prop · GL031D17 · 1998-01-01 00:00:00 — Dessutom har Stiftelsen fördelat bidrag om ca till projekt som har bäring på Kultur i hela landet-satsningen. Förberedelsearbetet inför fortsätter i stort sett som planerat. Nationella kulturinstitutioner samarbetar med - kulturhuvudstad 1998 AB om såväl inhemska produktioner som utländska gästspel. Avtal har ingåtts med bl. Operan, , , Riksutställningar, Rikskonserter, , , Arbetets museum, - , och . Den i regeringens proposition (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik redovisade beräkningen av vilka medel som sammanlagt kommer att stå till förfogande för projekt inom ramen för gäller fortfarande. Statens satsningar bör i huvudsak fortsätta som beräknat. Detta innebär att utöver den satsning som görs via befintliga och nya kulturinstitutioner tillförs Kulturhuvudstaden sammanlagt . Regeringen föreslår som tidigare nämnts att de medel på som beräknats för arbetsgruppen Kultur i skolans arbete (jfr anslag A 2), disponeras om så att de kan användas i det fortsatta arbetet med Kultur i hela landet under . Det innebär att anslaget till Kultur i hela landet ökar med . Regeringen föreslår att eventuellt anslagssparande under anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, anslagsposten 4.1 Särskilda insatser för barn och ungdom överförs som ingående reservation till reservationsanslaget A 3 , anslagsposten 1 Bidrag till Kultur i hela landet. Genom omprioriteringar inom utgiftsområdet har anslaget ökats med ytterligare ca . Regeringen har i regleringsbrevet för givit i uppdrag att ta fram en plan för hur en utvärdering av skall kunna ske. Planen bör belysa möjligheterna till en analys av satsningens kulturpolitiska, ekonomiska, arbetsmarknadsmässiga och regionalpolitiska effekter både . bör presentera planen . Slutsatser Regeringen föreslår att sammanlagt anvisas för . 1 Utgifts - progno s 6 000 1998 Förslag 6 000 1999 Beräkna t 6 035 2000 Beräkna t 6 076 Beloppen anges i tusental kronor Under anslaget beräknas medel för tidsbegränsade nationella uppdrag inom områdena barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst och museiverksamhet (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). För har regeringen gett nationella uppdrag till Backateatern i , i , Rosteriet i , , och Arbetets museum i . Regeringens överväganden De sex nationella uppdrag som regeringen har fördelat för bör fullföljas som planerat. Regeringen föreslår att anvisas för nationella uppdrag . beräknas anslaget preliminärt till resp. . Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel Nytt anslag (förslag) 67 70 2 1999 Beräknat 134 1 72 2000 Beräknat 138 2 05 Beloppen anges i tusental kronor Enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning skall genomföras en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i , och län. I försökslänen skall ett regionalt självstyrelseorgan fr.o.m. från överta befogenheten att besluta om fördelningen av statsbidrag till regionala kulturinstitutioner enligt vad som närmare föreskrivs av regeringen. Under detta anslag beräknas medel för försöksverksamheten med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel fr.o.m. . För budgetårets beräknas medlen under resp. sakanslag (jfr anslagen B 2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner, C 1 Bidrag till regional biblioteksverksamhet samt H 3 Bidrag till regionala museer). Anslaget kommer att disponeras av och delas in i tre anslagsposter, ett för varje försökslän. Anslaget omfattas av lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning. Avsikten är att lagen skall kompletteras med en förordning om ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Regeringens överväganden Bakgrund Regeringen angav i propositionen (prop. 1996/97:36) om den regionala samhällsorganisationen att det finns skäl att pröva nya former för ansvarsfördelningen inom kulturområdet. Ett sådant försök bör ha sin utgångspunkt i att samhällsansvaret för förverkligandet av ett regionalt utvecklingsprogram, inkl. kulturell utveckling, i större utsträckning än bör åvila de förtroendevalda i regionen. bör vissa villkor föreskrivas för att säkerställa att nationella kulturpolitiska mål och åtgärder beaktas vid de regionala självstyrelseorganens fördelning av de statliga bidragen till regionala kulturinstitutioner. Regeringen redogjorde i propositionen för sin avsikt att genomföra en analys för att fastställa sådana villkor. Förbehåll för medlens användning bör t.ex. kunna anges av regeringen för sådana utvecklingsåtgärder som har ett nationellt kulturpolitiskt värde. Kulturinstitutionernas själv- ständighet gentemot bidragsgivarna är också en viktig aspekt som bör återspeglas i de villkor som bör utformas rörande medlens disposition. Det kan t.ex. gälla skydd för snabba förändringar i bidragsnivån. Vidare är det naturligt att staten liksom bör kunna ställa vissa krav på ekonomiska motprestationer från kommunala och landstingskommunala huvudmän. Var ansvaret för den del av statsbidraget till regionala museer som avser ersättning för uppgifter inom kulturmiljövården skall ligga bör övervägas med beaktande av att nationella intressen skall kunna hävdas. har i sitt beslut (bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77) inte redovisat några invändningar mot regeringens förslag med anledning av denna fråga. Utskottet konstaterar att regeringen avser att inför starten av försöksverksamheten utarbeta villkor och föreskrifter för verksamheten och redovisa detta i budgetpropositionen . För information redogör regeringen nedan för de villkor som utifrån kulturpolitiska utgångspunkter kommer att ställas på den beslutade försöksverksamheten. Under utarbetandet av dessa villkor har varit i kontakt med berörda län. Villkor och bidragsformer Genom försöksverksamheten får de regionala självstyrelseorganen en större frihet att fördela de statliga bidragen mellan regionala kulturinstitutioner. Självstyrelseorganen får även ett ökat eget ansvar, både vad gäller den kulturpolitiska inriktningen regionalt och de ekonomiska åtagandena för regionens kulturliv. Därmed skapas förutsättningar för den regionala kulturpolitiken i de berörda länen att variera med utgångspunkt från olika förhållanden och strategier. Inom ramen för försöksverksamheten bör staten ange vissa grundläggande villkor för fördelningen av de statliga bidragen. En utgångspunkt är därvid att de nationella kulturpolitiska mål som fastställde skall ligga till grund för bidragsgivningen (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Vidare bör nuvarande villkor för statligt bidrag till regionala kulturinstitutioner som också beslutats av i huvudsak ligga fast i försökslänen. Det innebär att statsbidraget bör tillgodose kulturinstitutionernas behov av ekonomisk stabilitet för en långsiktig planering av verksamheten. Statsbidraget får vidare inte avse lokalkostnader, med undantag för länsmusiken. Det statliga bidraget bör även i fortsättningen vara förenat med krav på ekonomisk motprestation från huvudmännens sida. En utgångspunkt bör vara att huvudmännens motprestation bör ligga nivå för att statligt bidrag av nuvarande omfattning skall erhållas. Vidare bör statsbidraget även inom ramen för försöksverksamheten stimulera till en intensifiering av arbetet inom kulturpolitiskt angelägna områden. Slutligen fastställer regeringen i regleringsbrev vilka institutioner som skall vara stödberättigade. Det är i princip de bidragsformer som fördelas av till regionala teater-, dans- och musikinstitutioner, regionala museer och länsbibliotek som bör föras över till de regionala självstyrelseorganen i försökslänen. Medel för dessa bidragsformer lämnas från anslagen B 2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner, C 1 Bidrag till regional biblioteksverksamhet samt H 3 Bidrag till regionala museer. Inom ramen för dessa bidragsformer bör det, i enlighet med regeringens överväganden i propositionen om den regionala samhällsorganisationen, göras vissa förbehåll för utvecklingsåtgärder som har ett nationellt kulturpolitiskt värde. De riktade bidragen till regionala kulturinstitutioner bör därför inte ingå i försöksverksamheten. Med beaktande av nationella intressen bör inte heller ansvaret för den del av statsbidraget till regionala museer som avser ersättning för uppgifter inom kulturmiljövården föras över till självstyrelseorganen i försökslänen. Skälen för dessa avgränsningar utvecklas nedan. De riktade bidragen till regionala kulturinstitutioner är en reform som aviserades i propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik och som ställt sig bakom (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Den innebär i korthet att en mindre del av anslaget till regionala kulturinstitutioner används till riktade, tidsbegränsade insatser inom kulturpolitiskt angelägna områden. har av anslagen reserverats för detta ändamål. Som anförs under bl.a. anslag B 2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner anser regeringen att avsättningen till riktade bidrag för bör ligga kvar på nuvarande nivå, medan kommer att reserveras och . För länsbiblioteken har etablerats en nivå om för motsvarande ändamål. Bidragen fördelas i form av stödenheter av efter samråd med bl.a. , efter ansökan från de regionala kulturinstitutionerna. De riktade bidragen utgör ett viktigt instrument för att bedriva nationell kulturpolitik i enlighet med den nya inriktning som beslutat om. Bidragen är centrala för att staten skall kunna kraftsamla till och stimulera utvecklingsinsatser vid olika kulturinstitutioner, ofta i samverkan mellan flera län. Regeringen menar därför att de riktade bidragen inte skall ingå i den regionala försöksverksamheten. Inte heller skall statsbidraget till bibliotekens lånecentral för i , ingå i försöksverksamheten, eftersom lånecentralens verksamhet omfattar fler län än försökslänet. De regionala museernas medverkan i kulturmiljöarbetet bör även i fortsättningen långsiktigt garanteras genom särskild statlig finansiering och ske i en form som möjliggör en nationell överblick. Som skäl kan bl.a. följande anföras. Den lagstiftning som finns på kulturmiljöområdet ger staten ett särskilt ansvar. Enligt kulturmiljöorganisationens roll- och ansvarsfördelning har länsstyrelserna ett självständigt ansvar för myndighetsutövningen. De regionala museerna har på motsvarande sätt ett självständigt ansvar för kunskapsuppbyggnaden. För att kulturmiljöområdets lagstiftning skall kunna tillämpas effektivt är det av särskild vikt att de regionala museerna kan säkerställa möjligheten att bl.a. producera olika typer av kunskaps- och beredningsunderlag som kan utgöra underlag för länsstyrelsernas myndighetsutövning. Vidare är behovet av medel för insatser i det regio- nala kulturmiljöarbetet inte statiskt mellan regionerna. Arbetet för kulturmiljön är beroende av förändringar i omvärlden och de effekter som sådana omvärldsförändringar, t.ex. infrastrukturutbyggnader, har på kulturmiljön är ofta interregionala. För att effektivt kunna möta hoten mot kulturmiljön krävs därför ett nationellt perspektiv och en möjlighet att jämka i resursfördelningen. Mot bakgrund av vad som anförts ovan drar regeringen följande slutsatser. Den del av statsbidraget till regionala museer som avser att möjliggöra de regionala museernas medverkan i det statliga kulturmiljöarbetet är av en annan karaktär än de regionala bidrag till regional kulturverksamhet som från skall föras över till de regionala självstyrelseorganen. Denna del av bidraget skall därför inte ingå i den regionala försöksverksamheten, utan anvisas under anslaget H 3 Bidrag till regionala museer under en särskild anslagspost. Inte heller skall medel för kostnader för lönebidragsanställda vid regionala museeer ingå i försöksverksamheten. När det gäller storleken på den del av bidraget som avser de regionala museernas deltagande i kulturmiljöarbetet bör den bestämmas på grundval av kulturpolitiska överväganden. Härvid kan framhållas att arbetet för kulturmiljön är en integrerad del i de regionala museernas verksamhet. Det regionala ansvaret för kulturmiljöarbetet delas mellan länsstyrelserna och de regionala museerna. Den roll- och ansvarsfördelning som har utvecklats innebär att de regionala museerna har givits ett självständigt ansvar i det regionala kulturmiljöarbetet. De regionala museernas insatser inom kulturmiljöområdet har ökat i betydelse även genom att utvecklingen har inneburit att ökad tonvikt har lagts på förebyggande arbete. Sålunda utgör museernas arbete för kulturmiljön en betydande del av de samlade regionala insatserna på området. Regeringen anser att den roll- och ansvarsfördelning som har utvecklats mellan kulturmiljöorganisationens aktörer utgör en god grund för framtida insatser inom området. är det angeläget att medlen disponeras på ett sådant sätt, att de står i tydlig relation till resp. regions vilja att påta sig ett ansvar i enlighet med den rådande roll- och ansvarsfördelningen. Uppdelningen av bidraget till regionala museer får dock inte innebära att möjligheterna att integrera kulturmiljöarbete och museiverksamhet samt övrig verksamhet som bedrivs vid de regionala museerna försvåras. Arbetet för kulturmiljön är en del av museernas samlade arbete för det regionala kulturarvet. Uppdelningen förutsätter samarbete mellan den centrala nivån och de regionala självstyrelseorganen bl.a. inför bidragsbeslut och vid uppföljning av bidragets användning. Enligt regeringens bedömning bör den del av bidraget till regionala museer som avser kulturmiljövård utgöra hälften av det totala bidraget. Till grund för bedömningen ligger utöver vad som ovan anförts även utvecklingen av det statliga stödet till de regionala museerna sedan länsmuseireformen genomfördes (prop. När det gäller bidraget till län, som har flera stödberättigade regionala museer, kan en viss justering behöva övervägas av vad som skall anses utgöra bidrag för kulturmiljöarbete resp. övrigt bidrag. Även vad gäller andra delar av anslaget kan en visss justering av medelsberäkningen bli aktuell. Regeringen avser därför att återkomma med förslag i tilläggsbudgeten för . Frågan om anslagsbeviljande central myndighet kommer därvid också att tas upp. Beräkning av anslaget, uppföljning och utvärdering Underlag för regeringens beräkning av anslaget har varit fördelade statliga bidrag till regionala kulturinstitutioner i de tre försökslänen . Dessutom har effekterna av beslutade och föreslagna reformer och besparingar beaktats. Förslag om framtida förändringar av anslaget på grund av ändrad omfattning på verksamheten kommer att behandlas i den årliga budgetberedningen. Sådana förslag lämnas av de regionala självstyrelseorganen till . Det bör därefter åligga att i sitt budgetunderlag till regeringen väga in dessa uppgifter. Med anledning av att försöksverksamheten på kulturpolitikens område inte träder i kraft förrän är det viktigt att verkar för en smidig övergång till försöksverksamheten. För att bl.a. tillgodose kulturinstitutionernas behov av framförhållning och långsiktig planering bör samråda med de regionala självstyrelseorganen i , och inför fördelningen av statsbidrag för perioden . bör ha ansvaret för att följa upp försöksverksamheten mot bakgrund av de villkor som regeringen anger för fördelningen av statsbidrag till regionala kulturinstitutioner inom de berörda försökslänen. Det är vidare viktigt att regering och riksdag kan få en samlad bild av verksamheten vid de regionala kulturinstitutionerna i hela landet, oavsett om de finns i ett försökslän eller inte. Det bör därför åligga de regionala självstyrelseorganen i försökslänen att inhämta sådana uppgifter från de regionala kulturinstitutionerna som begär. Självstyrelseorganen tillförs även medel från länsstyrelserna för täckande av förvaltningskostnaderna till de delar som berör länsstyrelserna, med anledning av försöksverksamheten. Detta redovisas närmare under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, anslaget C 2 Regionala självstyrelseorgan. Regeringen har utfärdat direktiv (dir. 1997:80) till en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utvärdera hela försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning. Slutsatser Regeringen föreslår att anvisas anslaget för försöksverksamhet med regional fördelning av kulturpolitiska medel för . beräknas anslaget bli och för beräknas anslaget till 5 B Teater, dans och musik 5.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar Svenska , Operan, , och Svenska rikskonserter. Härutöver ingår statens stöd till länsmusiken, regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner, fria teater-, dans- och musikgrupper samt arrangerande musikföreningar. Visst driftbidrag lämnas även till , (Confidencen), Marionettteatern, Internationella och . Särskilda stöd ingår för produktion och distribution av fonogram, notutgivning och information om svensk musik samt till teaterfrämjande verksamhet (Skådebanan). MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 2 190, 3 1 435, 2 1 467, 9 1 424, 4 1 391, 0 1 423, 1 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Vissa teatrar har ekonomiska problem trots en god publiktillströmning. En kartläggning av länsmusiken visar att länsmusikorganisationerna arbetar med varierande förutsättningar och skilda uppgifter i det regionala musiklivet. Större förändringar Statens stöd till regional musikteater och dans samt fria teater- och dansgrupper har ökat. Svenska rikskonserters uppdrag att bedriva blåsmusikverksamhet i egen ensemble har upphört. Prioriteringar Det fria musiklivet samt vissa musik- och musikteaterinstitutioner får ett förstärkt stöd. Det totala statsbidraget till länsmusiken minskar och inordnas i bidragssystemet för regional kulturverksamhet. Under anslaget A 2 anslås medel för teatrar och andra kulturinstitutiner med särskilt stora svårigheter. 5.2 Resultatbedömning och slutsatser Verksamhetsområdet behandlades i propositionen (prop.1996/97:3) om kulturpolitik. Där redogjorde regeringen för inriktningen på de framtida insatserna för teatern, dansen och musiken. En huvudlinje är att göra respektive konstform mer tillgänglig för den enskilde invånaren som en hög kvalitet i konstutövandet vidmakthålls. Ett allsidigt utbud av teater, dans och musik skall finnas över hela landet. I propositionen om kulturpolitik redovisade regeringen även sin bedömning av de övergripande utvecklingstendenserna inom teaterns, dansens och musikens områden. I det följande görs en kompletterande bedömning av utvecklingen, huvudsakligen på grundval av de årsredovisningar som givits in för /96. Utvecklingen inom verksamhetsområdet framhölls i propositionen om kulturpolitik är infrastrukturen med producerande riks- och länsinstitutioner i huvudsak väl utbyggd inom teater- och musikområdet, men i lägre grad inom dansområdet. Ekonomin hos de större teaterinstitutionerna är ett särskilt problem som närmare berörs i det följande. Den försvagning av arrangörsledet som kunnat iakttas är bestående. Små orter utan fast teater eller orkesterinstitution har fått allt svårare att ta emot turnerande föreställningar och konserter. De lokala och regionala teaterföreningar som ingår i organisation utgör en basresurs när det gäller att utveckla teaterlivet på mindre orter. Teaterföreningarnas vitalisering och föryngring samt försök med nya former av arrangörsskap är därför en aktuell och viktig uppgift för . På dansområdet ligger en speciell svårighet i att det finns få spelplatser lämpade för dans och otillräckliga kunskaper om konstformen som sådan. Den statligt stödda verksamheten med länsdanskonsulenter har stor betydelse för spridningen av kunskap om dans. På musikområdet bärs verksamheten på mindre orter i hög grad upp av olika slags ideellt arbetande arrangörsföreningar. Deras konsertevenemang utgör en stor del av arbetsmarknaden för yrkesverksamma frilansmusiker och fria grupper. För att möta ökade kostnader tenderar arrangörsföreningarna att i allt större utsträckning engagera enbart lokala artister och amatörmusiker. I propositionen om kulturpolitik framhölls behovet av förstärkta statliga insatser för det lokala musiklivets arrangörer och för det fria musiklivet i övrigt. I det följande redovisas ett av framtaget förslag till sådana insatser. FÖRESTÄLLNINGS- OCH PUBLIKUTVECKLING BUDGETÅREN 1993/94 - 1995/96 (UPPGIFTER FRÅN STATENS KULTURRÅD) Teater 1993/94 1994/95 1995/96 (12 MÅN.) Operan 292 281 342 1 108 1 120 1 120 1 763 1 653 1 338 Regionteatr ar 9 637 9 364 9 617 Fria grupper 7 209 7 179 6 997 Övriga med statsbidrag 214 Summa 20 267 19 846 19 628 Antal besök i 1 000-tal 1993/94 1994/95 1995/96 (12 MÅN.) Operan 182 205 184 260 329 244 298 227 222 Regionteatr ar 1 446 1 383 1 645 Fria grupper 649 628 603 Övriga med statsbidrag 31 Summa 2 876 2 800 2 929 teaterstatistik visar att det totala antalet föreställningar hos producenter med statsbidrag, inkl. Operan, och , har legat på en relativt jämn nivå . uppvisar dock en viss minskning över perioden. Antalet barn- och ungdomsföreställningar har ökat vid regionteatrarna, medan en minskning redovisas för , och de fria grupperna. Vad gäller det totala besöksantalet har den tidigare trenden med stadig publikminskning brutits under /96, men det är ännu för tidigt att säga om uppgången är tillfällig eller inte. Ökningen hänför sig främst till regionteatrarna. statistik för perioden räknas Operabaletten, GöteborgsOperans balett, , och till dansinstitutionerna. För NorrDans, som t.o.m. /96 ingick i länsmusiken, redovisas ingen jämförande statistik. Utvecklingen av föreställningsverksamheten vid institutionerna visar en klar uppgång . Publikantalet ligger relativt stabilt kring 200 000 besökare. För de fria dansgrupperna redovisas en kontinuerlig minskning av antalet föreställningar. Däremot når föreställningarna en genomsnittligt större publik . De flesta dansföreställningarna ges i storstadsområden. Musik redovisar ingen samlad konsert- och publikstatistik för musikområdet. Rådet uppger att de statsunderstödda symfoni- och kammarorkestrarnas publik ökat med mellan budgetåren 1993/94 och 1995/96. /96 svarade orkestrarna för sammanlagt 624 konserter och andra musikevenemang, vilket är en minskning med 215 konserter jämfört med föregående år. Länsmusikens publiksiffror har i stort sett varit oförändrade . Antalet konserter har ökat . Antalet konserter hos de fria musikgrupperna visar stora variationer mellan genrerna. Den senaste treårsperioden visar inga större förändringar. Någon publikstatistik för de fria musikgrupperna redovisas inte. Arrangerande musikföreningar med verksamhetsbidrag genomförde i genomsnitt tolv konserter , men variationerna är stora mellan genrerna. Teatrarnas ekonomi Många teaterinstitutioner brottas med ekonomiska problem trots en god publikutveckling. Bakom detta förhållande ligger sannolikt ett antal samverkande faktorer. Teaterkostnaderna, framför allt löner och lokalhyror, har ökat starkt . Publiktillströmningen blir allt svårare att förutse. Konstnärliga mål sätter gränser för rationaliseringmöjligheterna. De samhällsekonomiska förutsättningarna har blivit sämre, vilket minskar huvudmännens handlingsutrymme. De centrala institutionerna Operan, och har genomfört eller inlett strukturförändringar i syfte att få ekonomin i balans. Det ekonomiska resultatet har också genomgående förbättrats jämfört med föregående år. /96 visade endast en institution underskott i verksamheten. Även vid regionala teaterinstitutioner planeras omstruktureringar på grund av ekonomiska problem. Regeringen har under anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete föreslagit att medel anvisas för att möjliggöra insatser för institutioner som har en särskilt svår situation.