prop · GL0360 · 1998-01-01 00:00:00 — 27 Kultur och medier EU skall bidra till kulturell utveckling i medlemsstaterna. Detta skall ske med respekt för nationella och regionala intressen som det gemensamma kulturarvet skall framhävas. EU:s insatser skall främja samarbetet mellan medlemsstaterna och vid behov stödja verksamhet som syftar till att sprida kunskap om de europeiska folkens kultur och historia, att bevara och skydda kulturarv och att främja icke-kommersiellt kulturutbyte och konstnärligt skapande även inom den audiovisuella sektorn. 27.1 Kulturprogram stödfördelning inkom totalt 914 ansökningar, en ökning jämfört med . Av dessa fick 128 () stöd med sammanlagt 6,8 miljoner ecu. Tio av stöden var s.k. storskaliga projekt. Den svenska utdelningen blev något bättre än föregående år. Fem svenska ansökningar fick totalt 430 057 ecu, vilket motsvarar av antalet stödda projekt och av stödsumman. Ett av stöden var inom åtgärd 2, där fick 250 000 ecu för i . Därutöver deltog svenska organisationer som medarrangörer i 15 andra projekt. Dessutom fördelades 530 000 ecu till Europeiska ungdomsorkestern, 300 000 ecu till Europeiska barockorkestern, 400 000 ecu till kulturhuvudstaden och 100 000 ecu till kulturmånaden i . Sammanlagt har således drygt 8 miljoner ecu fördelats under Kalejdoskop-programmet 1997. om Ariane-programmet togs (efter förlikning mellan rådet och parlamentet). För programmets första år inkom sammanlagt 484 ansökningar. Av dessa avsåg 264 översättningar, vilket innebär en ökning med jämfört med pilotprojektet för böcker och läsning 1996. fördelades totalt 2,3 miljoner ecu till 184 projekt, varav 141 översättningar som fick totalt 734 000 ecu. De svenska ansökningarna var jämnare fördelade på olika stödåtgärder än då översättningarna dominerade. Sex svenska förlag fick sammanlagt 58 000 ecu för 10 översättningar, varav en gällde stödet för referensverk. Tre svenska ansökningar om litterära samarbets- och fortbildningsprojekt fick totalt 127 000 ecu. fick därmed av antalet stödda projekt och av stödsumman. Utländska förlag fick stöd för 10 skönlitterära översättningar från svenska, vilket placerar svenskan på femte plats bland originalspråken, efter franskan, engelskan, tyskan och italienskan, men före t.ex. spanskan, holländskan och danskan. om Raphael-programmet fattades (efter förlikning mellan rådet och parlamentet). I avvaktan på det formella beslutet utlyste kommissionen pilotprojekt under mycket varierande teman, bl.a. att med hjälp av modern teknik studera, bevara och uppmärksamma dekorerade fasader samt att utveckla tematiska nätverk mellan europeiska museer. Av totalt 841 ansökningar beviljades 91 stöd inom en ram på drygt 9,4 miljoner ecu. är ansvarig samordnare för 3 av projekten, som tilldelats totalt 370 000 ecu. deltar i ytterligare 13 projekt som sammanlagt tilldelats nära 870 000 ecu. Kulturramprogrammet Vid rådsmötet antogs ett rådsbeslut om det framtida kulturella samarbetet efter att nuvarande kulturprogram löpt ut. Rådet anmodar där kommissionen att lägga fram förslag om ett s.k. kulturramprogram som omfattar nuvarande tre kulturprogram (, och ). skickade kommissionen ett frågeformulär om ett kulturramprogram till samtliga medlemsländer. Frågor ställdes om programmets huvudsakliga målsättningar, riktlinjerna för programmet, vilka områden som skall ingå, ett nytt stödsystem och vilken typ av verksamhet som skall stödjas. Kommissionen ställde också frågor om beaktande av kulturella aspekter vid genomförandet av övrig gemenskapspolitik (uppföljning av artikel 128:4). har i sitt svar betonat vikten av att kulturfrågorna integreras i övrig gemenskapspolitik, särskilt strukturfonderna och sysselsättningspolitiken. EU:s insatser vad gäller programmets riktlinjer bör, mot bakgrund av subsidiaritetsprincipen, inriktas på gränsöverskridande erfarenhetsutbyte, nätverksbildning och stöd till spridning av verk. Vidare framhåller principen om att urvalet av projekt som är stödberättigade görs av professionella konstnärliga bedömare. anser att systemet med expert-juries bör bibehållas i det nya ramprogrammet. För är det vidare särskilt viktigt att ett nytt ramprogram administreras så kostnadseffektivt som möjligt. Vid rådsmötet diskuterade kulturministrarna hur man skall lösa övergångsperioden från nuvarande kulturprogram till det nya ramprogrammet. löper ut , medan Kalejdoskop och löper ut . Kulturramprogrammet är dock tänkt att träda i kraft först . Rådet har noterat att kommissionen avser att lägga förslag i frågan . framtid diskuterades vid rådsmötet både och . Ett kommissionsförslag kommer att behandlas . Projektet har varit ett mellanstatligt projekt, men kommissionen vill införa ett gemenskapsinitiativ baserat på artikel 128. Förslaget innebär bl.a. att en stad utses, att kulturmånadsprojektet upphör och att ett nytt jury-system införs. Vid rådsmötet skulle ministrarna ha fattat beslut om val av kulturhuvudstad (enhällighetsbeslut), men man kunde inte komma överens. stöder Rigas kandidatur för . 27.2 Mediefrågor MEDIA II har ansökningsomgångar ägt rum inom samtliga av de tre delprogrammen utbildning, distribution och utveckling. Budgeten för hela programmet var ca 60 miljoner ecu. Bland de totalt 32 beviljade ansökningarna till utbildningsprogrammet fanns inte någon svensk ansökan. Av drygt 400 beviljade ansökningar inom utvecklingsprogrammet var 16 svenska. Av ca 480 beviljade ansökningar inom distributionsprogrammet (selektivt stöd) var 23 svenska. Utöver detta har ett nytt system för automatiskt distributionsstöd trätt i kraft. Inom ramen för det automatiska systemet har 6 svenska distributörer beviljats sammanlagt ca 290 000 ecu för distribution av europeisk film . Garantifonden Kommissionen lade fram ett förslag till garantifond för stöd till europeisk audiovisuell produktion. Fondens kapital föreslogs bli 200 miljoner ecu, varav EU-budgeten skulle täcka 90 miljoner ecu. Övriga insatser skulle komma från den privata finansiella marknaden. Kommissionens förslag har inte vunnit stöd bland ett antal medlemsländer. Kritiken har främst avsett fondens inriktning på produktioner från större länder och språkområden, bristen på intresse från privata finansiärer samt problem med att få fonden att fungera enligt kommersiella principer. Kommissionens förslag har vidareutvecklats i ett antal kompromissförslag. Det senaste förslaget presenterades av det luxemburgska ordförandeskapet . Förslaget innebär att bidraget från EG-budgeten minskas till totalt 30 miljoner ecu. skall fonden enbart behandla filmprojekt; TV-produktioner utesluts. En kvot föreslås skapas till förmån för projekt med en budget om mindre än 4 miljoner ecu. Den finansiella sektorn förutsätts inte medverka i finansieringen av fonden. Även detta kompromissförslag har kritiserats av flera medlemsländer. har ställt sig negativt till förslaget, bl.a. mot bakgrund av att finansieringen av bidraget från EG- budgeten inte är klar och att TV-sektorn inte omfattas av förslaget. Vid det formella ministerrådsmötet beslutades att frågan skulle lämnas över till det brittiska ordförandeskapet med uppdrag att särskilt analysera frågor kring distribution av filmproduktioner. TV-direktivet Ändringarna i det direktiv som brukar kallas TV utan gränser , 89/552/EEG, beslutades . Då hade kommissionens förslag om ändringar diskuterats i ungefär . Vid början hade avslutat sin andra läsning och föreslagit ett stort antal ändringar i ministerrådets gemensamma ståndpunkt . Förlikningsförhandlingen ägde rum , varvid en överenskommelse nåddes mellan parlamentet och rådet. Efter det att parlamentet för sin del hade godkänt överenskommelsen beslutade ministerrådet att godkänna det ändrade direktivet. De viktigaste ändringarna i förhållande till direktiv är följande. Reglerna för att bestämma vilken medlemsstat som skall ansvara för ett visst TV-företag förtydligas. En helt ny regel införs som skall säkerställa att TV-sändningar av viktiga evenemang även blir tillgängliga för den stora publiken. Köp-TV-inslag regleras på i princip samma sätt som reklaminslag. En kontaktkommitté inrättas som skall fungera som ett forum för diskussioner mellan kommissionen och medlemsstaterna om direktivets tillämpning. Under behandlingen av kommissionens ändringsförslag drev bl.a. frågan om ett förbud i direktivet mot TV-reklam som särskilt vänder sig till barn. Eftersom inte fick gehör för dessa synpunkter röstade mot ministerrådets gemensamma ståndpunkt. Med hänsyn till att parlamentet inte återkom till sitt tidigare förslag om skärpta regler, och att det därmed inte fanns möjlighet att nå längre i frågan, beslutade att vid den slutliga omröstningen rösta för det ändrade direktivet. Även om vid denna revidering av TV-direktivet inte lyckades få med ett förbud mot reklam riktad till barn, så har vi dock skapat ett intresse för frågan. Rådet har beslutat att kommissionen skall göra en studie av effekterna av TV-reklam på minderåriga. Möjligheterna att genom tekniska anordningar ge föräldrar möjlighet att filtrera bort program som de inte önskar att barnen skall se skall också belysas av kommissionen. Bakgrunden till den nya bestämmelsen om TV-sändningar av evenemang är att TV-rättigheterna till viktiga evenemang, framför allt inom sportområdet, i ökad utsträckning säljs med avsikt att evenemangen skall sändas ut i olika former av betal-TV. De nya reglerna syftar till att säkerställa att i varje fall de viktigaste evenemangen även i fortsättningen skall kunna sändas i TV till hela befolkningen. De omfattar inte bara sportevenemang utan alla evenemang av särskild vikt för samhället. Reglerna innebär att en medlemsstat har rätt att besluta att TV-företag som har ensamrätt till TV-sändning från evenemang inte får utnyttja denna rättighet på sådant sätt att en betydande del av befolkningen hindras att följa evenemanget i direktsändning i fri TV. De andra medlemsstaterna skall se till att även de TV-företag som de har ansvar för respekterar sådana beslut. En förutsättning för det sistnämnda är att beslutet har anmälts till kommissionen och att kommissionen har kommit fram till att åtgärderna är förenliga med gemenskapsrätten. Ändringarna i direktivet skall vara genomförda i medlemsstaternas lagstiftning . Public service-protokollet Radio- och TV-företag med uppgift att verka i allmänhetens tjänst finns i de flesta medlemsstater. Dessa företag har ett grundläggande ansvar för information, nyhetsförmedling, kulturförmedling och offentlig debatt. Verksamheten är emellertid inte begränsad till dessa områden, utan företagen sänder program av många olika slag, även sådana som utgör huvudinnehållet i kommersiell radio och TV. har klagat till kommissionen eftersom de anser att konkurrensen snedvrids genom att allmännyttiga TV-företag i många länder erhåller finansiering både från det allmänna och genom reklamintäkter. En viss osäkerhet har tidigare rått om rättsläget bl.a. när det gäller hur man skall betrakta finansiering med allmänna medel som inte avser endast vissa begränsade uppgifter. Vid regeringskonferensens avslutning i enades man, med bl.a. som pådrivande part, om ett protokoll som i huvudsak innebär att varje medlemsstat har rätt att bestämma omfattningen och organisationen av den allmännyttiga sändningsverksamheten. Finansieringen får dock inte påverka handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som kan strida mot det gemensamma intresset, varvid kraven på att utföra uppdraget att verka i allmänhetens tjänst skall beaktas. Skydd för minderåriga och mänsklig värdighet presenterade kommissionen en grönbok om skyddet av minderåriga och mänsklig värdighet inom de audiovisuella tjänsterna och informationstjänsterna. Syftet med grönboken är att diskutera alternativa åtgärder. framhöll i sitt svar på grönboken att nationella eller överstatliga insatser i nuvarande skede i första hand bör ha till uppgift att stödja branschens frivilliga åtaganden. följde kommissionen upp sin grönbok genom ett förslag till rekommendationer om skyddet av minderåriga och mänsklig värdighet inom de audiovisuella tjänsterna och informationstjänsterna. De rekommendationer som föreslås syftar till att främja åtgärder för självreglering. Medlemsstaterna skall bl.a. uppmuntra att organ för självreglering att etiska regler upprättas. Parallellt med detta arbete har kommissionen arbetat fram en plan om olagligt och skadligt innehåll på Internet. Konvergens beslutade kommissionen om en grönbok om konvergensen mellan sektorerna för telekommunikationer, medier och informationsteknik, och vilka följder detta får för lagstiftningen. har skickats ut till medlemsstaterna för synpunkter fram till . 27.3 Kultur och sysselsättning sände kommissionen en enkät till medlemsstaterna mot bakgrund av den planerade grönboken om kultur och sysselsättning (presenteras ). Kommissionen efterfrågade exempel på särskilt representativa projekt som visar på sysselsättningspotentialen i kultursektorn. I svaret till kommissionen understryks kulturens instrumentella roll för sysselsättningen. Tillväxt och sysselsättning är centralt i den politik. Den har lyft fram kulturområdets möjligheter att bidra till tillväxt och regional utveckling som ett led i kampen mot arbetslösheten. Erfarenheterna av tidigare insatser visar att kulturprojekt kan påverka sysselsättningen positivt. Vidare lämnades följande fyra svenska exempel på kultursektorns sysselsättningspotential: , och örlogsbas, och . 27.4 Övriga frågor Rådet har tagit initiativ till en kommissionsstudie där man skall undersöka om och i så fall hur man kan tillåta att nationella fasta bokpriser kan länkas samman i vissa europeiska språkområden. Rådet har även antagit rådsslutsatser där kommissionen uppmanas att, i sitt förslag till ett s.k. kulturramprogram, lägga fram förslag till förmån för musiken i . Vidare har rådet fattat beslut om att anmoda kommissionen att göra en studie om moms för kulturella varor och tjänster. Frågan om momssatser är dock en fråga för . I rådets eller kommissionens regi har expertkonferenser hållits om bl.a. den europeiska musikindustrin, forskningscentrum på kulturområdet, kulturstatistik, kulturhuvudstadsprojektet och digital-TV-teknik. 28 Informationsteknik och samhället lägger stor vikt vid att följa och stödja det framväxande informationssamhället. En av de mer centrala händelserna var den konferens om globala nätverk som hölls i den 6 . Vid konferensen undertecknades en deklaration om globala nätverk. Denna behandlar frågor om hur alla skall beredas tillgång till de globala nätverken på likvärdiga villkor och hur förtroendet för nätverken skall kunna upprätthållas. antogs ett flerårigt gemenskapsprogram för att stimulera etablerandet av informationssamhället i . Programmet har följande mål: att öka allmänhetens medvetenhet och förståelse för vilken potentiell betydelse informationssamhället och dess nya tillämpningar har över hela , att optimera de socio-ekonomiska fördelarna av informationssamhället, att stärka roll i den globala dimensionen av informationssamhället. Programmet kommer att löpa från till och omfattar ett antal åtgärder inom respektive målområde. Budgeten är satt till 25 miljoner ecu. Elektronisk handel Bonndeklarationen förespråkade ett brett angreppssätt på de frågor som sammanhänger med de globala nätverken såsom Internet. En central del av deklarationen var behandlingen av elektronisk handel. Frågan har också aktualiserats genom det amerikanska initiativet A Framework for Global Electronic Commerce som presenterades av president . President initiativ tar, till skillnad från den europeiska deklarationen, bara upp frågor som är av vikt för handeln. Det finns dock inga större principiella skillnader i synen på vad som är centralt för utvecklingen av global elektronisk handel. En dialog har inletts mellan och där syftet är att finna gemensamma utgångspunkter för hur möjligheterna till handel på Internet skall kunna utnyttjas till sin fulla potential. antogs ett gemensamt uttalande om elektronisk handel. Kommissionen har antagit två dokument som är viktiga för det fortsatta utvecklingsarbetet. Det första var ett meddelande om elektronisk handel (KOM (97) 157 slutlig) som antogs . Det andra var ett meddelande om digitala signaturer (KOM (97) 503 slutlig) från . En grundläggande förutsättning för säker handel på nätet är att man kan skapa säkra system för digitalaa signaturer. Elektronisk handel och digitala signaturer är frågor som måste hanteras både i ett europeiskt och internationellt perspektiv. Det EU- arbete som pågår förväntas få stor betydelse för utvecklingen. Handlingsplan för Internet Internet fortsätter att utvecklas i snabb takt. Kommissionen antog en handlingsplan för säker användning av Internet. Genom planen vill kommissionen underlätta IT-branschens arbete med att finna modeller för självreglering så att den kan ta ett större ansvar för innehållsfrågor, bl.a. genom att stödja framväxten av system för klassning och filtrering av innehåll. Utöver detta syftar planen till att öka den allmänna medvetenheten om hur innehållsfrågor på Internet kan hanteras samt stödja utvecklingen, utreda legala frågor och koordinera arbetet på internationell nivå. Kommissionen avser att lägga ett förslag till beslut om att rådet skall anta en budget på totalt 30 miljoner ecu för att genomföra handlingsplanen 2001. Övriga initiativ inleddes aktiviteter på flera områden där det troligtvis kommer att synas resultat . Utöver det arbete som nämnts ovan finns det ytterligare ett antal initiativ som förtjänar att nämnas i detta sammanhang. Kommissionen arbetar bl.a. med en åtgärdsplan för att stärka den europeiska IT-industrins konkurrenskraft. Vidare har ett system för information och samarbete kring reglering av informationssamhällets tjänster tagits fram. Systemet är baserat på direktiv /189/EEG som reglerar ett informationsförfarande för tekniska standarder och föreskrifter. Syftet är att motverka nationella regleringar som försvårar tillhandahållande av tjänster inom EU. presenterade kommissionen ett meddelande (KOM (97) 623 slutlig) om den s.k. konvergensen inom sektorerna för telekommunikationer, medier och informationsteknik och om hur den påverkar regelverken inom dessa sektorer. DEL 3 EUROPEISKA UNIONENS FÖRBINDELSER MED OMVÄRLDEN 29 Utrikes- och säkerhetspolitik Det samarbete som etablerades i genom Fördraget om Europeiska unionen på det utrikes- och säkerhetspolitiska området (GUSP) fortsätter att fördjupas. Utrikesministrarna möts månatligen för att diskutera utrikespolitiska frågor. På tjänstemannanivå förbereds frågorna inom EU:s politiska kommitté samt därunder inom ett antal olika GUSP- arbetsgrupper. Samarbetet utgör EU:s andra pelare och är mellanstatligt till sin karaktär. I princip samtliga beslut fattas med enhällighet. Det nya Amsterdamfördraget återspeglar den ambition som funnits hos medlemsstaterna att öka EU:s handlingsförmåga och effektivitet i GUSP för att främja fred och säkerhet. En ny beslutstyp, gemensamma strategier, har förts in i det nya fördraget som ett komplement till Europeiska rådets nuvarande befogenhet att ange riktlinjer i GUSP. Dessa beslut kommer att fattas av med enhällighet. Beslut i ministerrådet kommer i större utsträckning att fattas med kvalificerad majoritet, dock med bibehållen vetorätt. Beträffande insatser som rör försvarsdimensionen gäller fortsatt enhällighet. Även möjligheten till röstnedläggning, vid enhälliga beslut, förutses bidra till ökad effektivitet. har aktivt verkat för att EU skall ges bättre förutsättningar att agera inom ramen för krishantering. Efter ett svensk-finskt initiativ fastställer det nya fördraget att humanitära, fredsbevarande och fredsskapande insatser skall bli ett huvudelement i det säkerhetspolitiska samarbetet. och övriga observatörer i VEU ges härvid rätt (men inte skyldighet) att fullt ut delta i dessa uppgifter. Beslut om deltagande är i varje enskilt fall nationellt. Observatörerna får vidare full rätt att delta i planering och beslutsfattande i sådana insatser till vilka de själva bidrar. Förberedelser har redan inletts för att inrätta en gemensam enhet för politisk planering och tidig förvarning i GUSP. Denna enhet kommer att ledas av ministerrådets generalsekreterare, vilken enligt det nya fördraget skall fungera som EU:s höge representant för GUSP. har medlemsstaterna genomfört gemensamma démarcher i ett antal olika frågor. En god sammanhållning har bidragit till en tydlig attityd i den politiska dialogen med länder där brister i respekten för de mänskliga rättigheterna förekommer. Uppföljningen av EU:s förbindelser med och med är exempel på detta. EU har bl.a. enats om gemensamma ståndpunkter om stöd till konfliktförebyggande i , om EU:s deltagande i de internationella insatserna i , samt om fortsatta sanktioner mot () och mot bakgrund av brister i respekten för de mänskliga rättigheterna. EU har också enats om att gemensamt följa upp FN:s sanktioner mot UNITA i och mot . EU-insatser inom ramen för GUSP genomförs genom beslut av rådet om gemensamma åtgärder. De finansiella medel som behövs tas som regel från ett särskilt anslag i gemenskapsbudgeten (30 miljoner ecu ). har EU på detta sätt lämnat stöd till fredsprocessen i och till insatser för valprocessen i Bosnien- . Vidare har EU deltagit i det internationella samfundets ansträngningar i området kring de i . Betydande bidrag till röjning av antipersonella minor har också lämnats. En förteckning över gemensamma ståndpunkter och åtgärder som antagits samt över gemensamma uttalanden finns i bilaga 4. 29.1 Säkerhetspolitik Inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken har unionens medlemsländer samordnat sin politik på ett antal områden av säkerhetspolitisk betydelse. Till de viktigaste frågorna hör förberedelserna för till Öst- och . Europeiska rådets beslut vid toppmötet i , att en genomgång av skall göras med samtliga kandidatländer, har direkt relevans för utvecklingen i närområde. Vid mötet beslutades också att förhandlingar om villkoren för medlemskap, inom ramen för en mellanstatlig konferens, skall i en första omgång inledas med sex kandidatländer, däribland och . Förberedelser för förhandlingar med övriga kandidatländer, bl.a. och , skall också inledas. har även stått högt på EU:s dagordning. EU har såsom den enskilt största bidragsgivaren aktivt stött fredsprocessen i , framför allt genom återuppbyggnadsinsatser. Efter den svåra krisen i har EU bidragit till återuppbyggnads- och säkerhetsinsatser i landet. EU har också givit finansiellt stöd till den polisrådgivningsinsats (MAPE) som VEU genomför inom ramen för övergripande mandat i . deltar med fyra poliser i MAPE. EU:s egen övervakningsinsats i (ECMM) har verksamt bidragit till fredsprocessen i Bosnien och . En ECMM-grupp har även tjänstgjort i . EU fortsatte att utveckla relationerna med i syfte att stärka demokratiska och ekonomiska reformer och att integrera landet i de europeiska samarbetsstrukturerna. har för fortsatt genomförts. EU ägnade också betydande uppmärksamhet åt relationerna med , där framför allt insatser för att stärka den stagnerande reformprocessen stått i fokus. Oenighet kring genomförandet av överenskommelse mellan att stänga kärnkraftverket Tjernobyl har fortsatt utgjort en stötesten i relationerna. I samordnar EU-kretsen sina ståndpunkter inom flertalet områden. Stor uppmärksamhet har ägnats främjandet av demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer, bl.a. genom unionens fältmissioner på . EU och VEU har upprättat närmare institutionella relationer i enlighet med utfallet av . Samarbetet handlar framför allt om att utveckla arbetsrelationerna mellan EU och VEU så att EU effektivt skall kunna använda sig av VEU för att göra insatser vid kriser. EU samarbetar även inom nedrustningsområdet. I intog EU- länderna en gemensam hållning i flertalet resolutioner och beslut som fördes till omröstning. På kemvapenområdet verkade EU bl.a. genom démarcher i och för dessa