prop · GL03151D1 · 1998-01-01 00:00:00 — Till dess förtids- och efterlevandepensionerna har anpassats till det reformerade ålderspensionssystemet behöver sådana pensionspoäng inte bara tillgodoräknas dem som kan få ATP i form av ålderspension (födda eller tidigare) utan även för personer födda . De i avsnitten 10 12 redovisade pensionsgrundande beloppen för plikttjänstgöring, barnår och studier kommer inte att grunda pensionsrätt inom ramen för nuvarande ålderspensionssystem. Däremot skall liksom tidigare pensionspoäng beräknas på särskilt sätt för den som uppbär förtidspension (se avsnitt 9). De regler som gäller för tillgodoräknande av ålderspensionsrätt i form av pensionspoäng och om beräkning av ålderspension från ATP-systemet kommer i huvudsak att vara oförändrade efter ålderspensionsreformens genomförande. I vissa avseenden föreslår regeringen dock förändringar även i de nuvarande reglerna om beräkning och fastställande av pensionsgrundande inkomst samt tillgodoräknande av pensionspoäng. Några har redovisats redan i tidigare avsnitt såsom att garantiregeln om arbetsskadelivränta, som tillämpas från och med den månad den försäkrade fyller , slopas för personer födda eller senare (se avsnitt 25.3). Nedan redovisas ytterligare förslag till förändringar. I avsnitt 29.2 redovisas förslag till förändringar av reglerna om pen- sionsgrundande inkomst och beräkning av pensionspoäng och i avsnitt 29.3 redovisas förslag till förändringar i reglerna om beräkning av tilläggspension i form av ålderspension. I avsnitt 29.4 lämnar vi förslag till vissa förändringar i reglerna rörande uttag och utbetalning av pension från ATP-systemet. Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet skall efter reformeringen utgöra en egen försäkringsgren och pensionerna från det systemet skall finansieras med en avgift som skall motsvara den pensionsrätt som tillgodoräknas inom den reformerade delen av systemet. En fast ålderspensionsavgift förutsätter emellertid ett samhällsekonomiskt stabilt system. En förutsättning för detta är att även utvecklingen av ålderspensioner beräknade enligt nuvarande regler knyts till utvecklingen av avgiftsunderlaget. Det har därför i de antagna riktlinjerna föreslagits att vissa förändringar skall ske när det gäller indexering av utgående pensioner. Från och med årsskiftet 2001/2002 föreslås således att även de pensioner som utges enligt nuvarande ATP- regler skall följsamhetsindexeras. Det innebär att de även fortsättningsvis i princip skall följa prisutvecklingen men med justering uppåt eller nedåt för den reala inkomstutvecklingens avvikelse från en viss norm. Följsamhetsindexeringen av pensioner beräknade enligt hittillsvarande regler kommer att behandlas nedan i avsnitt 29.5. I avsnitt 29.6 föreslås att delpension inte skall kunna nybeviljas eller utökas efter utgången av . 29.2 Pensionsgrundande inkomst och pensionspoäng för tilläggspension 29.2.1 Pensionsgrundande inkomst Regeringens förslag: Fr.o.m. skall den pensionsgrundande inkomst som ligger till grund för beräkningen av pensionsrätt för inkomst- och premiepension också ligga till grund för beräkningen av pensionspoäng för tilläggspension. För en person född eller tidigare skall dock pensionsgrun- dande inkomst fastställas endast till den del inkomsterna överstiger ett förhöjt prisbasbelopp. Detta basbelopp skall i första hand räknas av mot inkomster av anställning. Vidare skall för en sådan person inte heller fortsättningsvis pensionsgrundande inkomst fastställas för år efter det att han eller hon har fyllt eller under vilka han eller hon har uppburit hel ålderspension . Bestämmelserna i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (LBP) om underrättelse, omprövning och överklagande skall också fortsätta att tillämpas beträffande pensionsgrundande inkomst för den som är född eller tidigare. Promemorians förslag: Förslagen i Ds 1995:41 stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i avsnitt 13 anfört att pensionsgrundande inkomst fr.o.m. lagstiftningens ikraftträdande bör beräknas och fastställas på samma sätt i såväl ATP- systemet som i det reformerade ålderspensionssystemet eftersom det skulle innebära administrativa komplikationer och dessutom framstå som svårförståeligt för den enskilde om reglerna är olika. Detta gäller dock framför allt personer som tillhör mellangenerationen. Denna grupp skall få sin pension beräknad både enligt nuvarande och reformerade regler. För dem bör därför fastställas endast en pensionsgrundande inkomst. Regeringen föreslår alltså att samma pensionsgrundande inkomst skall ligga till grund för beräkningen av pensionspoäng som den som har förslagits ligga till grund för beräkningen av pensionsrätt i det reformerade ålderspensionssystemet. Den pensionsgrundande inkomsten kommer således att beräknas från första kronan. Det avdrag för det första basbeloppet som görs vid fastställandet av den pensionsgrundande inkomsten inom ATP-systemet föreslås i stället att göras vid fastställandet av pensionspoängen (se avsnitt 29.2.2). Förslaget innebär vidare att beslutet om pensionsgrundande inkomst skall redovisas endast på den underrättelse om tillgodoräknad pensions- rätt som den försäkrade skall få. För personer som är födda eller tidigare bör emellertid som huvudregel oförändrade regler gälla. De kommer att kunna tjäna in pen- sion under endast ett fåtal år efter ikraftträdandet av de reformerade in- tjänandereglerna. Regeringen föreslår därför att den pensionsgrundande inkomsten för personer som är födda eller tidigare även fortsättningsvis skall fastställas enligt den nuvarande ordningen, dvs. den skall fastställas av skattemyndigheten på grundval av taxeringen till statlig inkomstskatt och med avdrag för ett förhöjt prisbasbelopp samt till skillnad från vad som kommer att bli fallet för personer födda eller senare fortfarande redovisas på personens grundläggande beslut om slutlig skatt. Den pensionsgrundande inkomsten skall alltså enligt förslaget för personer födda eller tidigare utgöras av summan av inkomster av anställning och inkomster av annat förvärvsarbete i den mån summan överstiger det för året gällande förhöjda prisbasbeloppet. Som framgår av avsnitten 8 och 13 föreslår vi emellertid vissa föränd- ringar vad avser själva beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten. Vid beräkningen av en försäkrads pensionsgrundande inkomster skall så- ledes, enligt vårt förslag i avsnitt 8.2, avdrag göras för debiterad allmän pensionsavgift som den försäkrade skall betala för dessa inkomster enligt lagen om allmän pensionsavgift. Motsvarande avdrag bör göras även vid fastställandet av pensionsgrundande inkomst för tilläggspension. Vidare föreslås i avsnitt 13 vissa andra förändringar vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst. Enligt huvudregeln är lön eller annan ersättning i pengar eller annan skattepliktig förmån pensionsgrundande inkomst av anställning om ersättningen från en och samma arbetsgivare uppgår till . Sådana inkomster som finns i 11 kap. 2 § första stycket a s AFL är pensionsgrundande som inkomst av anställning även om de inte uppgår till . I nuvarande reglering gäller detta bl.a. för sådan tillfällig förvärvsinkomst av verksamhet som inte bedrivits självständigt. Den förändring som föreslås är att även sådan tillfällig förvärvsinkomst och vissa stipendier (s.k. ) inte skall räknas som pensionsgrundande inkomst om de inte uppgått till . Se mer härom i författningskommentaren. Dessa förändringar bör gälla även personer som är födda eller tidigare. Förslaget innebär alltså att själva beräkningen av inkomster av anställning och inkomster av annat förvärvsarbete skall vara densamma för personer som är födda eller tidigare som för de personer som omfattas av de reformerade reglerna. I det reformerade ålderspensionssystemet skall till skillnad från nu- varande ålderspensionssystem pensionsrätt kunna tjänas in även då den försäkrade fyllt . Någon ändring av reglerna i ATP- systemet föreslås inte i detta avseende. Även fortsättningsvis skall alltså pensionsrätt (pensionspoäng) i det nuvarande systemet kunna tjänas in som längst t.o.m. det år då den försäkrade fyller . Det saknas då anledning att fastställa pensionsgrundande inkomst för personer som är födda eller tidigare för år efter det att de har fyllt . Även i övrigt bör nuvarande regler om när pensionsgrundande inkomst skall fastställas fortsätta att gälla för dem som endast kan tjäna in ålderspensionsrätt i ATP-systemet, vilket innebär att sådan inkomst inte heller skall fastställas för år då en sådan person har uppburit hel ålderspension . Beslut om pensionsgrundande inkomst enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension föreslås i avsnitt 27 som huvudregel kunna omprövas på begäran av enskild endast i samband med att beslut om pensionsrätt och pensionspoäng omprövas och endast sådana beslut som har tillkommit genom omprövning får överklagas. Vi föreslår emellertid att för de personer som är födda eller tidigare skall nuvarande regler fortsätta att gälla. Detta innebär att beslut om den pensionsgrundande inkomsten för dessa personer också framöver skall kunna överklagas särskilt av den enskilde. Vi föreslår vidare att även de regler som finns i nuvarande ålderspensionssystem (LBP) om underrättelse och omprövning av beslut om pensionsgrundande inkomst fortsättningsvis skall gälla för de personer som är födda eller tidigare. Såsom framgått av avsnitt 13 skall i det reformerade pensionssystemet finnas ett intjänandetak för hur hög årlig inkomst m.m. som skall kunna grunda pensionsrätt. Detta föreslås vid lagstift- ningens ikraftträdande motsvara det intjänandetak om 7,5 förhöjda prisbasbelopp som i det nuvarande systemet begränsar den pensions- grundande inkomsten. För att även framöver kunna bibehålla ett samband mellan nivån på förvärvsinkomsterna och den framtida pensionen för flertalet människor, skall intjänandetaket emellertid framöver höjas i takt med den allmänna inkomstutvecklingen. Övergången från den nuvarande prisindexeringen av taket till en inkomstindexering skulle enligt de antagna riktlinjerna ske fr.o.m. årsskiftet 2000/2001. Som en konsekvens av beslut att senarelägga det reformerade ålderspensionssystemets ikraftträdande och ikraftträdandet av utbetalningsreglerna i det reformerade ålderspensionssystemet, dvs. att första utbetalningen av den reformerade ålderspensionen sker först , föreslås att intjänandetaket i det reformerade ålders- pensionssystemet räknas om med inkomstindex först fr.o.m. årsskiftet 2001/2002 (se avsnitt 6.2). Detsamma bör gälla ATP-systemet. Inkomstindexeringen av intjänandetaket kommer inte att få betydelse för personer födda eller tidigare, eftersom de som nämnts inte kommer att kunna tjäna in pensionspoäng de fyller , dvs. 29.2.2 Pensionspoäng Regeringens förslag: Det avdrag för ett förhöjt prisbasbelopp som enligt nuvarande regler görs vid beräkning av pensionsgrundande in- komst skall fr.o.m. i stället göras vid beräkningen av pensionspoäng. För den som är född eller tidigare skall dock äldre bestämmelser om beräkning av pensionspoäng tillämpas även i fortsättningen. Pensionspoäng för inkomst av annat förvärvsarbete än anställning skall tillgodoräknas endast i den utsträckning ålderspensionsavgift och allmän pensionsavgift har betalats. Personer som uppbär förtidspension beräknad utifrån s.k. antagan- depoäng skall, utöver pensionspoäng för eventuell pensionsgrundande inkomst, tillgodoräknas pensionspoäng med en tolftedel av det poängmedeltal som avses i 13 kap. 2 § andra stycket AFL för för vilken han eller hon har uppburit sådan pension. Den som har uppburit partiell förtidspension skall tillgodoräknas motsvarande andel av den antagandepoängen. Om pensionen är samordnad med arbetsskadelivränta eller motsvarande ersättning skall pensionspoäng med anledning av förtidspension endast tillgodoräknas i den utsträck- ning antagandepoängen överstiger pensionspoäng för livräntan eller ersättningen. Är förmånerna samordnade till viss del skall vad som sagts endast gälla den samordnade delen. Pensionspoäng skall inte tillgodoräknas med anledning av förtids- pension för tid före utbetalningsmånaden om förtidspensionen är samordnad med tidigare utbetalad pensionsgrundande ersättning. Om ersättningarna eller ersättningen och förtidspensionen endast är samordnad till viss del skall vad som sagts bara gälla den samordnade delen. Beslut om tillgodoräknande av pensionspoäng för tid fr.o.m. in- skall kunna överklagas särskilt. De nya bestämmelserna om tillgodoräknande av pensionspoäng vid bristande avgiftsbetalning skall också gälla för personer födda eller tidigare. För den som är född eller tidigare och som beviljas förtidspension efter utgången av och som inte till någon del har uppburit sådan pension före nämnda tidpunkt skall även de nya reglerna för beräkning av pensionspoäng med anledning av förtidspension gälla. Ansökan om tillgodoräknande av vårdår skall göras andra året efter utgången av det år för vilket vårdår skall tillgodoräknas. Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1995:41 stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig i denna fråga. Skälen för regeringens förslag: I ATP-systemet görs enligt nu- varande regler i 11 kap. 5 § AFL ett avdrag med ett basbelopp vid fast- ställande av den pensionsgrundande inkomsten. Om denna regel skulle kvarstå oförändrad skulle det få till följd att olika regler för beräkning av pensionsgrundande inkomst skulle gälla inom ATP- systemet och det reformerade ålderspensionssystemet. Särskilda problem skulle då uppstå för dem som tillhör mellangenerationen eftersom de skall tillgodoräknas pensionsrätt enligt båda systemen. Regeringen föreslår därför att basbeloppsavdraget i stället skall göras i samband med fastställande av pensionspoäng. Personer som enligt vårt förslag inte skall kunna tjäna in pensionsrätt i det reformerade systemet, dvs. personer födda eller tidigare, skall i princip även fortsättningsvis få sin ålderspension beräknad helt enligt de regler som gäller i nuvarande ATP-system. Som angetts i föregående avsnitt (29.2.1) skall pensionsgrundande inkomst för personer födda eller tidigare därför även fortsättningsvis fastställas endast till den del inkomsterna överstiger ett förhöjt prisbasbelopp. Som en följd härav måste också nuvarande regler om beräkning av pensionspoäng fortfarande gälla för dessa personer. Vissa av de förändringar som vi här föreslår i ATP-systemet bör emellertid även gälla för dem som är födda eller tidigare. gäller enligt 11 kap. 6 § AFL att vid bristande betalning av tilläggspensionsavgift skall den försäkrade tillgodoräknas pensionspoäng endast för den andel av inkomsten som motsvarar den andel av tilläggspensionsavgiften som har betalats enligt 16 kap. 12 § skattebetalningslagen (1997:483). Någon motsvarande regel för andelsberäkning vid bristande betalning av allmän pensionsavgift finns emellertid inte. Som framgår av avsnitt 13.5. föreslår vi såvitt avser det reformerade ålderspensionssystemet att bestämmelserna om tillgodoräknande av pensionsrätt vid bristande eller underlåten avgiftsbetalning förs över till lagen om inkomstgrundad ålderspension med den justeringen att tilläggspensionsavgift i stället föreslås heta ålderspensionsavgift samt att bestämmelsen ändras till att även omfatta bristande betalning av allmän pensionsavgift. Av de skäl som anförts i det avsnittet föreslår vi att samma regler skall gälla för tillgodoräknande av pensionspoäng. I avsnitt 9 har beskrivits hur förtidspensionärer tillgodoräknas ålders- pensionsrätt inom det nuvarande pensionssystemet och regeringen före- slår där att en motsvarighet till de nuvarande reglerna om att pensionspoäng alltid tillgodoräknas för hela antagandepoängen inte införs i det reformerade pensionssystemet bl.a. eftersom sådana regler i vissa fall skulle ge upphov till en överkompensation i pensionsrätts- hänseende som inte kan anses rimlig. Inom det reformerade systemet skall enligt förslaget en förtidspensionär med antagandepoäng, för som han eller hon har uppburit förtidspension, som pensionsgrundande belopp tillgodoräknas en tolftedel av en mot pensioneringsgraden svarande andel av den s.k. antagandeinkomsten. Förtidspensionären skall därutöver tillgodoräknas pensionrätt på grundval av förvärvsinkomster enligt samma regler som skall gälla för andra försäkrade, oberoende av pensioneringsgrad och av hur förtidspensionen har uppburits. Skälen för att inte införa en motsvarighet till de nuvarande reglerna i det reformerade pensionssystemet har giltighet även i förhållande till nuvarande system. Under den fortsatta beredningen av pensionsreformen har den bedömningen gjorts att de regler som föreslås för det reforme- rade ålderspensionssystemet skall utgöra utgångspunkt för en förändring av de nuvarande reglerna. Regeringen föreslår därför att en förtidspen- sionär med antagandepoäng fr.o.m. som pensionspoäng skall tillgodoräknas så stor del av antagandepoängen som svarar mot pensioneringsgraden. Pensionspoäng på grundval av antagandepoäng skall därvid beräknas . Därutöver skall förtidspensionären kunna tillgodoräknas pensionspoäng på grundval av förvärvsinkomster enligt samma regler som gäller för andra försäkrade. Vårt förslag innebär således att förtidspensionären för som han eller hon har uppburit förtidspension skall tillgodoräknas en mot pensioneringsgraden svarande andel av en tolftedel av antagande- poängen. Hel förtidspension kommer således i princip att med- föra att pensionspoängen för året motsvarar antagandepoängen. Om en förtidspensionär även har haft förvärvsinkomster skall också dessa kunna ge rätt till pensionspoäng. Den som exempelvis har uppburit halv förtidspension beräknad på antagandepoäng skall, utöver pensionspoäng på förvärvsinkomster, som pensionspoäng tillgodoräknas hälften av antagandepoängen. För den som uppburit förtidspension endast under del av året skall antagandepoängen ge pensionspoäng för relevant antal månader, dvs. den skall tolftedelsberäknas. Med den här föreslagna ordningen skall inte vilket är fallet som villkor gälla att en person som har uppburit partiell förtidspension baserad på antagandepoäng skall ha uppburit sådan pension viss minsta tid för att kunna tillgodoräknas pensionspoäng för förvärvsinkomster. Någon garanti för förtidspensionärer med antagan- deinkomst att alltid tillgodoräknas minst antagandepoängen skall inte heller finnas . I den mån en förtidspensionär på grund av me- dicinska orsaker inte har en förvärvsförmåga som korresponderar mot pensioneringsgraden bör detta korrigeras inom förtidspensionssystemet. Vad som sagts om pensionspoäng för förtidspensionärer bör inte gälla den som är född eller tidigare och som till någon del uppbär förtidspension vid ikraftträdandet av de nya intjänandereglerna. Regeringen föreslår därför att den som är född eller tidigare skall omfattas av de nya reglerna för beräkning av pensionspoäng i anledning av förtidspension endast om han eller hon har beviljats förtidspension efter utgången av och inte till någon del har uppburit sådan pension vid utgången av sistnämnda år. I avsnitt 9.4.1 lämnas förslag om samordning mellan förtidspension och arbetsskadelivränta inom det reformerade ålderspensionssystemet. Förslagen innebär att om förtidspensionen är helt samordnad med en ar- betsskadelivränta skall den försäkrade om den sk. antagandeinkomsten är högre än livräntan tillgodoräknas endast den överskjutande delen av antagandeinkomsten som pensionsgrundande belopp. Är förmånerna en- dast delvis samordnade gäller vad som har sagts endast den samord- nade delen. Skäl att behandla motsvarande situationer annorlunda vad gäller ATP-pensioner har inte framkommit. Regeringen föreslår därför att om förtidspensionen är samordnad med arbetsskadelivränta eller annan motsvarande ersättning skall pensionspoäng hänförliga till förtids- pensionen endast tillgodoräknas i den mån antagandepoängen överstiger pensionpoäng för livräntan respektive ersättningen. Om förmånerna en- dast är samordnade till viss del föreslår vi att vad som har sagts skall gälla för den samordnade delen. Om en ersättning som är pensionsgrundande eller för vilken pensions- grundande belopp för antagandeinkomst skall beräknas har betalats ut till den försäkrade och om denne senare för samma månad beviljas annan ersättning som är pensionsgrundande och samordnad med den tidigare utbetalade ersättningen, föreslås det i avsnitt 9.4.2 att den senare be- viljade ersättningen skall vara pensionsgrundande endast fr.o.m. den månad då den börjat betalas ut löpande. Om förmånerna endast är delvis samordnade föreslås att vad som sagts skall gälla för den samordnade delen. Av de skäl som angetts i avsnittet i fråga föreslår vi att motsva- rande regler även skall gälla i ATP-systemet, vilket innebär att antagan- depoäng för förtidspension inte skall tillgodoräknas för tid före den månad pensionen börjar utges löpande om en annan pensionsgrundande och med förtidspensionen samordnad ersättning har betalats ut för samma månad. Vad som sagts föreslås också gälla för personer som är födda eller tidigare och som beviljas förtidspension först efter utgången av och då förtidspensionen inte till någon del avser tid före nämnda tidpunkt. Liksom beträffande det reformerade ålderspensionssystemet föreslår regeringen att även ändringarna avseende intjänandereglerna inom ramen för det nuvarande ATP-systemet skall träda i kraft . Detta får till följd att de föreslagna förändringarna för tillgodoräknande av pensionspoäng får verkan för pensionspoäng som avser tiden efter utgången av . Pensionpoäng för tiden före ikraftträdandet regleras av tidigare bestämmelser i . Detta innebär vad gäller ersättning som betalas ut för förfluten tid att om ersättning betalas ut efter men ersättningen avser tid skall pensionspoängen beräknas enligt äldre bestämmelser. Vad gäller beslut om pensiongrundande inkomst i det reformerade ål- derspensionssystemet föreslås i avsnitt 27 att sådant beslut normalt skall få överklagas endast i samband med att beslut om pensionsrätt överklagas. Motsvarande bör gälla även i ATP-systemet. Vi föreslår där- för att också beslut om pensionspoäng och i samband därmed också beslut om pensionsgrundande inkomst får överklagas och omprövas i enlighet med vad som gäller i det reformerade ålderspensionssystemet. För personer som är födda eller tidigare föreslår vi dock att nu- varande regler skall fortsätta att gälla. Enligt nuvarande regler i 11 kap. 6 a § AFL skall ansökan om att få tillgodoräkna vårdår som år med pensionspoäng göras senast efter utgången av det år som skall tillgodoräknas. Lagrådet påpekar i sitt ytt- rande att det skulle underlätta information och förebygga rättsförluster till följd av förväxlingar om sluttidpunkten för olika anmälningar från enskilda koncentreras till en viss dag och förordar därför att samtliga tidsangivelser som avser enskilda anmälningar ändras till om inte särskilda skäl talar däremot. Regeringen instämmer i Lagrådets uppfattning och föreslår därför att ansökan om tillgodoräknade av vårdår skall göras andra året efter utgången av det år för vilket vårdår skall tillgodoräknas. 29.3 Beräkning av tilläggspension i form av ålderspension Regeringens förslag: Tilläggspension i form av ålderspension skall beräknas uteslutande på fastställda pensionspoäng. skall vidare den del av folkpensionen som kan sä- gas motsvara ersättning för det första förhöjda prisbasbeloppet för vilket tilläggspension inte beräknats, utgöra en del av tilläggspensio- nen. Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1995:41 om kompensation för den folkpension som skulle ha utgetts om pension betalats ut enligt AFL stämmer överens med regeringens förslag, dock att förslaget i Ds 1995:41 endast avser personer födda 1953. Remissinstanserna: Se avsnitt 28.2.