prop · GL0385 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1997/98:85 Redogörelse för verksamheten inom Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för verksamheten inom . Innehållsförteckning 1 Inledning 4 2 Verksamheten i ministerkommittén 4 2.1 Medlemskretsen av konsolidering 4 2.1.1 Övervakning av efterlevnaden av medlemsstaternas åtaganden 5 2.1.2 Samarbets- och biståndsprogram 6 2.2 Samarbete med icke-medlemsländer och andra organisationer 7 2.3 100:e ministerkommittémötet förberedelser för toppmötet 7 2.4 Toppmötet 9 2.4.1 Ett särskilt program för skydd av barn 10 2.5 101:a ministerkommittémötet - uppföljning av toppmötet 11 2.5.1 Översyner av verksamhet 12 2.6 firar 12 3 och dess övervakningsorgan 13 3.1 En ny domstol för mänskliga rättigheter 13 3.2 Det löpande arbetet 13 3.3 Ratifikationsläget 15 4 Arbetet inom ramen för verksamhetsprogrammet 16 4.1 Mänskliga rättigheter och demokratifrågor 17 4.1.1 Mänskliga rättigheter 17 4.1.2 Europeiska konventionen mot tortyr m.m. 17 4.1.3 Nationella minoriteter 18 4.1.4 Kamp mot rasism och främlingsfientlighet 18 4.1.5 Jämställdhet mellan kvinnor och män 19 4.1.6 Sociala stadgan 19 4.1.7 Massmedier 21 4.1.8 Asyl-, flykting- och medborgarskapsfrågor 21 4.1.9 Lokal demokrati och gränsöverskridande samarbete 22 4.1.10 Bioetik 23 4.1.11 Rättsfrågor 23 4.2 Sociala frågor och livskvalitet 24 4.2.1 Social trygghet 24 4.2.2 Socialpolitik 25 4.2.3 Arbetsmarknadsfrågor 25 4.2.4 Invandrares integration m.m. 25 4.2.5 Befolkningsstudier 26 4.2.6 Hälso- och sjukvård 27 4.2.7 Miljö och regional planering 28 4.3 Kulturfrågor och kulturell mångfald 29 4.3.1 Utbildning, kultur och kulturarv 29 4.3.2 Idrott 33 4.3.3 Ungdomsfrågor 34 5 Arbetet inom ramen för partsavtalen 35 5.1 på social- och hälsoområdet 35 5.2 36 5.3 sociala utvecklingsfond 37 5.4 Pompidougruppen för narkotikafrågor 39 5.5 Filmstödsfonden Eurimages 40 5.6 Kommissionen för demokrati genom lag 40 5.7 Det europeiska audiovisuella observatoriet 41 5.8 Nord/Sydcentrum 41 6 Förteckning över medlemsländer 43 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............44 1 Inledning bildades efter slut av tio likasinnade länder i , däribland . Krigets grymheter och erfarenheterna av nazism och fascism hade skapat en insikt om behovet av samarbete för att värna respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. öppnades stadga för undertecknande. är beslutande och verkställande organ. Den består av medlemsländernas utrikesministrar och representerar således medlemmarnas regeringar. När ministrarna inte är samlade sköter deras ställföreträdare, ambassadörerna i , det löpande arbetet. Den parlamentariska församlingen har rådgivande uppgifter samt spelar en central roll som idégivare och debattforum. I en resolution om förbindelserna med de nationella parlamenten, som antogs 1966 (nr 319), uppmanar den parlamentariska församlingen regeringarna att lägga fram en rapport om verksamheten i ministerkommittén för sina parlament. Regeringen har lämnat sådana redogörelser för åren 1967 96, senast genom skr. 1996/97:140. I denna skrivelse lämnas en redogörelse för verksamheten inom . upptogs inget nytt medlemsland i . Däremot blev frågor som rör övervakningen av efterlevnaden av medlemsstaternas åtaganden föremål för betydande uppmärksamhet. Arbetet präglades i hög grad av det andra toppmötet i organisationens historia, vilket ägde rum i den 10 . Följdriktigt ägnades det 100:e ministerkommittémötet åt förberedelser för toppmötet medan det 101:a mötet huvudsakligen befattade sig med uppföljning av de dokument som stats- och regeringscheferna beslutat om. ordinare budget uppgick till ca . Denna kraftiga ökning i förhållande till siffran , 845 miljoner, berodde på att 1997 var första året som deltog fullt ut i finansieringen. Under kalenderåret utbetalades för svenskt vidkommande via sammanlagt ca till organisationens verksamhet. 2 Verksamheten i ministerkommittén 2.1 Medlemskretsen av konsolidering har beviljat inträde för 17 nya medlemsländer. Samtliga utom ett är belägna i . Senast inträdde och , respektive . Dessa båda länders upptagande i organisationen föregicks av ingående prövning och intensiv debatt i parlamentariska församlingen och ministerkommittén, vilket har beskrivits i de två närmast föregående årens regeringsskrivelser. tillkom inga nya medlemmar. Uppmärksamheten koncentrerades i stället på att i medlemskretsen befästa respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Detta skedde dels inom ramen för ministerkommitténs övervakning av efterlevnaden av gjorda åtaganden, dels genom konkreta samarbets- och biståndsinsatser för att komma till rätta med definierade problemområden (se vidare avsnitt 2.1.1 och 2.1.2). Ansökningar om medlemskap föreligger från , , , och . Samtliga dessa länder har tillträtt kulturkonvention och beviljats gäststatus i den parlamentariska församlingen, vilket utgör naturliga steg på vägen mot fullvärdigt medlemskap. Vad gäller beslutade emellertid den parlamentariska församlingen , mot bakgrund av den i demokratiskt hänseende ogynnsamma utvecklingen i landet, att frysa såväl behandlingen av dess medlemskapsansökan som dess gäststatus i församlingen. Parlamentarikerna valde att inte helt avskaffa gäststatusen eftersom de önskade behålla viss kontakt med vitryska kollegor för att kunna stödja positiva utvecklingstendenser. Till skillnad från övriga kandidatländer inbjöds inte att delta vid toppmötet . meddelade /98 sin avsikt att ansöka om medlemskap i . En delegation kommer att besöka för att diskutera frågan. Om nämnda stater och upptas som fullvärdiga medlemmar har i bokstavlig mening blivit en alleuropeisk organisation. 2.1.1 Övervakning av efterlevnaden av medlemsstaternas åtaganden övervakningsprocess utgör ett politiskt komplement till de traditionella rättsliga instrumenten på området. Den har tillskapats mot bakgrund av senare års förskjutning av kriterierna för medlemskap i , från krav på en fungerande demokrati till utfästelser att uppfylla villkoren och visa prov på god vilja i den riktningen. En effektiv och kontinuerlig granskning i efterhand i kombination med stödåtgärder för att angripa de svaga punkter som identifieras under granskningens gång är av största betydelse för fortsatta trovärdighet. Det egentliga övervakningsarbetet inleddes med ämnet yttrande- och informationsfrihet. Avsikten är att föra en konstruktiv dialog, på jämställd basis och med utgångspunkt i tematiskt upplagda skriftliga rapporter, om hur var och en av medlemsstaterna efterlever sina åtaganden. påbörjades granskning på temat demokratiska institutioners sätt att fungera. Förberedelser pågår för att behandla rättssystemets sätt att fungera respektive lokal demokrati. Parallellt med att nya ämnen tas upp fortsätter bearbetningen av ämnen som redan varit föremål för behandling. pläderade vissa medlemmar för en förändring av den med möda framförhandlade övervakningsmetoden i riktning mot att existerande brister skall påtalas men utan omnämnande av vilka länder som felar. Detta motsätter sig , liksom en majoritet av medlemsstaterna, eftersom hela proceduren skulle urvattnas väsentligt om man frångick den strukturerade genomgången land för land. Även den parlamentariska församlingen har inrättat ett särskilt utskott som har i uppdrag att granska uppfyllandet av medlemskapsförpliktelser. Detta sker ländervis genom att en delegation sänds till det land som är föremål för övervakning för att på ort och ställe tala med representanter för såväl regering som opposition och andra beslutsfattare. En diskussion pågår om hur ett starkare samband skall kunna etableras mellan ministerkommittén och församlingen för ömsesidigt utbyte av den värdefulla kunskap som granskningsprocesserna resulterar i. Beträffande regeringens övergripande syn på mänskliga rättighetsfrågor i utrikespolitiken hänvisas till skr. 1997/98:89. 2.1.2 Samarbets- och biståndsprogram För att grundläggande principer skall få önskat genomslag är det en angelägen uppgift att stödja såväl nya medlemsländer som kandidatländer med utbildning och rådgivning. Samarbets- och biståndsprogrammen är huvudsakligen inriktade på uppbyggnad av ett fungerande rättssamhälle och förankring av de mänskliga rättigheterna i det rättsliga och politiska systemet liksom utbyte på regional och lokal nivå. Målet är att utveckla och konsolidera demokratisk säkerhet i hela . Den kostnadskrävande utvidgningen österut har sammanfallit med finansiell åtstramning i medlemsstaterna och åtföljande restriktivitet även när det gäller budget. På grund av den ansträngda budgetsituationen har överskottsmedel i form av outnyttjade anslag och överskjutande inkomster i rad tagits i anspråk för integrationen av i stället för att betalas tillbaka till medlemsläderna. har också lämnat frivilliga bidrag, senast då beviljades till projekt i och . Vidare äger en betydande del av stödinsatserna rum i samverkan med EU och/eller (). kom detta till konkret uttryck bl.a. i . Samordningen organisationerna emellan syftar till ett effektivt utnyttjande av de kompetensmässiga och ekonomiska resurser som står till buds. 2.2 Samarbete med icke-medlemsländer och andra organisationer relationer med kandidatländerna liksom samverkan med EU och inom ramen för biståndsprogrammen har berörts ovan. Även i övrigt är mycket aktivt i det internationella samarbete som vuxit fram och framför allt efter det slut. Rådet har en mängd formella och informella kontakter dels med stater som varken är medlemmar eller har ansökt om medlemskap, dels med andra internationella organisationer. Det finns även en utbyggd samverkan med enskilda organisationer Heliga Stolen har en permanent observatör ackrediterad vid . erhöll , och observatörsstatus. är observatör i den parlamentariska församlingen. Med FN samarbetar främst när det gäller mänskliga rättigheter och bekämpande av tortyr. Rådet är observatör i FN:s kommission för mänskliga rättigheter och har kontakt med flera av . antogs en uppdaterad överenskommelse om relationerna mellan och EU, genom vilken utökat samarbete bl.a. i form av deltagande i varandras möten möjliggörs. Det kan för övrigt noteras att förväxlingar ofta uppstår mellan och det , dvs. EU:s högsta politiska organ som består av medlemsländernas stats- och regeringschefer. och verkar i hög grad för likartade mål, dvs. respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. styrka ligger i det system av rättsligt bindande konventioner som byggts upp och som bl.a. garanterar individens rättigheter på grundval av demokratiska värderingar. inriktning är i första hand att med utgångspunkt från ett säkerhetspolitiskt perspektiv arbeta med konfliktförebyggande, icke-militär krishantering och återuppbyggnad efter konflikter. Båda organisationerna bidrar aktivt med olika former av stöd till de nya demokratierna i . och kommer att ägna betydande uppmärksamhet åt att utveckla det ömsesidiga samarbetet. Representanter på olika nivåer möts regelbundet för att diskutera frågor av gemensamt intresse. 2.3 100:e ministerkommittémötet förberedelser för toppmötet höll sitt 100:e ministerkommittémöte under ordförandeskap av utrikesminister . Den svenska delegationen leddes av utrikesminister . Överst på dagordningen stod förberedelserna för andra toppmöte. Som bakgrund kan nämnas att initiativet till ett nytt toppmöte kom från parlamentariska församlingen och att dess talman, den tyska förbundsdagsledamoten , valde att lansera det vid ett besök hos president . erbjöd sig att stå värd för ett möte i och fastställde datum för evenemanget till den 10 . utvecklade inför ministerkommittén sina tankar om dagordningen för toppmötet och angav därvid fyra huvudområden: demokrati och mänskliga rättigheter, mänsklig värdighet och sociala frågor, medborgares säkerhet samt utbildning och kulturell mångfald i ett demokratiskt perspektiv. Utrikesminister underströk i sitt inlägg bl.a. betydelsen av en koncentrerad agenda för toppmötet, den vikt fäster vid konsolidering och utveckling av existerande rättsliga instrument samt organisationens roll på det sociala området, inte minst vad gäller skydd av barn. Hon uttryckte också förhoppningen att dödsstraffet skall vara avskaffat i hela till rådets 50-årsjubileum . Ministrarna var eniga om att ett politiskt bokslut behövde göras av vad som skett efter det första toppmötet i som man, med sikte på det stundande 50-årsjubileet, borde ta ut färdriktningen för organisationens framtida arbetsuppgifter och dess roll bland andra internationella institutioner i . betonade sitt intresse för toppmötesförberedelserna och inbjöd till ett planeringsmöte i , vilket ägde rum den 10 . Vid det 100:e mötets slut avlöste som ordförande i ministerkommittén och övertog ledningen i den arbetsgrupp för toppmötet som inrättats tidigare . Ministerkommittémötet hade inletts med en informell sammankomst i generalsekreterarens residens, enligt ett mönster som etablerades . , OSSE-ordförandeskapets personlige representant i och f.d. österrikisk förbundskansler, introducerade kvällens diskussion som gällde möjliga utvägar ur den albanska krisen. Samma tema återkom då ministrarna utlovade aktivt stöd för att återskapa demokratiska och rättsstatliga spelregler i det krisdrabbade medlemslandet. Insatserna skulle äga rum i samarbete med EU och , med som samordnande instans. Ministrarna uttalade också fortsatt beredskap att bidra till de internationella ansträngningarna för att främja demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i , ett av de länder som ansökt om medlemskap i . De konstaterade att tre andra kandidatländer , och hade tillträtt kulturkonvention. Tilläggas kan att de nordiska delegationscheferna, i enlighet med den tradition som utbildats, sammanträdde med sina baltiska motsvarigheter. utrikesminister, som ledde mötet, tog tillfället i akt att redogöra för det finländska förslaget att inrätta en kommissionär för mänskliga rättigheter. Förslaget har svenskt stöd, under förutsättning dels att kommissionärens huvuduppgifter kommer att gälla information och utbildning, dels att funktionen inte blir och heller inte uppfattas som en judiciell instans vid sidan av den nya domstolen. 2.4 är en organisation i förvandling. har medlemsantalet nära nog fördubblats, från 23 till 40 stater. står både EU och NATO inför viktiga utvidgningsprocesser. har breddat sina aktiviteter. Allt detta påverkar självfallet verksamhet. Det andra toppmötet skall ses bl.a. mot ovannämda bakgrund. Avgörande för beslutet att hålla toppmötet var dock främst en insikt om behovet att dels konsolidera de framsteg som gjorts, dels dra upp riktlinjerna för arbete . Vid mötet den 10 var samtliga 40 medlemsländer, liksom kandidatländerna , , och , representerade av sina stats- eller regeringschefer. Den svenska delegationen leddes av statsminister . EU representerades av kommissionens ordförande och av ordförandelandet utrikesminister . Även generalsekreterare liksom talmännen i den parlamentariska församlingen respektive den europeiska kongressen för lokala och regionala myndigheter, och , framträdde vid mötet. De båda talmännens deltagande underströk det nära sambandet mellan ministerkommittén och övriga två huvudorgan. Dessutom var företrädare för observatörsländerna Heliga Stolen, , och närvarande. Samtliga deltagare i toppmötet betonade betydelse och vikten av respekt för demokratiska spelregler, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Statsminister poängterade i sitt anförande det viktiga samspelet mellan och andra internationella organisationer, i första hand EU och . Han underströk Östersjösamarbetets betydelse. Statsministern tog också upp behovet av att förstärka dubbla roll som övervakare av medlemsstaternas förpliktelser och som stöd i strävandena att efterleva ingångna åtaganden. För att uppnå ambitiösa mål krävs emellertid resurser, vilka medlemmarna måste vara beredda att ställa till förfogande. Vidare betonades den vikt fäster dels vid att den nya blir ett effektivt instrument i kampen för mänskliga rättigheter, dels vid att barns behov av skydd i bred bemärkelse blir föremål för särskild uppmärksamhet. Toppmötet resulterade i en politisk deklaration samt en handlingsplan med följande fem huvudrubriker. - Demokrati och mänskliga rättigheter - Sociala frågor - Medborgares säkerhet - Demokratiska värden och kulturell mångfald - Strukturer och arbetsmetoder. Slutdokumenten avspeglar väl svenska prioriteringar. Bland många viktiga ämnen kan av speciellt intresse nämnas den nya domstolen för mänskliga rättigheter, övervakningen av efterlevnaden av medlemsstaternas åtaganden och särskilda insatser för skydd av barn. Dessa teman behandlas utförligare i avsnitten 3.1, 2.1.1 och 2.1.2 respektive 2.4.1. Vad gäller förslagen i handlingsplanen om dels ett förbud mot kloning av människor, dels en intensifierad kamp mot korruption och organiserad brottslighet vidtog ministerkommittén redan vid sitt möte konkreta åtgärder genom att anta ett tilläggsprotokoll respektive ett antal riktlinjer (jämför även avsnitten 4.1.10 och 4.1.11). I anslutning till mötet ägde en mängd bilaterala samtal rum mellan de närvarande stats- och regeringscheferna. I samband med toppmötet utgavs publikationen UD informerar 1997:1, en organisation i förvandling. 2.4.1 Ett särskilt program för skydd av barn I förhandlingarna inför toppmötet drev särskilt frågan om barns villkor. föreslog på ett tidigt stadium en text om skydd av barn och kriminalisering av barnpornografi under huvudrubriken medborgares säkerhet. önskade emellertid se barnfrågorna återspeglade även i ett vidare perspektiv med positiva förtecken. Efter förhandlingar fick också ett program för att tillvarata barns intressen sin plats under huvudrubriken sociala frågor i handlingsplanen. Regeringen har utfäst sig att lämna ett frivilligt bidrag på för programmets upprättande. I samband med ministerkommitténs novembermöte tillkännagav efter samråd med att man aktivt önskar delta i utformningen av programmet liksom att man ställer till förfogande för dess genomförande. Efter samråd mellan sekretariat och berörda i de svenska och norska regeringskanslierna om programmets inriktning lyfts ärendet till ministerkommitténivå. Tanken är att ett förslag för den närmaste tvåårsperioden skall lanseras när ministrarna samlas till sitt 102:a möte . kommer att vara värd för en familjeministerkonferens inom ram. Den skall ha ett positivt barninriktat tema och förväntas dels göra en första utvärdering av programmet, dels ge ett värdefullt bidrag till det fortsatta arbetet. I sammanhanget kan nämnas att , ordförande i ministerkommittén , har tagit initiativ till ett uppföljningsmöte till kongressen mot kommersiellt sexuellt utnyttjande av barn som ägde rum i . Mötet planeras äga rum i . 2.5 101:a ministerkommittémötet - uppföljning av toppmötet höll sitt 101:a ministerkommittémöte med den franske Europaministern som ordförande. delegation leddes av statssekreterare . Mötet började med en informell kvällssession hemma hos generalsekreterare . Diskussionen gällde nationella minoriteter och inleddes av , högkommissarie för minoritetsfrågor. Huvudtema var uppföljning av toppmötesbesluten. Många ämnen i slutdokumenten berördes men på ordförandelandets önskemål kretsade debatten huvudsakligen kring en av handlingsplanens huvudrubriker, nämligen strukturer och arbetsmetoder. Ett av lanserat förslag om att tillsätta en kommitté av visa personer för att bidra med såväl konkreta reformidéer som visioner för framtida verksamhet vann gehör. Några grundtankar bakom förslaget är att organisationen behöver förändras dels för att motsvara de krav som utvidgningen medfört, dels för att kunna reagera snabbare vid politiska kriser i medlemsländerna. I sammanhanget poängterades på nytt vikten av en väl fungerande samverkan mellan och andra internationella aktörer, främst EU och . Statssekreterare underströk i sitt inlägg behovet av strukturella reformer inom . Han tog upp det av , och , prioriterade särskilda programmet för barn. Vidare anknöt han till utrikesminister appell vid majmötet om ett snabbt avskaffande av dödsstraffet i samtliga medlemsländer. I enlighet med vad som uppdragits åt dem i toppmötets handlingsplan antog ministrarna dels ett antal vägledande principer för kampen mot korruption och organiserad brottslighet, dels ett tilläggsprotokoll med förbud mot kloning av människor till konventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin. Ministrarna beslutade att fortsätta behandla toppmötesdokumenten vid sina kommande möten och instruerade ställföreträdarna att närmast avrapportera vid det 102:a ministerkommittémötet . Innan det formella mötet tog sin början samlades de nordiska och baltiska delegationsledarna för ett informellt samtal. Den 101:a sessionen föregicks också av ett möte mellan representanter för ministerkommittén och den parlamentariska församlingen, vid vilket allmän tillfredsställelse med utfallet av toppmötet kom till uttryck. I samband med ministerkommittémötet öppnades den europeiska konventionen om medborgarskap för undertecknande, med som en av 15 undertecknare. Konventionen innehåller principer och regler rörande alla aspekter på medborgarskap. I direkt anslutning till mötet överlämnade ordförandeskapet i ministerkommittén till . 2.5.1 Översyner av verksamhet Som framgått ägnade det 101:a mötet stor uppmärksamhet åt strukturer och arbetsmetoder. Ett principbeslut fattades om att tillsätta en kommitté av visa personer för att granska möjligheterna att reformera organisationen. En ingående diskussion om personsammansättning och mandat följde. enades ministerkommittén på ställföreträdarnivå om följande. förre president utsågs till ordförande i kommittén. Ytterligare fyra ledamöter nominerades i personlig kapacitet, däribland utrikesminister och utrikesminister . Vidare ingår talmannen i och ordföranden i kommissionen för demokrati genom lag samt företrädare för EU:s respektive ordförandeland liksom en representant för värdlandet . Kommitténs mandat är huvudsakligen inriktat på att förstärka politiska profil och förbättra dess effektivitet, genomslagskraft och synlighet. Uppdraget kan delas in i fyra huvudområden: relationerna till EU och , beslutsfattande inom organisationen, aktiviteter och program samt finansiering och budget. En interimsrapport skall avges till ministerkommittén redan vid dess möte och en slutrapport . pågår separata översyner av sociala sektor och ungdomssektorn. Mer om detta i anslutning till redovisningen av respektive område i avsnitt 4. 2.6 firar stadga öppnades för undertecknande i . inleddes förberedelserna för organisationens 50- årsjubileum, i samverkan mellan ministerkommittén, den parlamentariska församlingen och den europeiska kongressen för lokala och regionala myndigheter (kommunalkongressen). För ministerkommitténs del har en särskild arbetsgrupp bildats som, mot bakgrund av det ungerska ordförandeskapet , leds av ambassadör i . Medlemsländerna har uppmanats att börja planera för hur jubiléet skall uppmärksammas på nationell nivå. Redan nu förutses en högtidlig minnesceremoni i . , den 7 , äger det 104:e ministerkommittémötet rum i på inbjudan av ordförandelandet. Mötet kommer bl.a. att ägnas summering av vad som åstadkommits sedan det andra toppmötet och hur man skall gå vidare mot förverkligande av handlingsplanens beslut. har det också gått föll, vilket möjliggjorde öppning österut och innebar startpunkten för en period av dynamisk utveckling i organisationens historia. 3 och dess övervakningsorgan 3.1 En ny domstol för mänskliga rättigheter Den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () har ratificerats av samtliga medlemsstater utom . Konventionen och dess 11 tilläggsprotokoll utgör ett av de mest effektiva internationella skydden för de mänskliga rättigheterna i världen.