prop · GL03125 · 1998-01-01 00:00:00 — Den riktar sig till allmänheten och delas ut till personer som tar kontakt med något av kanslierna. Broschyren distribueras också på förfrågan till organisationer som inte tidigare kommit i kontakt med Allmänna arvsfonden och därför behöver grundläggande information om fondens målgrupper och villkor för stöd. har broschyren över- satts till engelska. Den finns nu också på kassett och punktskrift. har ansökningsblanketterna reviderats och en informa- tionsfolder Riktlinjer för stöd ur Allmänna arvsfonden till anläggningar, lokaler och utrustning har uppdaterats och förtydligats. I syfte att öka allmänhetens och ideella organisationers kunskap om Allmänna arvsfonden och vad fondens medel används till har en skrift "Allmänna arvsfonden 1997 sammanställts. innehåll är ett redigerat utdrag ur Regeringens skrivelse (skr. 1996/97:125) till med redovisning av fördelningen av medel ur Allmänna arvsfonden under /96. I samarbete med bl.a. Information har Arvsfondsdelegatio- nen påbörjat utvecklingen av en särskild hemsida på internet för All- männa arvsfonden. För att öka kännedomen om allmänhetens kunskaper och uppfattningar om Allmänna arvsfonden genomfördes en opinions- undersökning. Resultaten visade att av de tillfrågade hade hört talas om Allmänna arvsfonden, dock var det bara 3 som kände till vad fondens medel används till. Det finns alltså ett stort behov av att finna metoder som bättre kan nå ut till allmänheten med information om fondens ändamål. 5.2 Erfarenhetsspridning Stöd ur Allmänna arvsfonden lämnas till projekt som är nyskapande och utvecklande. Det innebär att många av de erfarenheter som projekten ger är av intresse för andra organisationer eller verksamheter. Även projekt som inte lyckas uppnå sina mål kan ge viktig kunskap om varför me- toderna inte fungerade. Att sprida denna kunskap är i första hand en upp- gift som bör genomföras inom ramen för varje projekt. I anvisningarna för ansökan understryks därför att projektet bör innehålla en plan för do- kumentation och erfarenhetsspridning. Den kunskap som samlas hos Arvsfondsdelegationen genom rapporter och dokumentation bör användas för att sprida mer generell information om utvecklingsarbetets inriktning på olika områden. Dessutom bör dele- gationen i viss utsträckning kunna stimulera till ökat utbyte mellan pågå- ende projekt. Arvsfondsdelegationens diarium och projektdatabas har gjort det möj- ligt att ta fram förteckningar över aktuella projekt inom ett visst område på förfrågan från t.ex. organisationer och myndigheter. I planeringen av Allmänna arvsfondens hemsida undersöks möjligheterna att göra projekt- databasen tillgänglig för utomstående via internet. genomfördes en s.k. Arvsfondsdag i med drygt 130 deltagare från olika ideella organisationer och kommuner i före- trädesvis norra delen av landet. Syftet var att sprida kunskap och infor- mation om Allmänna arvsfonden och om olika projekt samt stimulera knytande av kontakter och utbyte av erfarenheter. En projektledarutbildning genomfördes för 50 projekt- ledare från projekt som beviljats stöd ur Allmänna arvsfonden. Syftet med sådana projektledarutbildningar är att höja kunskapen om projektar- bete och ge tillfällen till erfarenhetsutbyte. 5.3 Uppföljning och utvärdering Organisationer som får stöd ur Allmänna arvsfonden skall från beslutsdatum redovisa hur stödet använts. har 430 redovisningar (inkomna under såväl som ) granskats och godkänts av Arvsfondsdelegationen. Redovisningarna skall innehålla dels en ekonomisk redovisning för hur medlen använts, dels en redogörelse för genomförda aktiviteter. Redovisningarna jämförs mot den ansökan som ligger till grund för projektstödet och den ekonomiska redovisningen skall vara undertecknad av organisationens revisor. Ut- formning och kvalitet på beskrivningen av genomförd verksamhet varierar naturligtivs på grund av skillnader i organisationernas förut- sättningar, men först när överensstämmelsen mellan planerad och genomförd verksamhet är god, kan redovisningen godkännas. I de fall redovisningen inte fullt ut godkänns blir organisationen återbetal- ningsskydlig för del av eller hela stödet. Detta är ytterst sällsynt och berör endast ett fåtal projektredovisningar. De utvärderingar som gjorts av separata arvsfondsprojekt har oftast genomförts inom ramen för respektive projekt. Centralt genomförda ut- värderingar har gällt särskilda avgränsade satsningar. Ett viktigt syfte med dessa utvärderingar är att ge kunskap och underlag till berörda politikområden. Ett exempel på sådana utvärderingar är ett seminarium med projektledare från den särskilda satsningen Barnomsorg i storstad. Utvärderingarna av projektet för eldsjälar och Cirkus Cirkör har färdigställts och tryckts upp i attraktiva och mycket efterfrågade ut- gåvor. Arbetet med utvärderingarna av satsningarna Tittarmakt mot våld och Ungdomars politiska delaktighet Rådslag har pågått och kommer att färdigställas . Mer genomgripande utvärderingar kommer även fortsättningsvis att genomföras huvudsakligen utifrån avgränsade ämnesområden och fråge- ställningar, exempelvis de satsningar på särskilda ändamål som rege- ringen beslutar om. I syfte att utveckla metoder för dokumentation och utvärdering samt formerna för att överföra erfarenheter från de genomförda verksam- heterna till berörda politikområden genomfördes en konferens för Arvsfondsdelegationens kanslipersonal och ett antal utvärderare. Fördelning av utdelat stöd ur Allmänna arvsfonden har sammanlagt ca fördelats på följande sätt: Verksamhet till förmån för barn Barn i vissa storstadsområden 13 021 000 Datateknik 1 583 000 Drogförebyggande 15 000 000 Familjestöd 1 705 000 Fritid/Idrott 350 000 Information/Utbildning 11 558 000 Kultur 2 612 000 Miljö 155 000 Utsatta barn och ungdomar Verksamhet till förmån för ungdomar 1 400 000 Brottsförebyggande 1 463 000 Drogförebyggande 2 555 000 Familjestöd 200 000 Fritid/Idrott 332 000 Idrottens sociala ansvar 4 370 000 Information/Utbildning 1 440 000 Konsument/Ekonomi 5 635 000 Kultur för integration 5 018 000 Kvinnor/Flickor 5 600 000 Lokaler 6 630 000 Media 2 557 000 Tittarmakt 1 320 000 Ungdomars politiska delaktighet 10 099 000 Utsatta barn och ungdomar 11 095 000 Våld mot unga kvinnor Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder Alternativa stöd- och boendeformer 1 783 000 Arbete/Sysselsättning 2 275 000 Datateknik 4 026 000 Drogförebyggande 4 485 000 för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet 1 713 000 Fritid/Idrott 6 566 000 Information/Utbildning 35 879 000 Invandrare och handikapp 3 733 000 Kultur 7 954 000 Kvinnor och handikapp 2 203 000 Lokaler 1 275 000 Nya rehabiliteringsmetoder 4 139 000 Organisationsutveckling 10 749 000 Tillgänglighet 1 500 000 Utrustning/Inventarier Projektkatalog Förteckning över projekt som beviljats stöd under Innehållsförteckning Alternativa stöd- och boendeformer 37 Arbete/Sysselsättning 38 Barnomsorg i Storstad 42 Brottsförebyggande 45 Datateknik 48 Drogförebyggande 52 Familjestöd 54 FNs barnkonvention 62 FNs standardregler 64 Fritid/Idrott 65 Främlingsfientlighet 71 Idrottens sociala ansvar 73 Information/Utbildning 75 Invandrare och handikapp 112 Konsument/Ekonomi 115 Kultur 116 Kultur för integration 132 Kvinnor och handikapp 135 Kvinnor/Flickor 137 Lokaler 139 Media 154 Miljö 155 Mobbning 156 Ny rehabiliteringsmetoder 157 Organisationsutveckling 160 Skolkooperativ 165 Tillgänglighet 168 Tittarmakt 169 Ungdomars politiska delaktighet 171 Utrustning och inventarier 176 Utsatta barn och ungdomar 177 Våld mot unga kvinnor 183 Våldsförebyggande 184 Alternativa stöd- och boendeformer () i med omnejd Projektet för år 1 av 3 Föreningen skall driva ett allaktivitetshus för personer med psykiska handikapp. Projektet är ett samarbetsprojekt mellan föreningen och kranskommunerna, , försäkrings- kassan och länsarbetsnämnden. Tanken är att man med fastigheten som bas skall utforma verksamhet (social träning, kafé- lunchverksamhet, bageri, möbelrenovering m.m.m.m.) som ger bättre livskvalitet till personer med psykiska handikapp. I en lägenhet i huset skall man också pröva korttidsboende. Kontaktperson: , tel. för schizofreni (IFS) i Projektet och stimulans till ett aktivt liv för år 1 av 3 Föreningen genomför en studieverksamhet (Trappan) till- sammans med kommun och medverkar också i en arbetsinriktad rehabi- literingsverksamhet (Stegen) tillsammans med kommunen och psykiat- riska kliniken. Kommunen kommer i samarbete med , och att starta en ny rehabiliteringsverksamhet som skall förstärka Stegen och ge mer varierade former av arbetsrehabi- litering. Kommunen har utvecklat boendestöd i olika former grupp- bostäder med personal, lägenheter som är kopplade till gruppbostäderna och uppsökande verksamhet. Trots dessa insatser finns två grupper som står utanför dessa insatser; psykiskt sjuka med missbruksproblem samt psykiskt sjuka som bor hos åldrande anhöriga. Föreningen vill nu arbeta med dessa grupper genom att samarbeta med kommunens uppsökande verksamhet, samarbeta med Frälsningsarmen som når grupper som inte kommunen når och genom träningsverksamhet i form av studiecirklar som föreningen vill fortsätta det intensiva samarbetet med kommun och psykiati. Kontaktperson: , tel. Mental Hälsa (RSMH) i Projekt om alternativa stöd- och boendeformer för år 1 av 2 Distriktet har genomfört en tvåårig försöksverksamhet; Rehabilitering i samverkan /projektet där RSMH tillsammans med kommun, landsting/psykiatri, , Försäkringskassa m.fl. arbetar med psykiskt sjuka. Föreningen vill utveckla verksamheten vid Kuggen som inne- håller Akut- och korttidsboende (5 platser), rehabiliteringsboende (8 plat- ser) och kamratjourverksamhet. Man sköter mark och trädgård, driver möbelrenovering, video- och dataverksamhet. Man vill nu utveckla ar- betet med psykiskt sjuka med missbruksproblem. Kontaktperson: , tel. Stiftelsen för år 3 av 3 Det tredje året av ett treårigt projekt. I stiftelsen ingår representanter för IFS (för Schizofreni)-, psykiatrin, , psykoterapiinstitut och Folkuniver- sitetet/Kursverksamheten vid . Ett stort problem är att många personer med psykotiska tillstånd i saknar egna bostäder eller på grund av ensamhet och isolering i egna lägenheter fått problem med grannar och hyresvärdar. Stiftelsen har därför starta ett boendeprojekt med 3 boendeenheter; ett korttidsboende kopplat till aktivitetscentret Gyllenkroken, gruppboende med personal- stöd och gruppboende utan personalstöd. Kommunen har gått i borgen för byggnation av gruppboende med 16 rum . Kontaktperson: , tel. Arbete/() Projektet utveckling Syftet är att bygga upp den egna självtilliten och självförtroendet samt ge en ökad samhällsmedvetenhet hos deltagarna så att både ungdomarna och omgivningen kommer att se på dem som en resurs för framtid. Projektet skall ses som en naturlig grundläggning inför framtida val av yrke, skola eller fritidssysselsättning. I kommer ca 40 ungdomar i åldern 10 att träffas . I är målgruppen ungdomar mellan 16 , som antingen inte avslutat , som inte kommit in på gymnasiet eller som hoppat av. Verksamheterna kommer att planeras tillsammans med ungdomarna, men inriktningen kommer enligt inledande diskussioner med ungdomarna att vara bl. a. miljöprojekt, friskvård och småföretagande. Drama, dans, film, teater och konstnärlig kreativitet kommer att användas som arbetsredskap. Projektet är ett samarbete med kommunen, , . Bidrag har också sökts från , mål 5b. Projektet är treårigt, men medel söks endast för år ett. Kontaktperson: , tel. utbildningar Ansökan avser förprojekteringsmedel för projektet . Medlen skall bl.a användas för den personal som måste avdelas för att arbeta fram ett kvalitativt underlag för det planerade pro- jektet. Dessutom ingår ett omfattande förankringsarbete samt kostnader i samband med resor och sammanträden för de ingående organisationerna. Utöver Arbetslinjen Klippan ingår Teater X i , i och Urkraft i i projektet. Förprojekteringen beräknas pågå till 97 05 30. Beslutet skall tas i samförstånd mellan Inrikes- och Arbetsmarknadsdepartementen. Kontaktperson: , tel. Föreningen 97 Cirkuspiloterna för år 1 av 3 Föreningen är en förening startad av unga för främjandet av ung kultur och ungdomars inflytande i samhället. Föreningen bildades och har sedan starten byggt upp ett forum för nycirkus- kultur i med ett rikstäckande kontaktnät. Projektet är en ny form av arbetsinriktad utbildning . Den vänder sig till unga arbetslösa (artister, ekonomer, tekniker etc) som vill vidareutbilda sig inom cirkusområdet. Utbildningen har stöd från EU och är under uppbyggnad i samarbete med Kaospiloterna och Kaosmanagement i . Deltagarna ska "lära sig flyga, arbeta i projektform, samarbeta och navigera in framtidens arbeten". Kontaktperson: , tel. , Ungdomar och Vuxna (FUB) Projektet för år 1 av 3 och och kooperativet skall tillsammans med kommun, i län samt pröva att ge personer med måttlig och lindrig utvecklingsstörning arbete bland annat genom Erikshjälpen men också andra arbetsuppgifter i samarbete med bland an- nat utveckling. Projektet är väl förankrat i kommunerna. Kontaktperson: , tel. Hörselskadades distrikt i län Projektet i arbetslivet för år 3 av 3 Det tredje året av ett treårigt projekt. Flera undersökningar visar att hör- selskadade har problem på arbetsmarknaden och att hörselskadade ofta väntar i det längsta med att försöka ändra en besvärlig situation. Under- sökningarna belyser också den tidiga rehabiliteringens betydelse för att hörselskadade skall kunna lära sig det dubbelarbete som hörsel- skadan innebär i arbetslivet. Syftet med projektet är att ta fram en modell där den enskilde, arbetsmarknadens parter och samhället görs uppmärk- samma på hörselskadades utvecklingsmöjligheter. I projektet arbetas med information till arbetsgivare och fackliga representanter, seminarier för arbetsmiljöansvariga och tillskapande av miljögrupper. Kontaktperson: , tel. för år 2 av 3 av ett treårigt projekt. Många av reumatikerna står utanför arbetsmarknaden trots utvecklad teknik och medvetenhet om rehabilite- ringsfrågor. Man vill därför kartlägga arbetsmarknadssituationen genom en enkät och telefonintervjuer, kartlägga hindren, utbilda s.k. arbetmark- nadsombud som skall stödja reumatiker samt informera arbetsgivare, för- säkringskassa och andra aktörer om reumatikers möjligheter och förut- sättningar i arbetslivet. har man efter konsultstöd från SCB tagit fram en enkät som gått ut till 10 000 slumpvis utvalda per- soner i åldrarna 16 . Enkäterna har bearbetats och underlag till djupintervjuer av de som svarat och som uppgett att de är reumatiker har utarbetats och påbörjats. två skall resultaten analyseras och sammanställas till en rapport som skall spridas inom Reumatikerförbun- det och till arbetsmarknadens aktörer. Rapporten kommer också att inne- hålla ett diskussionsavsnitt om de förslag till åtgärder som framkommit av enkätsvaren. Utbildningskonferenser för arbetsmarknadsombud skall genomföras två. Kontaktperson: , tel: Stiftelsen för att öka arbetsgivares kunskap om funktionshindrade som en resurs för år 2 av 2 Stiftelsen bildades med , , . LO, TCO, och är knutna till stiftelsen i en projektgrupp som leder stiftelsens verksamhet som har som syfte att utforma olika typer av "guider" som kan underlätta för arbetsgivare att anställa personer med funktionshinder. I detta projekt skall en person skall besöka personalchefer och presentera en av stiftelsen framställd CD-rom med fakta och filmsekvenser med presentationer av personer med funktions- hinder som fått arbete på öppna arbetsmarknaden. Intervjuer med chefer, arbetskamrater och de funktionshindrade själva varvas med faktablock om bl.a. arbetsplatsanpassning. Kontaktperson: , tel. Stiftelsen arbetsformer för psykiskt funktionshindrade för år 1 av 2 Mental Hälsa (RSMH) och Intresseförbun- det för schizofreniRiks-IFS har tillsammans och med stöd ur Allmänna arvsfonden drivit det s.k. . Projek- tets syfte var att kartlägga samhällets boendestöd och arbete/syssel- sättning för personer med psykiskt funktionshinder och utveckla alternativ till samhällets stödformer. med de båda brukar- organisationerna bildades. Stiftelsen har bl.a. en konsulterande del som skall kunna ge råd och stöd till framför allt kommuner när det gäller planering och igångsättande av stöttade boendeformer och sysselsätt- ningsprojekt för människor med psykiska funktionshinder. Stiftelsen be- höver mer kunskap om arbets- och sysselsättningsåtgärder och har diskuterat möjligheterna till samarbete mellan KFU Före- ningen Kooperativ i som organiserar ett 20-tal olika LKU Lokala Kooperativa Utvecklingscentra. Organisationerna skall nu tillsammans genomföra regional seminarieverk- samhet för kommuner, försäkringskassor, arbetsförmedlingar, lokala RSMH- och IFS-föreningar, folkhögskolor. Syftet är att föra ut den gemensamma kunskapen och presentera goda exempel på boende och sysselsättning. Kontaktperson: , tel. X Projektet för år 1 av 3 Tillsammans med andra skall Teater X och ungdomar skapa ett ekolo- giskt där det finns möjlighet att skapa nya arbeten, att kunna påverka sitt liv, att vara behövd, att ge sina barn drömmar om en framtid och bli förebilder för hela . är bas för verk- samheten inom Teater X. Kommunen har beslutat att genomföra en eko- logisk tillbyggnad av Herrgården samt att garantera hyra för åren efter projekttidens slut. Kommunen har också fattat beslut att satsa på gymna- sieprogrammet på Herrgården med internationell kockut- bildning som bas. Målsättningen för denna utbildning är att de ungdomar som finns i , främst på , men som hamnat utanför skol- systemet skall ges möjlighet till revansch. Förutom kommunen är och Malmöfastigheter med i projektet. Projekttiden är beräk- nad till (97-99), varefter kommunens garantier inträder. Planering för projektet har pågått under . Teater X söker stöd för att planera, förbereda och starta folkrörelsearbetet i kring Rosen- gård som ekologisk stadsdel, gymnasieprogrammet för 50 ungdomar i åldern 16 samt den ekologiska tillbyggnaden av Herr- gården för att skapa miljöcentrum . Hela projektidéen handlar om att vända bilden av till något positivt för alla utifrån en ungdomssatsning. Herrgården skall bli "Drömmarnas Hus". Projektet skall dokumenteras och utvärderas. Utvärderingen kan ses som en direkt uppföljning av den PLUS-satsning som gjordes i området 1996. Kontaktperson: , tel. Barnomsorg i Storstad , Projektet barn i i för år 2 av 3 har fått medel för att i samarbete med ABF starta tre delprojekt som syftar till att öka barns integrationsmöjligheter i sam- hället. Projekten har pågått och många tecken tyder på att de barn och föräldrar som deltagit har en bättre beredskap att klara sig i sam- hället. Lättdagis i för invandrarbarn. Förskolan i med uppsökande verksamhet för barn till arbetslösa föräldrar. Förskolan med öppen förskola med inriktning på svenska språket för barn utanför barnomsorgen. Kontaktperson: , tel. , stadsdelsförvaltning Projekt för utsatta barn för år 2 av 3 Delprojekten samt Särskilt föräldrastöd. Båda projekten har bedrivits och . När det gäller Språkför- skolan har man nått mycket goda resultat när det gäller de närvarande barnens språkutveckling. Problem har varit att få kontinuitet i barnens närvaro. I Särskilt föräldrastöd har samverkan skett med Vuxenskolan och primärvården. Kontaktperson: , tel. , stadsdelsförvaltning Utvecklingsforum för ensamstående föräldrar för år 2 av 2 Uppbyggnad av resurscentrum för ensamstående mödrar och deras barn. Kontaktperson: , tel. kommun öppen språkförskola för år 1 av 3 Projektet öppen förskola ska drivas i samverkan med ABF, skolförvalt- ningen och kommunledningskontoret i kommun och har som mål bl.a att förbättra invandrarbarnens svenska kunskaper i så tidig ålder som möjligt och att medverka till att det mångkulturella bostadsområdet kan utnyttja sin speciella sammansättning och att dessa egen- skaper kan ses som en positiv resurs. Kontaktperson: , tel. kommun, Familjecentral i för år 1 av 2 Modell för samverkan (familjecentral) för att möta de problem som finns i området och utveckla ett förebyggande arbete som förhindrar att barn och familjer utvecklas ogynnsamt. På familjecentralen med en öppen för- skola som bas skall socialsekreterare, sjuksköterskor från BVC, barn- morskor samt förskolelärare arbeta tillsammans för att på detta sätt tidigt upptäcka barn och familjer i riskzonen. Kontaktperson: , tel. kommun, Språkförskola m.m. för år 1 av 3 Tre delprojekt i . En språkförskola för barn, 3 i sam- arbete med kommundelsförvaltningen/, , och . Förstärkning av fritidsverksamheten för skolbarn 7 som saknar meningsfull sysselsättning. Rädda Barnens verksamhet i nära samarbete med språkförskola som fritidsverksamhet. Kontaktperson: , tel. kommun, Språkförskola m.m. för år 1 av 3 Språkförskola för barn utanför barnomsorgen från 3 samt "barnens och ungdomarnas " fritidssysselsättning för mellanstadiebarn även . Kontaktperson: , tel. kommun, stadsdelsförvaltning Lokalt utvecklingsarbete i bostadsområdet för år 2 av 3 Bostadsområdet är ett av landets mest invandrartäta områden. Man vill utveckla nya arbetsmetoder för arbete med barn för att öka deras förusättningar att tillgodogöra sig alla de möjligheter som förskolan och skolan har samt utveckla metoder för en bra föräldrakontakt. Arbetet sker i samarbete med Islamiska , och Centrum. Projektet utökas med ett delprojekt förlagt på en förskola inom området. Detta delprojekt går ut på att utveckla samtalsgrupper med föräldrar och personal. Kontaktperson: , tel. kommun, stadsdelsförvaltning Projektet i för år 2 av 2 i samarbete med X skapar en mötesplats där barnen är prioriterade och ger de flera tusen Rosengårdsbarnen i åldern 0 tillfälle att möta kultur i olika former och att få lära sig de skapande uttryckssätten. Man arbetar fram en peda- gogisk form som ger alla barn möjligheter till samhörighet och självför- troende. Verksamheten skall ligga både och för att förskola, skola, fritidshem och föreningar skall kunna delta. Kontaktperson: , tel. , Projektet plats för alla barn ett projekt för att främja jämlika upp- växtvillkor i de mest utsatta stadsdelarna i för år 2 av 3 Projektet sker i samarbete med () och ska erbjuda barn i åldern 1 , som står utanför den reguljära barnomsorgen i de mest segregerade stadsdelarna i , förskole- och fritidsverksamhet. Projektet ske ge erfarenheter när det gäller upp- sökande verksamhet, nya verksamhetsformer, självförvaltning, föräldra- samarbete, samverkan och pedagogisk metodutveckling. Kontaktperson: , tel. , Utvecklingsprojekt för barn i vissa storstadsområden () för år 2 av 3 Delprojekt i . Mångkulturellt Folkbildningscentrum (MFC) driver läsfärdighetsprojekt för invandrarföräldrar och deras barn i samarbete med folkbilblioteket och . Målgruppen är muslimska och somaliska barnfamiljer där det krävs särskilda satsningar för att ge en grund för integregring i det svenska samhället. Kontaktperson: , tel. , Utvecklingsprojekt för barn i vissa storstadsområden () för år 2 av 3 Delprojekt i . Mångkulturellt Folkbildningscentrum (MFC) dri- ver läsfärdighetsprojekt för invandrarföräldrar och deras barn i samarbete med folkbilblioteket och . Målgruppen är muslimska och somaliska barnfamiljer där det krävs särskilda satsningar för att ge en grund för integregring i det svenska samhället. Kontaktperson: , tel. , Utvecklingsprojekt för barn i vissa storstadsområden () för år 2 av 3 Delprojekt i . Mångkulturellt Folkbildningscentrum (MFC) driver läsfärdighetsprojekt för invandrarföräldrar och deras barn i samarbete med folkbilblioteket och . Målgruppen är muslimska och somaliska barnfamiljer där det krävs särskilda satsningar för att ge en grund för integregring i det svenska samhället. Kontaktperson: , tel. Brottsförebyggande i Projektet om ungdom Föreningen har tidigare fått regeringens stöd för projektet med barn och vill nu komplettera barnmaterialet med ett material riktat till ungdomar.