prop · GL031D19 · 1998-01-01 00:00:00 — Skälen för regeringens bedömning Närings- och teknikutvecklingsverkets () huvudsakliga medel för den regionala utvecklingsverksamheten var, förutom medel för förvaltningskostnader, under /96 (18 mån): för lokaliserings- och utvecklingsbidrag, för regionalpolitisk projektverksamhet, för lokaliseringslån, för sysselsättningsbidrag (disponerades tillsammans med berörda länsstyrelser) samt för transportbidrag. verksamhet delas upp i tre resultatområden: Regionalpolitiskt företagsstöd, regional näringslivsutveckling och . Riktlinjerna för det regionalpolitiska företagsstödet är bl.a. att stödet i stödområdena skall stödja utvecklingsbara företag som ger varaktiga arbetstillfällen och medverkar till en utveckling och differentiering av näringslivet. Riktlinjerna för arbete med regional näringslivsutveckling är bl.a. att det skall förstärka regionala och lokala aktörers möjligheter att bedriva ett strategiskt utvecklingsarbete, där aktörerna samordnas över sektorsgränser och administrativa nivåer. Riktlinjerna för arbete med är att verket har fondansvar för den europeiska regionala utvecklingsfonden (regionalfonden), vilket bl.a. innebär ansvar för utbetalning av medel från den fonden samt för koordinering av avrapporteringen av samtliga strukturfonder till regeringen. skall vidare vara sekretariat åt övervakningskommittérna för mål 2 och 6 samt vissa gemenskapsinitiativ. Resultatinformation har inom resultatområdet regionalpolitiskt företagsstöd under /96 handlagt ansökningar om lokaliseringsstöd och utvecklingsbidrag, transportbidrag och sysselsättningsbidrag. har även utbildat och hållit seminarier för stödhandläggare vid länsstyrelserna. Beloppen för beviljade lokaliseringsstöd och utvecklingsbidrag minskade (löpande priser) under /96 () jämfört med /95 (, beräknat ). Antalet beviljade stöd uppgick till 64 (beräknat ). Med hjälp av lokaliseringsstöd beräknas investeringar på ha genomförts under /96 varvid lokaliseringsstöd och utvecklingsbidrag svarar för . Sysselsättningsökningen i stödföretagen beräknas till cirka 1 250 personer. En fjärdedel av stödföretagen är nyetableringar. Medelsåtgången för transport- och sysselsättningsbidrag under /96 ökade successivt till följd av konjunkturuppgången. Beviljat transportbidrag ökade från /95 till /96 (beräknat ) och beviljat sysselsättningsbidrag inkl. länsstyrelserna ökade . Av de sysselsättningsbidrag som beviljats under /96 avsåg kvinnor. Därmed uppnåddes inte jämställdhetsmålet. Antalet beviljade transport- och sysselsättningsbidrag inkl. länsstyrelserna uppgick under /96 (beräknat ) till 2 200 respektive 1 200 vilket är samma antal som under /95. Transport- och sysselsättningsbidraget främjar enligt expansion och ökad sysselsättning i företag i regionalpolitiskt prioriterade områden. har påbörjat ett arbete med att på ett mer systematiskt sätt analysera stödens effekter. Analysen indikerar att lokaliseringsstödet har positiva effekter på sysselsättningen, men att dessa effekter tenderar att klinga av efter en femårsperiod. kommer att fortsätta att förfina utvärderingsverktygen. Inom resultatområdet regional näringslivsutveckling har under /96 bl.a. arbetat med: Analys och metodutveckling. Verket har sammanställt ett nationellt analys- och planeringsunderlag, det s.k. STRUT uppdraget, som skall användas till stöd för det regionala utveck- lingsarbetet och nationella avvägningar. Inom uppdraget har även redovisat de regionala utvecklingstendenserna fram . Verket har vidare upphandlat ett nytt analys- och prognossystem (RAPS) av () samt utvecklat ett nytt administrativt system för uppföljning av länsstyrelsernas projektverksamhet. Programarbete, uppföljning och metodutveckling. har stöttat länsstyrelserna i deras arbete med länsstrategierna och har ansvarat för metodutveckling och överföring av erfarenheter. har tillsammans med , och utarbetat ett gemensamt svenskt planeringsunderlag för regional utveckling och fysisk planering inom EU. Kompetensutveckling och teknikspridning. Ett antal verksamheter inom IT- och distansövergripande områden har genomförts, varav en del med europeisk koppling. har i egenskap av samordnare för verksamheten Affärsrådgivare för kvinnor haft omfattande kontakter med affärsrådgivarna, länsrepresentanter och andra aktörer inom näringslivsområdet. Nationellt resurscentrum för kvinnor. har tillsammans med bl.a. byggt upp denna verksamhet under budgetåret. fanns det någon slags resurscentraverksamhet i form av etablerade centra eller nätverk i samtliga län. Den direkta effekten av verksamheten är enligt att det har etablerats ett starkt nätverk mellan resurscentra på lokal, re- gional och central nivå. arbete med har främst omfattat uppgiften som sekretariat åt vissa övervakningskommittéer. har svarat för den samordnade rapporteringen av utvecklingen i samtliga strukturfondsprogram till regeringen. Verket har även haft hand om det administrativa systemet för utbetalning av medel från den regionala fonden. Slutsatser har beträffande de regionalpolitiska företagsstöden acceptabla handläggningstider. Stöden beräknas på ett tillfredsställande sätt bidra till nya arbetstillfällen i de mest utsatta regionerna. En stor del av verksamhet med regional näringslivsutveckling är inriktad mot att sprida kunskap och bygga upp kompetens hos aktörer som arbetar med regional utveckling. Det är främst dessa aktörer som kan avgöra värdet av verkets insatser på området. För de största projektområdena genomförs utvärderingar. beskrivningar av hur verksamheten bedrivs och de uppnådda resultaten behöver dock kompletteras med ytterligare uppföljningar och utvärderingar innehållande kvantitativa och kvalitativa data m.m. Enligt den fristående vetenskapliga utvärdering som genomförts av projektet för kvinnor har de uppnådda effekterna av projekten varit mycket god. Bland de viktigaste resultaten är att 15 45 nya företag per kommun startats eller totalt cirka 1 000 inom de regionalpolitiska stödområdena. Projektet har haft god spridningseffekt och permanentats i ett flertal kommuner. projekt med kvinnliga affärsrådgivare och uppbyggandet av ett nationellt resurscentrum för kvinnor samt dess motsvarighet på regional och lokal nivå anser regeringen vara betydelsefullt för att ta till vara och utveckla den resurs som kvinnor utgör i det regionala utvecklingsarbetet. Regeringen avser att uppdra åt att i samråd med driva projektet resurscentrum för kvinnor under ytterligare en period. bedöms i stor utsträckning ha byggt upp en fungerande administration av de uppgifter som ålagts myndigheten för administration av . De administrativa rutinerna, inte minst datasystemet STINS, kräver dock fortsatt uppbyggnad och förbättring. 4 Förslag till förändringar av företagsstöden Eftersom den regionalpolitiska problembilden inte har förändrats nämnvärt föreslår regeringen ingen ändring i stödområdesindelningen. Som tidigare beskrivits (avsnitt 3.2) fungerar de regionalpolitiska företagsstöden i huvudsak väl i enlighet med de riktlinjer som gäller för dem. Det är trots detta motiverat att göra vissa ändringar i dessa. En stark strävan med den nya regionala näringspolitik som regeringen håller på att genomföra är att effektivare utnyttja befintliga organ och resurser inom olika samhällssektorer genom bättre samverkan och helhetssyn. Inom utgiftsområde 19 är bl.a. anslaget A 1. Regionalpolitiska åtgärder en viktig resurs i detta sammanhang genom att det på ett flexibelt sätt kan användas till många olika ändamål. I det följande föreslås förändringar inom de regionalpolitiska företagsstöden som bl.a. skall medverka till att ytterligare öka denna flexibilitet och därmed effektiviteten i stödsystemet. Särskilt betydelsefullt i detta sammanhang är förslaget att sysselsättningsbidraget skall förändras så att prövning av huruvida stöd skall lämnas skall ske från fall till fall beroende på bl.a. hur stort bidrag som bedöms nödvändigt för att åstadkomma den avsedda sysselsättningsökningen. Härigenom blir det också möjligt att anslå medel för sysselsättningsbidrag som ett nytt ändamål under anslaget A 1. Re-gionalpolitiska åtgärder, vilket ytterligare ökar flexibiliteten i det regionalpolitiska arbetet. Vid de överläggningar angående nedsatta so- cialavgifter som pågår med EG kommissionen har framkommit att den är kritisk till stödets nuvarande utformning. Kommissionen har bl.a. föreslagit att nedsättningen av socialavgifter bör omvandlas till indirekt transportbidrag och samordnas med denna stödform. Lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter gäller t.o.m. . Mot bakgrund härav och de begränsade möjligheterna att utvärdera stödformen samt EG kommissionens förslag, avser regeringen att låta utvärdera effekterna av systemet med nedsatta socialavgifter. Utvärderingen bör också belysa på vilket sätt staten bäst stimulerar näringslivets utveckling i de regionalpolitiskt mest utsatta områdena; genom nedsatta socialavgifter eller andra driftstöd, stöd i samband med investeringar och etableringar och/eller med förbättrad samhällelig infrastruktur. transportbidrag (SOU 1997:94) överlämnade sitt betänkande . I avvaktan på fortsatta överläggningar med kommissionen anser regeringen att transportbidraget skall behållas oförändrat. Regeringen tar därför inte nu ställning till transportbidragsutredningens betänkande. För stödformen lån till privata regionala investmentbolag föreslås inte heller några förändringar. Regeringens bedömning: Det är otillfredsställande att inte villkoret att av det antal arbetsplatser som tillkommer till följd av stödet skall förbehållas vartdera könet uppnås. Regeringen avser därför ge i uppdrag att finna nya vägar att uppnå detta mål. Hänsyn till den yttre miljön skall tas vid beslut om stöd. Skälen för regeringens bedömning Regionalt utvecklingsstöd, dvs. regionalt utvecklingbidrag och regionalt utvecklingslån, kan lämnas för i princip alla konkurrensutsatta verksamheter som kan påverkas i fråga om lokalisering eller omfattning. För att få stöd måste en verksamhet uppfylla bl.a. följande allmänna villkor: Den måste bedömas få en tillfredsställande lönsamhet och ge de anställda en varaktig sysselsättning. av antal arbetsplatser som tillkommer till följd av stödet skall förbehållas vartdera könet. Om det finns särskilda skäl kan dock undantag medges. De anställda måste uppbära lön och ha andra anställningsförmåner som är minst likvärdiga med vad som följer av kollektivavtal. Stödmottagaren måste ha auktoriserad eller godkänd revisor. De anställda skall tillförsäkras en tillfredställande arbetsmiljö. Regionalt utvecklingsstöd lämnas efter individuell prövning av varje enskilt ärende. Stöd får inte lämnas med högre belopp än vad som behövs för att investeringen skall komma till stånd. Könskvoteringsvillkoret För att underlätta för kvinnor i stödområdet att finna ett avlönat arbete beslutade att införa ett villkor om könskvotering för det existerande lokaliseringsstödet. har beslutats att villkoret även skall gälla för sysselsättningsbidraget. Det innebär att företag kan beviljas regionalt utvecklingsstöd eller sysselsättningsbidrag om av de nyanställda tillhör det underrepresenterade könet, i realiteten huvudsakligen kvinnor. redovisar att andelen kvinnor i företagen som beviljats regionalt utvecklingsstöd, ligger på en lägre nivå, , än det fastställda målet. Under /96 uppgick andelen kvinnor av den beräknade sysselsättningsökningen till . uppger att en av orsakerna är att en stor andel av företagen finns inom branscher som har låg attraktionskraft hos kvinnor, framför allt verkstadsindustrin. har i en skrivelse till regeringen föreslagit en utvidgning av stödberättigade branscher och investeringar. Verket redogör inte närmare för innebörden av detta förslag. Vidare föreslår att det startas pilotprojekt i en eller flera kommuner i stödområdena i vilka företagen själva ges en central roll att tillsammans med andra berörda aktörer försöka utveckla nya vägar för att öka antalet kvinnor som anställs i företag i vissa branscher. Regeringen bedömer att förslag till utvidgning av stödberättigade verksamheter och investeringar skulle motverka andra viktiga mål med regionala utvecklingsbidrag . Regeringen avser därför att uppdra till att finna nya vägar att öka antalet kvinnor i traditionellt mansdominerade branscher, men också antalet män i kvinnodominerade branscher. Hänsyn till den yttre miljön har föreslagit att ökad hänsyn till den yttre miljön i fortsättningen skall tas vid statlig stödgivning. Som ett led i sitt miljöarbete har myndigheten analyserat de regelverk som styr uppgifter. Slutsatsen är att de regelverk som styr stödgivningen inte ställer krav på miljöhänsyn i enskilda beslut. Detta förhållande kan enligt verket uppfattas som ett hinder mot att väga in miljöaspekter i enskilda stödärenden, vilket begränsar möjligheterna att integrera miljöfrågorna i närings- och regionalpolitiken. anser att en aktiv miljöanpassning av produkter och processer bidrar till nya möjligheter för svenskt näringsliv. Regeringen delar bedömning om att miljöaspekter bör kunna beaktas vid beslut i enskilda stödärenden. Något hinder mot att göra detta redan nu torde knappast föreligga, eftersom det inte finns någon absolut skyldighet att bevilja stöd om vissa i författning angivna villkor är uppfyllda. Det bör därför finnas möjlighet att i den samlade bedömning av projektet som görs i ett stödärende väga in även miljöaspekter. Det finns skäl att överväga om detta skall föranleda ändrade författningsbestämmelser. Frågan bereds nu vidare inom . Det bör i detta sammanhang betonas att det grundläggande syftet med de regionalpolitiska företagsstöden såsom regionalt utvecklingsbidrag, är att skapa livskraftiga regioner genom att stimulera förnyelse och tillväxt i näringslivet i särskilt utsatta regioner. Endast miljöaspekterna liksom andra särskilda aspekter kan därför inte få någon självständig avgörande betydelse i stödhanteringen och det kan inte bli fråga om att i stödärenden utreda miljö- aspekter i vidare mån än det är rimligt med hänsyn till ärendets beskaffenhet. Regeringens förslag: Regionalt utvecklingslån skall namnändras till landsbygdslån. Den sammanlagda finansieringen med landsbygdsstöd (landsbygdsbidrag och landsbygdslån) skall i fortsättningen uppgå till högst av stödunderlaget. Landsbygdsstöd skall fortsättningsvis lämnas endast till små och medelstora företag, med undantag av när stora företag medverkar i ett samverkansprojekt tillsammans med små eller medelstora företag. Regeringens bedömning: Hänsyn till den yttre miljön skall tas vid beslut om stöd. Skälen för regeringens förslag och bedömning beslutade om en ny stödform, landsbygdsstöd, för de mindre företagen i såväl de regionalpolitiska stödområdena som i glesbygds- och landsbygdsområden (prop. 1993/1994:140, bet. 1993/94:AU13, rskr. 1993/94:366). har senare beslutat om vissa ändringar av stödet (prop. 1995/96:201, bet. 1995/96:AU16, rskr. 1995/96:303 samt i prop. 1996/97: 1, bet. 1996/97:AU2, rskr. 1996/97:106). Landsbygdsbidrag kan lämnas med högst till investeringar i såväl byggnader och maskiner m.m. som till s.k. immateriella investeringar. Bidraget kan lämnas till alla privata företag som bedriver verksamhet på marknadsmässiga villkor. , till vilka landsbygdsbidraget i princip är anpassat, medger dock inte att stöd lämnas till företag som bedriver verksamhet inom stålindustri som omfattas av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, till transportsektorn i form av transporter på järnväg, landsväg eller inre vattenvägar, till varvsindustrin, eller till utgifter för investeringar inom jordbruks- och fiskenäringen. Landsbygdsstöd får lämnas till privatägda företag som bedriver verksamhet på marknadsmässiga villkor och till samverkansorgan för att genomföra ett samverkansprojekt. Stöd kan lämnas till företag inom landsbygds- och glesbygdsområden, inom de regionalpolitiska stöd- områdena, stödområde 1, stödområde 2 och tillfälligt stödområde, samt inom vissa tätorter som omfattas av EG:s strukturfondsprogram under förutsättning att stödet ingår som delfinansiering av en åtgärd i ett sådant program. Landsbygdsstöd kan lämnas i form av landsbygdsbidrag, regionalt utvecklingslån eller bidrag till anställda i hemarbete. Landsbygdsbidragets storlek varierar inom de olika stödområdena. Inom glesbygdsområdet kan landsbygdsbidrag lämnas med högst av utgifterna för en stödberättigad investering och inom sådant område i stödområde 1 som inte är glesbygdsområde med högst av utgifterna. I övriga områden, stödområde 2, tillfälliga stödområden och landsbygdsområden kan stöd lämnas med högst av utgifterna. Landsbygdsbidrag kan även lämnas när bidraget lämnas för investeringar i åtgärder som skall genomföras i form av ett samverkansprojekt, som omfattar minst tre företag, är begränsat i tiden och för de deltagande företagen skapar ett mervärde som annars inte skulle uppstå. I strukturfondsprogrammen lyfts samverkansprojektet fram på många sätt. Projekten kan exempelvis avse utveckling av underleverantörsrelationer, av nya marknadssegment eller av nätverk mellan företag, stora som små. Landsbygdsbidrag till små och medelstora företag kan vidare lämnas med högst av utgifterna i områden inom stödområde 1 som inte är gleshetsområde. Landsbygdsbidrag kan lämnas med regionalt utvecklingslån. Det sammanlagda stödet får inte överstiga ett belopp som motsvarar av det godkända utgifterna för investeringen och behovet av rörelsekapital. Regionalt utvecklingslån inom landsbygdsstödet namnändras till landsbygdslån Bland annat för att tydliggöra att regionalt utvecklingslån inom landsbygdsstödet i fortsättningen endast skall användas för mindre investeringar i små och medelstora företag, föreslår regeringen att regionalt utvecklingslån skall namnändras till landsbygdslån. Sänkt stöd Det nuvarande systemet möjliggör att landsbygdsbidrag tillsammans med regionalt utvecklingslån uppgår till högst av stödunderlaget. För att få en bättre överensstämmelse mellan de nationella stödsystemen och för att säkerställa att andelen privat kapital i samband med en investering inte är alltför litet, föreslår regeringen att landsbygdsbidrag och landsbygdslån tillsammans högst skall kunna lämnas av stödunderlaget. Landsbygdsstöd till små och medelstora företag ersatte det tidigare glesbygdsstödet och är således i första hand avsett som ett stöd till mindre företag i de regionalpolitiska stödområdena. Det är anpassat till mindre investeringar. För att främja detta syfte anser regeringen därför att landsbygdsstödet med dess olika finansieringsinstrument i princip skall användas endast för finansiering av projekt i små och medelstora företag. Den definition som föreslås användas för denna gränsdragning är EG kommissionens rekommendation om definition av små och medelstora företag. Landsbygdsstöd skall dock undantagsvis även i fortsättningen kunna lämnas till större företag när dessa medverkar i ett samverkansprojekt, tillsammans med små eller medelstora företag. För finansiering av investeringar i större företag finns i fortsättningen dels regionalt utvecklingsstöd som länstyrelserna och i huvudsak administrerar dels den finansieringsverksamhet som Stiftelsen bedriver. Hänsyn till den yttre miljön I avsnitt 4.1 har närmare redogjorts för behovet av att hänsyn skall tas till den yttre miljön i enskilda stödärenden i fråga om regionalt utvecklingsstöd. Samma behov föreligger enligt regeringens mening även för landsbygdsstöd. Det finns skäl att överväga om detta skall föranleda ändrade författningsbestämmelser. Frågan bereds nu vidare inom . Regeringens förslag: Som villkor för sysselsättningsbidraget skall fortsättningsvis även gälla att bidraget bedöms vara avgörande för att sysselsättnings-ökning skall komma till stånd. Bidragets storlek skall prövas i varje enskilt fall. Regeringens bedömning: Regeringen avser att ge i uppdrag att finna nya vägar att uppnå könskvoteringsvillkoret. Skälen för regeringens förslag och bedömning Syftet med den nuvarande stödformen sysselsättningsbidrag är att främja ökad sysselsättning i stödområde 1 och 2 genom att täcka en del av de ökade kostnader som uppkommer i samband med nyanställningar. Bidraget lämnas , utan särskild behovsprövning, till företag som varaktigt ökar sin sysselsättning. Det sammanlagda bidraget är per årsarbetskraft i stödområde 1 och i stödområde 2. Bidraget betalas ut i fallande skala (se även avsnitt 3.2.4). EG kommissionen har föreslagit lämpliga åtgärder för sysselsättningsbidraget, i form av krav på utbildning i samband med nyanställning, tills vidareanställning för nyrekryterade samt att rekrytering i första hand skall ske av arbetslösa. Dessa förändringar har arbetats in i förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd. De nya bestämmelserna trädde i kraft . EG kommissio- nen godkände därefter sysselsättningsbidraget . För att förstärka sysselsättningsbidragets möjligheter att med större effektivitet främja utvecklingen och omvandlingen av näringslivet föreslår regeringen att det i varje enskilt ärende fortsättningsvis skall prövas om stödet är nödvändigt för att åstadkomma den avsedda sysselsättningsökningen. Nuvarande bidragsbelopp skall betraktas som maximinivåer och prövas i varje enskilt ärende. föreslås att medel för sysselsättningsbidrag fortsättningsvis anvisas under anslaget A 1. Regionalpolitiska åtgärder som ett nytt ändamål. Den föreslagna ändringen beräknas innebära en besparing på . Även fortsättningsvis kommer de flesta beslut om sysselsättningsbidrag att fattas av länsstyrelserna, men både regeringen och skall i vissa fall kunna fatta sådana beslut. Det bör vara en uppgift för regeringen att närmare utforma de nya bestämmelser som kan erfordras med anledning av detta förslag. För sysselsättningsbidrag gäller liksom för regionalt utvecklingsstöd villkoret att av det antal arbetstillfällen som tillkommer till följd av stödet skall förbehållas vartdera könet. Eftersom villkoret inte uppnås har regeringen tidigare (avsnitt 4.1) förklarat att den bl.a. avser att ge i uppdrag att finna nya vägar att uppnå detta mål. Vad som i nämnda avsnitt sägs om könskvoteringsvillkoret gäller i tillämpliga delar även för sysselsättningsbidraget. Som framgår av resultatredovisningen i avsnitt 3.2.4 uppfyller inte heller sysselsättningsbidraget könskvoteringsvillkoret. Regeringens förslag: Tillfälligt småföretagsstöd skall inte längre vara en temporär åtgärd utan ingå bland de företagsinriktade åtgärder som länsstyrelserna kan vidta. Stödformen skall därför i fortsättningen benämnas småföretagsstöd. Skälen för regeringens förslag beslutade att som en temporär åtgärd bl.a. införa ett tillfälligt småföretagsstöd. För att främja sysselsättningsskapande investeringar och inomregional balans kan således tillfälligt småföretagsstöd lämnas av respektive länsstyrelse i hela landet till företag, som inte verkar inom syntetfiberindustrin eller stålindustrin och som har högst 50 anställda. Vidare finns också begränsningar vad gäller bl.a. årsomsättningens och balansomslutningens storlek. Bidrag kan lämnas med högst av stödberättigade utgifter. Reglerna i övrigt är i stor utsträckning desamma som för regionalt utvecklingsbidrag. De närmare villkoren återfinns i förordningen (1994:773) om tillfälligt småföretagsstöd. Som tidigare berörts i avsnitt 3.2.7 har under budgetåren 1994/95 och 1995/96 800 respektive av medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder överförts till länsstyrelserna för verksamhet med tillfälligt småföretagsstöd. I skilda beslut har regeringen tilldelat länsstyrelserna ytterligare medel för verksamhet med småföretagsstöd . Eftersom stödformen enligt gjorda utvärderingar visat sig ha positiva effekter föreslår regeringen nu att den inte längre skall vara temporär utan ingå bland de företagsinriktade åtgärder som länsstyrelserna kan vidta. Regeringen föreslår därför senare (avsnitt 5) att småföretagsstöd införs som ett nytt ändamål inom anslaget A 1.