prop · GL03182 · 1998-01-01 00:00:00 — påpekar att de män som besöker ungdomsmottagningarna är äldre än de kvinnliga besökarna, vilket medför att en generell åldersgräns på exem- pelvis utestänger en stor del av nuvarande besökare. för barnsjuksköterskor föreslår i stället att ungdoms- mottagningarna knyts till primärvården. påpekar att frågan om organisation och hu- vudmannaskap har lösts lokalt och på olika sätt. Det är därför av största vikt att ungdomsmottagningarna även fortsättningsvis ges möjlighet att verka och utvecklas efter lokala förutsättningar och behov. Det är önsk- värt att det finns arbetsformer som även tillgodoser pojkarnas behov. Kommittén utgår ifrån att följer utvecklingen av ung- domsmottagningarna i landet särskilt med avseende på mottagningarnas psykosociala insatser. Regeringen anser att det är viktigt att ungdomsmottagningarnas före- byggande verksamhet utreds innan organisations- och huvudmannaskaps- förändringar genomförs. En översyn av ungdomsmottagningarna skall därför genomföras i anslutning till det uppdrag som regeringen kommer att ge (se avsnitt 8.1). I sammanhanget bör även pojkar- nas möjlighet till stöd och råd uppmärksammas. 8.5 Asylsökande barn Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att belysa det medicinska omhändertagandet för asylsökande barn. Kommitténs förslag: Överensstämmer i princip med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Förslaget möter inga invändningar. Skälen för regeringens bedömning: Många familjer som söker asyl i har traumatiska upplevelser bakom sig. Dessutom avspeglas det epidemiologiska läget hos den egna sociala gruppen i hemlandet. De asylsökandes hälsoproblem växlar starkt mellan olika grupper av asylsö- kande och med skiftande politiska skeenden i världen. Detta ställer na- turligtvis stora krav på ett såväl professionellt medicinskt omhänderta- gande som på att dessa familjer och inte minst barnen behöver en trygg och säker tillvaro de väntar på besked i tillståndsfrågan. redovisade en undersökning av hälso- och sjukvården för asylsökande och flyktingar (SoS 1996:9). Av rapporten framgår bl.a. att asylsökande barn med traumatiska upplevelser i hem- landet och barn som kommer ensamma till endast identifieras vid ett fåtal enheter. Innehållet i hälsokontrollen vid ankomsten borde dess- utom bättre anpassas till den epidemiologiska situationen i flyktingens hemland. Ytterligare en brist var att psykiatrisk kompetens oftast sakans vid förläggningarna med växlande möjligheter att bedöma psykiska pro- blem. Metodutvecklingen för behandling av traumatiserade flyktingar behöver enligt rapporten utvecklas. pekade också på att svårigheter skulle kunna komma att uppstå när landstingen skulle överta ansvaret för all flyktingsjukvård. Landstingen har, i enlighet med beslut (prop. 1993/94:94, bet. 1993/94:SfU11, rskr. 1993/94:1889), tagit över ansvaret för de asylsökandes sjukvård. Enligt överenskommelsen mellan staten och företrädare för sjukvårdshuvudmännen skall landstingen ge vuxna asylsökande akut sjuk- och tandvård samt annan vård som inte kan anstå. Asylsökande barn skall få samma hälso- och sjukvård samt tand- vård som i bosatta barn. Asylsökande skall också erbjudas hälso- undersökning enligt riktlinjer i allmänna råd från . Staten skall enligt överenskommelsen kompensera landstingen för vård som ges till asylsökande m.fl. Tillämpningen av överenskommelsen skall följas upp av i samråd med . Vidare skall tillämpningen av överenskommelsen vad avser vårdens omfattning, kostnader och statens ersättningar följas upp och beaktas i den nya överenskommelsen som skall träffas mellan staten och års utgång. har lämnat en första upp- följningsrapport om effekterna av överenskommelsen mellan staten och om hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. Av rapporten framkommer bl.a. en viss förbättring avseende information och tillgänglighet sedan överenskommelsens ikraftträdande. Vad avser barnfamiljer har samtliga personer som erbjudits hälsokontroll för barn accepterat erbjudandet. Här behöver dock informationsutbytet mellan landstingen och förbättras för att landstingen skall nå samtliga familjer. De flesta landstingen har genomfört viss utbildning av personalen inför övertagandet av vården av asylsökande. har särskilda vårdcentraler eller den sjukvårds- organisation vid förläggningarna som redan fanns inrättad använts för de asylsökandes sjukvård. Vårdens organisation kommer dock att integreras i landstingens ordinarie sjukvård. Mot bakgrund av det ovan anförda och i syfte att erhålla en bättre kun- skap om de asylsökande barnens medicinska omhändertagande avser re- geringen att ge i uppdrag att belysa situationen för barnen efter det att landstingen tagit över ansvaret för de asylsökandes sjukvård.