prop · GL0396 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:96 Vissa reformer av påföljdssystemet Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen behandlas frågor om påföljdssystemets uppbyggnad och innehåll. Ett av syftena är att åstadkomma trovärdiga alternativ till fängelsestraff. Avsikten är vidare att strama upp bestämmelserna om villkorlig frigivning. Ett tredje viktigt mål är att reformera påföljdssystemet för unga lagöverträdare. Med dessa utgångspunkter föreslår regeringen bl.a. följande. Systemet med samhällstjänst såsom alternativ till fängelse permanentas och utvidgas. En föreskrift om samhällstjänst skall kunna meddelas vid såväl villkorlig dom som skyddstillsyn. Intensivövervakning med elektronisk kontroll permanentas och skall även i fortsättningen utgöra en verkställighetsform vid korta fängelsestraff. Möjligheten till villkorlig frigivning efter halva strafftiden avskaffas helt. Fortsättningsvis skall villkorlig frigivning få ske tidigast efter att två tredjedelar av strafftiden avtjänats i anstalt. Tidpunkten för den villkorliga frigivningen skall vidare kunna senareläggas om den intagne misskött sig . Möjligheterna att förklara villkorligt medgiven frihet förverkad utvidgas också. Påföljden överlämnande till vård inom skall finnas kvar för unga lagöverträdare. De straffrättsligt motiverade kraven på förutsebarhet, konsekvens och proportionalitet skall dock ges ett större utrymme. Dessutom införs sluten ungdomsvård som en ny frihetsberövande påföljd för unga lagöverträdare. Påföljden skall vara tidsbestämd och verkställas av . Reformerna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om verkställighet av sluten ungdomsvård 6 2.2 Förslag till lag om ändring i 11 2.3 Förslag till lag om ändring i 38 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nya 41 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister 42 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare 44 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. 46 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt 47 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:515) om ersättning vid frihetsinskränkning 53 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. 54 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd 55 2.12 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 57 2.13 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) 64 2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga 65 2.15 Lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård 66 2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:451) om försöksverksamhet med intensivövervakning med elektronisk kontroll 71 3 Ärendet och dess beredning 74 4 Vissa delar av straffsystemet bör reformeras 75 5 Samhällstjänst 83 5.1 Systemet med samhällstjänst permanentas och utvidgas 83 5.2 Samhällstjänst skall utgöra ett alternativ till ett fängelsestraff 87 5.3 Antalet timmar samhällstjänst 88 5.4 Samhällstjänst i kombination med andra påföljder eller föreskrifter 90 5.5 Kravet på samtycke behålls 93 5.6 Närmare om förutsättningarna för att döma till samhällstjänst 95 5.7 Ansvaret för och tillgången på samhällstjänstplatser 101 5.8 Verkställighet av samt ändring eller upphävande av en föreskrift om samhällstjänst 103 5.9 Reaktioner vid misskötsamhet 105 6 Intensivövervakning med elektronisk kontroll 107 6.1 Intensivövervakning med elektronisk kontroll bör permanentas 107 6.2 Intensivövervakning med elektronisk kontroll skall vara en verkställighetsform för korta fängelsestraff 109 6.3 Utformningen av intensivövervakning med elektronisk kontroll i övrigt 113 7 Begreppet brottslighetens art 115 8 Böter 119 9 Villkorlig frigivning 121 9.1 Systemet med villkorlig frigivning skall behållas 121 9.2 Tidpunkten för villkorlig frigivning 122 9.3 Undantag från reglerna om villkorlig frigivning 125 9.4 Senareläggning av villkorlig frigivning 127 9.5 Prövotiden efter villkorlig frigivning 131 9.6 Övervakning efter villkorlig frigivning 133 9.7 Åtgärder vid misskötsamhet efter villkorlig frigivning 134 9.8 Tidsfrister för åtgärder vid återfall i brott efter villkorlig frigivning 135 9.9 Förverkande av villkorligt medgiven frihet vid återfall 137 9.10 Beslutsordningen i fråga om villkorlig frigivning 139 9.11 Övergången till vistelse utanför anstalt 141 10 Påföljder för unga lagöverträdare 142 10.1 skall ha det primära ansvaret för unga lagöverträdare 142 10.2 Förutsebarhet 145 10.3 Proportionalitet 147 10.4 Påföljdssystemet skall präglas av konsekvens 151 10.5 En ny frihetsberövande påföljd för unga lagöverträdare 156 10.6 Tillämpningsområdet 159 10.7 Verkställigheten 162 10.8 Konkurrensfrågor 172 10.9 Förhållandet till lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga 173 11 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 175 12 Kostnadseffekter m.m. 179 13 Författningskommentar 182 13.1 Förslag till lag om verkställighet av sluten ungdomsvård 182 13.2 Förslaget till lag om ändring i 190 13.3 Förslaget till lag om ändring i 212 13.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nya 214 13.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister 214 13.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare 215 13.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning av strafftid 215 13.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt 216 13.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:515) om ersättning vid frihetskränkning 218 13.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:371) om behandling av häktade och anhållna m.fl. 219 13.11 Förslag till ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd 219 13.12 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 220 13.13 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) 221 13.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga 221 13.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård 222 13.16 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:451) om försöksverksamhet med intensivövervakning med elektronisk kontroll 223 Bilaga 1 Sammanfattning av Ett reformerat straffsystem (SOU 1995:91) 226 Bilaga 2 Remissinstanserna - Ett reformerat straffsystem (SOU 1995:91) 240 Bilaga 3 Sammanfattning - departementspromemorian Påföljder för unga lagöverträdare (Ds 1997:32) 241 Bilaga 4 Promemorians lagförslag 244 Bilaga 5 Remissinstanser- Påföljder för unga lagöverträdare (Ds 1997:32) 272 Bilaga 6 Den utvidgade försöksverksamheten med intensivövervakning med elektronisk kontroll 273 Bilaga 7 Lagrådsremissens lagförslag 277 Bilaga 8 Lagrådets yttrande 343 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 352 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om verkställighet av sluten ungdomsvård, 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i , 4. lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nya , 5. lag om ändring i lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister, 6. lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 7. lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m., 8. lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt, 9. lag om ändring i lagen (1974:515) om ersättning vid frihetsinskränkning, 10. lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl., 11. lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd, 12. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 13. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620), 14. lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, 15. lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, 16. lag om ändring i lagen (1994:451) om försöksverksamhet med intensivövervakning med elektronisk kontroll. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om verkställighet av sluten ungdomsvård Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag avser verkställighet av sluten ungdomsvård enligt 31 kap. 1 a § . Verkställigheten av sluten ungdomsvård skall ske vid sådana särskilda ungdomshem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. 2 § Verkställigheten av sluten ungdomsvård skall utformas så att den dömdes anpassning i samhället främjas och att de skadliga följderna av frihetsberövandet motverkas. 3 § ansvarar för verkställigheten. Verkställigheten skall planläggas och genomföras i nära samarbete med socialnämnden i den dömdes hemort. 4 § Verkställigheten inleds genom att den dömde tas in i ett sådant särskilt ungdomshem som avses i 1 §. 5 § Verkställigheten får inledas om den dömde inte inom föreskriven tid har överklagat domen när det gäller påföljden. Detta gäller även om åklagare eller målsägande har överklagat domen. 6 § Verkställigheten får inledas , om den dömde före överklagandetidens utgång förklarar att han avstår från att överklaga domen när det gäller påföljden och medger att påföljden får verkställas (nöjdförklaring). Nöjdförklaring får lämnas inför 1. chefen för häktet, av den som är häktad, 2. den som förestår vården vid ett särskilt ungdomshem, av den som är intagen i ett sådant hem, 3. en polismyndighet. Nöjdförklaring enligt andra stycket 1 eller 2 får lämnas även inför en annan tjänsteman vid ett häkte eller ett särskilt ungdomshem som har förordnats att ta emot en sådan förklaring. En tjänsteman som avses i andra stycket 1 eller 2 eller tredje stycket skall så snart det kan ske upplysa den dömde om att han har rätt att lämna en sådan förklaring samt om när och hur det kan ske. En sådan tjänsteman är vidare skyldig att den dag, då nöjdförklaring först kan lämnas, fråga om den dömde vill lämna en sådan förklaring. 7 § När nöjdförklaring lämnas skall ett vittne närvara. Den som har tagit emot förklaringen skall göra en anteckning om det på domen eller på rättens bevis om målets utgång, såvitt rör den dömde (domsbevis). Anteckningen skall undertecknas av mottagaren, den dömde och vittnet. 8 § En nöjdförklaring gäller endast om den dömde har haft betänketid till efter den dag då domen avkunnades för honom vid rätten eller på annat sätt delgavs honom och om den som skall ta emot förklaringen har tillgång till domen eller domsbevis. Den dömde skall ges tillfälle att samråda med sin försvarare. En nöjdförklaring som har lämnats enligt denna lag får inte tas tillbaka. Har den dömde överklagat domen när det gäller påföljden, skall överklagandet anses återkallat genom nöjdförklaringen. Lämnar den dömde nöjdförklaring inför en sådan tjänsteman som avses i 6 § andra stycket 1 eller 2 eller tredje stycket, skall denne se till att domen verkställs. Lämnar den dömde nöjdförklaring inför en polismyndighet, skall den som tar emot förklaringen se till att den dömde förpassas till det särskilda ungdomshem där verkställigheten skall ske. 9 § När domen får verkställas skall förelägga den dömde att senast en viss dag inställa sig vid det särskilda ungdomshem som styrelsen bestämmer. skall se till att intagning sker efter det att domen får verkställas. Om den dömde inte rättar sig efter eller inte kan nås av ett föreläggande enligt första stycket, skall polismyndigheten i den ort där han vistas på begäran av förpassa honom till hemmet. Den dömde får i väntan på förpassning förvaras i häkte eller i polisarrest, om det är nödvändigt för att förpassningen skall kunna genomföras. 10 § Är den dömde, när domen får verkställas, häktad eller intagen på ett särskilt ungdomshem med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, skall häktet eller det särskilda ungdomshemmet se till att domen verkställs och att den dömde förpassas till det särskilda ungdomshem som betämmer. 11 § I fråga om beräkning av den tid som verkställigheten skall pågå, skall 19, 21 23 och 25 §§ lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. tillämpas på motsvarande sätt. Så snart domen på sluten ungdomsvård har börjat verkställas, skall fastställa dagen för verkställighetens slut. Styrelsen skall fastställa en ny sådan slutdag om omständigheterna ger anledning till det. 12 § Den dömde skall ges nödvändig vård och behandling och ges tillfälle till utbildning, aktiviteter, förströelse, fysisk träning och vistelse 13 § Den dömde får hindras att lämna det särskilda ungdomshemmet och i övrigt underkastas den begränsning av rörelsefriheten som är nödvändig för att verkställigheten skall kunna genomföras. Den dömdes rörelsefrihet får också inskränkas, när det behövs av hänsyn till andra intagnas eller personalens säkerhet. 14 § Verkställigheten skall inledas på en låsbar enhet. Så snart förhållandena medger det, skall den dömde ges möjlighet till vistelse under öppnare former. Frågan om den dömde kan ges möjlighet till vistelse under öppnare former skall prövas fortlöpande, dock minst en gång . 15 § Vad som sägs i 16, 17, 19 och 20 §§ lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga skall gälla även för den som är föremål för verkställighet av sluten ungdomsvård. 16 § Den dömde har rätt att ringa och ta emot telefonsamtal och ta emot besök i den utsträckning det lämpligen kan ske. Den dömde får dock förvägras telefonsamtal och besök, om det kan äventyra säkerheten vid det särskilda ungdomshemmet eller kan motverka hans anpassning i samhället eller annars vara till skada för honom eller någon annan. 17 § Om det är särskilt påkallat av att den dömde uppträder våldsamt eller är så påverkad av berusningsmedel att han inte kan hållas till ordningen, får han hållas avskild från de övriga vid hemmet under förutsättning att han står under fortlöpande uppsikt av personalen. Han får dock inte hållas i sådan avskildhet än som är absolut nödvändigt och inte i något fall än . 18 § Den dömde skall tillåtas att vistas utanför det särskilda ungdomshemmet i den utsträckning som kravet på samhällsskydd medger, om det bedöms lämpligt för att främja hans anpassning i samhället eller det annars finns särskilda skäl. Därvid skall de villkor ställas som kan anses nödvändiga. Tid för vistelse utanför det särskilda ungdomshemmet enligt första stycket skall räknas in i verkställighetstiden. Bestämmelser om hälso- och sjukvård 19 § Om den dömde behöver hälso- och sjukvård, skall han vårdas enligt de anvisningar som ges av läkare. Kan nödvändig undersökning och behandling inte lämpligen genomföras vid det särskilda ungdomshemmet, bör den allmänna sjukvården anlitas. Om det behövs, får den dömde föras över till ett allmänt sjukhus. Får någon som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen och är verksam vid ett särskilt ungdomshem kännedom om att den dömde har en sådan smittsam sjukdom som enligt smittskyddslagen (1988:1472) utgör en samhällsfarlig sjukdom, skall den som förestår vården vid hemmet underrättas, om det inte står klart att det inte finns risk för smittspridning. Föreskrifter om psykiatrisk tvångsvård ges i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Om det finns anledning till det, skall den som enligt första stycket vistas utanför det särskilda ungdomshemmet stå under bevakning eller vara underkastad särskilda föreskrifter. Tiden för sådan vistelse skall räknas in i verkställighetstiden. I fråga om behandlingen av den som har förts över till en sådan sjukvårdsinrättning som avses i 6 § första stycket andra meningen lagen om rättspsykiatrisk vård för frivillig psykiatrisk vård, tillämpas föreskrifterna i 18 24 §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård samt bestämmelsen i 8 § andra stycket lagen om rättspsykiatrisk vård om befogenhet för att besluta om särskilda restriktioner. 20 § skall på begäran av den som förestår vården vid ett särskilt ungdomshem lämna biträde för att söka efter och hämta tillbaka den som dömts till sluten ungdomsvård om den dömde avvikit eller för att ombesörja förflyttning av honom. 21 § Om den dömde undergår sluten ungdomsvård för ett brott som har riktat sig mot någons liv, hälsa, frihet eller frid, skall målsäganden tillfrågas om han eller hon vill bli underrättad om vid vilket särskilt ungdomshem den dömde befinner sig samt om han förflyttas, vistas utanför det särskilda ungdomshemmet eller rymmer. Underrättelse om en planerad vistelse utanför det särskilda ungdomshemmet behöver inte lämnas, när en underrättelse på grund av beslutad bevakning eller andra förhållanden framstår som uppenbart obehövlig. Detsamma gäller när en underrättelse på goda grunder kan antas allvarligt äventyra den dömdes egen säkerhet. Underrättelse till målsägande skall lämnas och utformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. 22 § Beslut enligt denna lag fattas av . I frågor som avses i 14 och 18 §§ skall samråd ske med socialnämnden i den dömdes hemort om det inte är uppenbart obehövligt. Beslut i frågor enligt denna lag gäller , om inte något annat förordnas. 23 § Beslut av enligt denna lag i särskilda fall får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 26 kap. 6 a § skall upphöra att gälla, dels att 26 kap. 5, 6, 7, 9 16 och 19 §§, 27 kap. 4 och 6 §§, 28 kap. 3, 5, 6 a och 9 §§, 30 kap. 5 och 7 9 §§, 31 kap. 1 §, 33 kap. 5 §, 34 kap. 1, 4 6, 10 och 11 §§, 37 kap. 7 och 10 §§ samt 38 kap. 1, 2, 2 a, 3, 6, 8, 9, 12, och 13§§ skall ha följande lydelse, dels att det i skall införas nio nya paragrafer 27 kap. 2 a §, 28 kap. 2 a och 5 a §§, 31 kap. 1 a §, 34 kap. 7 §, 35 kap. 10 § samt 38 kap. 14, 15 och 16 §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 26 kap. 5 § Den som dömts till fängelse skall för verkställighet av straffet intagas i kriminalvårdsanstalt. Härom är särskilt stadgat. Den som dömts till fängelse skall för verkställighet av straffet tas in i kriminalvårdsanstalt om inte annat är särskilt föreskrivet. 6 § Den som avtjänar fängelse får medges villkorlig frigivning. Villkorlig frigivning får dock inte ske från fängelse som har dömts ut enligt 28 kap. 3 § eller från ett förvandlingsstraff för böter. Om strafftiden är högst , får villkorlig frigivning ske tidigast när två tredjedelar av strafftiden, dock , har avtjänats. Om strafftiden är längre än men kortare än , får villkorlig frigivning ske tidigast när samt en tredjedel av den tid som överstiger har avtjänats. Om strafftiden är och annat inte följer av 6 a §, får villkorlig frigivning ske tidigast när halva strafftiden har avtjänats. Om den dömde begär det, kan frigivningen uppskjutas till senare tidpunkt än som följer av andra fjärde styckena. Den som avtjänar fängelse skall, om inte annat följer av andra eller tredje stycket eller av 7 §, friges villkorligt när två tredjedelar av strafftiden, dock minst en månad, har avtjänats. Villkorlig frigivning får inte ske från fängelse som har dömts ut enligt 28 kap. 3 § eller från ett förvandlingsstraff för böter. Om den dömde begär det, får den villkorliga frigivningen skjutas upp till en senare tidpunkt än den som följer av första stycket eller av 7 §. 7 § Vid prövning av frågan, om den villkorliga frigivningen bör ske senare än vid den tidigaste tidpunkt som anges i 6 eller 6 a §, skall det särskilt beaktas om förutsättningar- na för den intagnes anpassning i samhället framstår som speciellt ogynnsamma med hänsyn till frigivningsförhållandena, hans uppförande under anstaltsvistelsen eller andra särskilda omständig- heter. Bryter den dömde i väsentlig grad mot vad som gäller för verkställigheten i anstalt, får tidpunkten för villkorlig frigivning senareläggas. Senareläggning får ske med varje gång. Vid prövning av frågan om senareläggning skall beaktas om förseelsen får eller kan bedömas få andra negativa följder för den dömde. 9 § Beträffande den som har dömts till fängelse i lägst prövar frågan om villkorlig frigivning från straffet eller, om annat straff verkställs, från den sammanlagda strafftiden. eller annan som styrelsen efter regeringens bemyndigande föreskriver får påkalla att även i annat fall prövar frågan om villkorlig frigivning. Påkallas inte prövning skall den dömde friges då villkorlig frigivning enligt 6 § andra och tredje styckena tidigast kan ske. Beslut om villkorlig frigivning som inte har gått i verkställighet kan ändras, om den dömde begär att frigivningen skall uppskjutas eller det annars föranleds av ändrade förhållanden. fattar beslut i fråga om att skjuta upp den villkorliga frigivningen enligt 6 § tredje stycket och om att senarelägga den villkorliga frigivningen enligt 7 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att någon annan kriminalvårdsmyndighet än får fatta beslut i fråga om att skjuta upp eller att senarelägga den villkorliga frigivningen. Beslut i frågor som avses i första stycket gäller om inte något annat förordnas. 10 § För den som villkorligt friges gäller en prövotid av . I beslut om villkorlig frigivning som meddelas av kan dock fastställas en längre prövotid, högst . Efter den villkorliga frigivningen gäller en prövotid som motsvarar den strafftid som återstår vid frigivningen, dock . 11 § I anslutning till att villkorlig frigivning äger rum eller senare kan beslutas att den villkorligt frigivne skall stå under övervakning, om det bedöms som påkallat. Beslut om övervakning meddelas av frivårdsmyndighet i . Har övervakning beslutats men bedöms därefter att övervakningen är påkallad, får övervakningsnämnden besluta att övervakningen skall upphöra. Övervakningen skall utan något särskilt beslut upphöra av prövotiden har förflutit, om inte annat följer av 18 §. Det kan i anslutning till att villkorlig frigivning äger rum eller senare beslutas att den villkorligt frigivne skall stå under övervakning, om det bedöms som påkallat. Beslut om övervakning meddelas av den lokala . Har övervakning beslutats men bedöms därefter att övervakningen är påkallad, får övervakningsnämnden besluta att övervakningen skall upphöra. Övervakningen skall utan något särskilt beslut upphöra av prövotiden har förflutit, om inte annat följer av 18 §. 12 § Övervakningen och kriminal- vården i frihet i övrigt bedrivs under ledning av frivårdsmyndig- heten. Myndigheten förordnar också övervakare och kan vid behov förordna en eller flera personer att biträda vid över- vakningen. Övervakningen och kriminal- vården i frihet i övrigt bedrivs under ledning av den lokala . Myn- digheten förordnar också över- vakare och kan vid behov förordna en eller flera personer att biträda vid övervakningen. 13 § Den frigivne skall, om han står under övervakning, hålla övervakaren underrättad om sin bostad, sin arbetsanställning och andra förhållanden av betydelse för övervakningen, på kallelse inställa sig hos övervakaren och i övrigt enligt hans anvisningar upprätthålla förbindelse med honom. I den mån frivårdsmyndigheten har bestämt det, gäller vad som har sagts om övervakaren även tjänsteman vid frivårdsmyndigheten eller annan person. Den frigivne skall, om han står under övervakning, hålla övervakaren underrättad om sin bostad, sin arbetsanställning och andra förhållanden av betydelse för övervakningen, på kallelse inställa sig hos övervakaren och i övrigt enligt hans anvisningar upprätthålla förbindelse med honom. I den mån den lokala kriminalvårds- myndigheten har bestämt det, gäller vad som har sagts om övervakaren även tjänsteman vid den lokala kriminalvårdsmyndig- heten eller annan person. 14 § Den frigivne skall iaktta skötsamhet, efter förmåga söka försörja sig samt i övrigt ställa sig till efterrättelse vad som åligger honom enligt denna balk eller enligt föreskrift eller anvisning som meddelats med stöd därav.