen har rätt till återbetalning från de båda kontona som finns upprättade hos . Förslaget om ändring har beretts med och . 4.1 Förslaget till lag om ändring i la- gen (1995:1518) om mervärdes- skattekonton för kommuner och landsting Förslaget behandlas i avsnitt 3.4.3. 4.2 Förslaget till lag om ändring i la- gen (1995:1515) om utjämnings- bidrag till kommuner och landsting 9 § I första stycket stadgas att skattemyndigheten preliminärt skall besluta om bidragens storlek. Detta beslut grundas dock på ett fullständigt underlag. I andra stycket anges att kommuner och landsting kan påtala att ett fel uppkommit i underlaget för be- slutet. För att man skall kunna tala om ett fel i un- derlaget skall det vara fråga om statistiska uppgifter som inrapporterats eller bearbetats på ett icke avsett sätt. Ett sådant fel kan t.ex. vara att det finns en uppgift i den officiella statistiken men för en viss kommun har den av misstag inte använts i beräkningen. Ett annat exempel är att ett fel i datahanteringen gör att variabeln för ett landsting av misstag inte blivit uppdaterad trots att alla andra landstings variabler uppdaterats i detta avseende. Det är skattemyndigheten som efter samråd med har att avgöra om ett fel i underlaget föreligger. I tredje stycket regleras att skattemyndigheten slutligt skall fastställa bidragens storlek och den tidpunkt skattemyndigheten senast skall lämna uppgift om dessa till varje kommun. 4.3 Förslaget till lag om ändring i la- gen (1995:1516) om utjämnings- avgift för kommuner och landsting Ändringen i 9 § motsvarar ändringen i 9 § lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting. 4.4 Förslaget till lag om ändring i la- gen (1965:269) med särskilda be- stämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 4 § I fjärde stycket anges som huvudregel att om något av de belopp som utbetalningarna , grundats på inte motsvarar en tolftedel av kommunens fordran skall en jämkning göras på grund av detta i samband med aprilutbetalningen. Om det är fråga om ett större belopp skall dock jämkningen fördelas på utbetalningarna , månader. För att det skall anses som ett större belopp bör det dock i normalfallet överstiga per invånare för kommunerna och per invånare för landstingen beräknat på årsbasis. Det är skattemyndigheten som gör bedömningen av vad som är ett större belopp. I femte stycket har förtydligandet gjorts såvitt avser s.k. landstingsfria kommuner samt har ändring skett av det datum vilket skall ligga till grund för den kollektiva avräkningen. Övervägandena bakom sistnämnda ändring behandlas i den allmänna motiveringen, avsnitt 3.4.2. Av förtydligandet såvitt avser s.k. landstingsfria kommuner följer att vid beräkning av slutavräkningen skall skattemedlen i de landstingsfria kommunerna delas upp i såväl kommunal- som landstingsskattemedel. Uppdelningen skall göras utifrån kommuners respektive landstings andel av den sammanräknade slutavräkningen vid en beräkning som exkluderar de landstingsfria kommunerna. Den del av de landstingsfria kommunernas slutavräkning som motsvarar landstingens andel enligt denna beräkning skall ingå i slutavräkningen av landstingsskattemedel. Resterande del skall utgöra slutavräkning av kommunalskattemedel. De landstingsfria kommunerna skall utifrån antalet invånare ingå i regleringen av slutavräkningen både vad gäller kommunal- och landstingsskattemedel. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 25