prop · GL0360 · 1998-01-01 00:00:00 — Europeiska konferensen kommer att vara ett multilateralt forum för politiskt samråd som skall behandla frågor av allmänt intresse för deltagarna i syfte att utveckla och intensifiera deras samarbete på områdena utrikes- och säkerhetspolitik, rättsliga och inrikes frågor samt även på andra områden av gemensamt intresse särskilt ekonomi och regionalt samarbete. Konferensens ordförandeskap kommer att innehas av den stat som innehar ordförandeskapet i Europeiska unionens råd. På inbjudan av ordförandeskapet kommer konferensen att sammanträda en gång med stats- och regeringscheferna och kommissionens ordförande och en gång med utrikesministrarna. Konferensen kommer att hålla sitt första möte i . Anslutnings- och förhandlingsprocessen 10. gick igenom den nuvarande situationen i var och en av de elva kandidatstaterna på grundval av kommissionens yttranden och rapporten från rådets ordförandeskap. Mot bakgrund av denna granskning beslutade det att inleda en anslutningsprocess som om- fattar de tio kandidatstaterna i samt . Denna anslutningsprocess faller inom ramen för genomförandet av artikel O i Fördraget om Europeiska unionen. erin- rar om att alla dessa stater uppmanas att ansluta sig till Europeiska unionen på grundval av samma kriterier och att de deltar på lika vill- kor i anslutningsprocessen. Denna process som är pågående och allomfattande innehåller de inslag som beskrivs nedan. a) Rammekanismen 11. Anslutningsprocessen kommer att inledas med ett möte med utrikesministrarna från Europeiska unionens femton med- lemsstater, de tio kandidatstaterna i samt genom att en enda rammekanism upprättas för dessa kandi- datstater. Vid behov kommer utrikesministrarna från Europeiska unionens femton medlemsstater att möta sina kolleger från de tio kandidatstaterna i samt . Mot bakgrund av erfarenheterna av den strukturerade dialogen kan även fackministermöten övervägas. b) Den förstärkta föranslutningsstrategin 13. Den förstärkta föranslutningsstrategin syftar till att sätta alla kandi- datstater i i stånd att bli medlemmar i unionen och att därför redan före anslutningen så långt som möjligt anpassa sig till unionens regelverk. Denna strategi byg- ger i likhet med Europaavtalen, som fortfarande utgör grunden för Europeiska unionens förbindelser med dessa stater, på partnerskap för anslutning och på förstärkning av föranslutningsstödet. Den kommer att åtföljas av en analys av unionens regelverk, vid vilken varje kandidatstat skall behandlas skilt för sig . i) Partnerskap för anslutning 14. Partnerskap för anslutning är ett nytt instrument som utgör kärnan i den förstärkta föranslutningsstrategin genom att samla alla former av stöd till kandidatstaterna i inom en enda ram. Inom denna enda ram kommer man på ett detaljerat sätt att för varje kandidat sammanföra dels prioriteringarna när det gäller övertagan- det av unionens regelverk, dels de finansiella medel, särskilt Phare, som finns att tillgå för detta ändamål. I detta sammanhang kommer de finansiella insatserna att vara beroende av vilka framsteg kandi- datstaterna gör och mer specifikt av hur planen för övertagandet av regelverket följs. Rådet kommer att enhälligt besluta om upprättandet av partner- skapen, som utgör en väsentlig faktor i föranslutningsstrategin. På denna grundval kommer rådet sedan att med kvalificerad majoritet och besluta om principer, prioriteringar, mellanliggande mål, viktiga anpassningar samt om villkoren i varje enskilt partnerskap. När en kandidatstat saknar en väsentlig förut- sättning för fortsatt föranslutningsstöd skall rådet enligt samma regler vidta lämpliga åtgärder. ii Förstärkning av föranslutningsstödet 17. Föranslutningsstödet kommer att ökas väsentligt och, som ett kom- plement till Phare programmet som redan har omorienterats mot pri- oriteringar i samband med anslutningen, kommer det att omfatta stöd till jordbruket och ett strukturellt instrument med vars hjälp åtgärder liknande dem som genomförs i Sammanhållningsfon- dens regi kan prioriteras. Finansiellt stöd till de länder som omfattas av utvidgningsprocessen kommer, när det gäller fördelningen av stödet, att grundas på princi- pen om lika behandling, oavsett tidpunkten för anslutning och sär- skild uppmärksamhet kommer att ägnas de länder som har de största behoven. I detta sammanhang välkomnar det av kommissionen föreslagna stödsystemet för att dessa länder skall komma i nivå med de övriga. Utan att besluten om budgetplanen 2006 föregrips kommer Phare-programmet att inriktas på anslutningsperspektivet genom att två prioriterade mål sätts upp, nämligen förstärkning av den administrativa och rättsliga kapaciteten (av anslaget) och av investeringar som är knutna till övertagandet och tillämpningen av gemenskapens regelverk (). Vissa gemenskapsprogram (t.ex. på områdena för utbildning, yrkes- utbildning och forskning) kommer att vara öppna för kandidat- staterna, vilket ger dem möjlighet att lära känna unionens politik och arbetsmetoder. Ett sådant deltagande bör beslutas från fall till fall och varje kandidatstat bör lämna ett eget finansiellt bidrag som gradvis ökas. Phare kommer även i fortsättningen att vid behov kunna stå för en del av finansieringen av kandidatstaternas nationella bidrag. Denna finansiering bör ligga kvar på av Phare- programmets finansieringsram, utöver deltagandet i ramprogrammet för forskning och utveckling. Kandidatstaterna bör kunna delta, som observatörer och när det gäller de punkter som berör dem, i de kommittéer som har till uppgift att följa upp de program som de bidrar finansiellt till, enligt bestämda villkor som skall anpassas till de enskilda fallen. Kandidatstaterna kommer att kunna delta i gemenskapsorgan efter beslut från fall till fall. En särskild föranslutningsstrategi för kommer att bygga på deltagande i viss målinriktad verksamhet, särskilt i fråga om för- stärkning av kapaciteten i fråga om administration och domstolsvä- sende samt inom området rättsliga och inrikes frågor, deltagande i vissa gemenskapsprogram och gemenskapsorgan (enligt samma strategi som tillämpas för de övriga kandidatstaterna), utnyttjande av det tekniska stöd som ges via TAIEX (kontor för in- formationsutbyte om tekniskt bistånd). c) Kommissionens yttranden och anslutningsförhandlingarna 23. Kommissionens yttranden om kandidatstaterna ger en god helhets- analys av situationen i varje kandidatstat mot bakgrund av de kriterier för anslutning som fastställdes av i . Utsikten till anslutning utgör en enastående drivkraft för kandidatstaterna när det gäller att påskynda genomförandet av en politik som överensstämmer med unionens regelverk. Överförandet av unionens regelverk på lagstiftningsområdet utgör ett nödvändigt inslag, men detta är inte i sig tillräckligt, eftersom även dess praktiska tillämpning skall säkerställas. framhöll att det finns ett samband mellan ständiga insatser för att lyfta kandidatstaterna till gemenskapens nivå inom sektorspolitikområdena, särskilt den inre marknaden och därmed sammanhängande politikområden, och en väl fungerande gemen- skapspolitik efter anslutningen. Iakttagandet av de politiska kriterierna från utgör en förutsättning för inledandet av varje anslutningsförhandling. De eko- nomiska kriterierna och förmågan att uppfylla de åtaganden som föl- jer av anslutningen har bedömts och bör bedömas på ett framåtblick- ande och dynamiskt sätt. Ett beslut om att inleda förhandlingar innebär inte att förhandlingarna kommer att avslutas . Slutförandet av förhandlingarna och de olika kandidatstaternas därpå följande anslutning kommer att vara beroende av hur varje enskild stat iakttar Köpenhamnskriterierna samt av unionens förmåga att uppta nya medlemmar. beslutar att sammankalla bilate- rala regeringskonferenser för att inleda förhandlingar med , , , , och om villkoren för de- ras tillträde till unionen samt de anpassningar av fördragen som detta tillträde innebär. Dessa förhandlingar kommer att föras på grundval av de förhandlingar som rådet beslutade om . Parallellt kommer förberedelsen av förhandlingarna med , , , och att påskyndas, särskilt genom en analys av unionens regelverk. Denna förberedelse kan också tas upp under bilaterala möten på ministernivå med unionens medlemsstater. anslutning bör vara till gagn för alla folkgrupper och bidra till fred och försoning. Anslutningsförhandlingarna kommer att ut- göra ett positivt bidrag till att nå en politisk lösning på Cypern- problemet genom underhandlingar under ledning vilka bör föras med sikte på att upprätta en federation som omfattar de bägge folkgrupperna och de bägge zonerna. I detta sammanhang begär att regerings vilja att i delegationen för anslutningsförhandlingarna ta med företrädare för den turk- cypriotiska folkgruppen också uttrycks i handling. För att denna be- gäran skall uttryckas i handling kommer ordförandeskapet och kommissionen att ta nödvändiga kontakter. d) Uppföljningsförfarande 29. När det gäller granskningen av de framsteg som har gjorts av varje kandidatstat i inför anslutningen med avse- ende på Köpenhamnskriterierna, i synnerhet i vilken takt övertagan- det av unionens regelverk sker, kommer kommissionen att för varje stat överlämna regelbundna rapporter till rådet, vilka i förekommande fall skall åtföljas av rekommendationer att inleda bilaterala rege- ringskonferenser och detta . Innan dessa rapporter utarbetas kommer förverkligandet av partnerskapen för an- slutning och framstegen beträffande övertagandet av regelverket att studeras tillsammans med varje kandidatstat inom ramen för Europa- avtalens organ. Kommissionens rapporter kommer att ligga till grund för de beslut som inom rådets ram skall fattas om hur anslutningsför- handlingarna skall föras och om de skall utvidgas till att omfatta andra kandidater. I detta sammanhang skall kommissionen fortsätta att följa den metod som fastställs i Agenda i utvärderingen av kandidatstaternas förmåga att uppfylla de ekonomiska kriterierna och att påta sig de skyldigheter som anslutningen medför. Det är lämpligt att bibehålla en dynamisk strategi när kandidatstater- nas framsteg skall utvärderas inom ramen för de regelbundna rappor- ter som kommissionen kommer att förelägga rådet. En europeisk strategi för 31. bekräftar att har möjlighet att ansluta sig till Europeiska unionen. skall bedömas på grundval av samma kriterier som övriga kandidatstater. Eftersom de politiska och eko- nomiska förhållandena i landet är sådana att anslutningsförhandlingar inte kan inledas, anser att det ändå är viktigt att fastställa en strategi för att förbereda anslutning genom att föra landet närmare Europeiska unionen på alla områden. Denna strategi bör bestå av en utveckling av de möjligheter som erbjuder, en fördjupning av tullunionen, ett genomförande av finansiellt samarbete, en tillnärmning av lagstiftning och övertagande av unionens regel- verk, och deltagande, enligt beslut från fall till fall, i vissa program och i vissa organ i analogi med vad som anges i punkterna 19 och 21. kommer på nytt att granska denna strategi bl.a. på grundval av artikel 28 i associeringsavtalet, mot bakgrund av Köpen- hamnskriterierna och den ståndpunkt som antogs av rådet . Dessutom kommer deltagandet i Europeiska konferensen att ge Eu- ropeiska unionens medlemsstater och möjlighet att stärka dialogen och samarbetet på områden av gemensamt intresse. erinrar om att stärkandet av band med Eu- ropeiska unionen även är avhängigt av att de politiska och ekono- miska reformer som har inlett fortsätter, särskilt i fråga om en anpassning till de normer och den praxis för mänskliga rättigheter som gäller i Europeiska unionen: respekt för och skydd av minorite- ter, upprättandet av tillfredsställande och stabila förbindelser mellan och , tvistlösning, bl.a. på rättslig väg, och särskilt genom , samt stöd till de förhandlingar un- der FN:s ledning som syftar till att nå fram till en politisk uppgörelse på , på grundval av tillämpliga resolutioner utfärdade av . stöder riktlinjerna från rådets möte (allmänna frå- gor) om de framtida förbindelserna mellan unionen och och uppmanar kommissionen att lägga fram lämpliga förslag. UTVECKLINGEN AV UNIONENS POLITIK: AGENDA 2000 37. välkomnade kommissionens meddelande Agenda 2000 om utvecklingen av unionens politik och den framtida ekono- miska ramen. Det bekräftar nödvändigheten av att före utvidgningen säkerställa att unionen är i stånd att möta den under de bästa förhål- landen genom att anpassa sina politikområden och finansieringen av dem på det sätt som bedömts som nödvändigt samt med beaktande av att en ekonomisk ram för unionens politik är oundgänglig. Kravet på budgetdisciplin och utgiftseffektivitet måste gälla såväl på unions- nivå som på medlemsstatsnivå. anser att kommissionens förslag i Agenda ut- gör en god utgångspunkt för fortsatta förhandlingar i syfte att nå ett avtal om unionens politik och den ekonomiska ramen. Det uppmanar kommissionen att lägga fram sina förslag om samtliga dessa frågor mot bakgrund av de första diskussionerna och de nuvarande riktlinjerna. noterar kommissionens avsikt att lägga fram sin rapport om hur systemet med egna medel fungerar. Det är viktigt med hänsyn till kraven på insyn och öppenhet att i pre- sentationen och genomförandet av den framtida ekonomiska ramen göra en tydlig åtskillnad mellan de utgifter som hänför sig till unio- nen i dess nuvarande sammansättning och de som reserveras för framtida medlemmar i form av föranslutnings- eller anslutningsstöd. DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN 40. noterade resultatet av rådets (jordbruk) arbete. Unionen har viljan att fortsätta att utveckla den nuvarande europeiska jordbruksmodellen och att eftersträva större intern och ex- tern konkurrenskraft. Det europeiska jordbruket måste såsom eko- nomisk sektor vara multifunktionellt, hållbart, konkurrenskraftigt och fördelat på hela det europeiska territoriet, inbegripet de regioner som har särskilda problem. Det är lämpligt att fortsätta, fördjupa, anpassa och komplettera den reformprocess som inleddes genom att ut- vidga den till att omfatta Medelhavsproduktionen. Reformen bör leda till lösningar som är ekonomiskt sunda och livskraftiga, socialt acceptabla och som möjliggör rimliga inkomster samt full balans mellan produktionssektorer, producenter och regioner och undviker snedvridning av konkurrensen. De ekonomiska medel som krävs för att genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken skall fastställas på grundval av jordbruksriktlinjen. EKONOMISKA OCH MONETÄRA UNIONEN 41. konstaterar med tillfredsställelse att de väsentliga åtgärder som behövs för övergången till den gemensamma valutan nu har genomförts tack vare det arbete som utförts av rådet, kommissio- nen, och Europeiska monetära institutet: Stabilitets- och tillväxtpakten och lagtexterna beträffande eurons rättsliga status har godkänts av rådet. I detta sammanhang har man beslutat att eurosedlar och mynt skall införas från och med den 1 ja- nuari 2002. Rådet har i en gemensam ståndpunkt fastställt valörerna och de tek- niska specifikationerna för euromynten. Rådet och har enats om tidsplanen och de prak- tiska bestämmelserna för hur man skall förbereda de beslut som be- kräftar vilka medlemsstater som uppfyller de nödvändiga villkoren samt för utnämning av ordförande, vice ordförande och medlemmar i direktion. I detta sammanhang kommer kommissionen och Europeiska monetära institutet att överlämna sina konvergensrapporter före utgången av mars och medlemsstaterna har uppmanats att offentliggöra den nödvändiga ekonomiska statistiken under som den delges kommissio- nen. De bilaterala växelkurser som kommer att användas för att fastställa omräkningskursen för euron kommer att tillkännages för de medlemsstater som från början ingår deltar i euroområdet. uppmanar medlemsstaterna att på alla nivåer på- skynda de sista praktiska förberedelserna, som bör vara avslutade , när det gäller genomförandet av den tredje etappen av EMU. noterar rådets rapport om förberedelserna inför tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen. Denna rap- port återger principerna och villkoren för en förstärkt ekonomisk samordning mellan de stater som har en gemensam valuta samt mel- lan dessa och de stater som ännu inte kan delta i eurosamarbetet. Enligt fördraget skall spela en central roll i samord- ningen av medlemsstaternas ekonomiska politik och ha befogenhet att fatta beslut på berörda områden. skall särskilt vara det enda organ som har befogenhet att utarbeta och anta de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som utgör det främsta instru- mentet för ekonomisk samordning. Genom att har denna avgörande ställning i centrum för samordnings- och beslutsprocessen när det gäller ekonomiska frågor garanteras enhet och sammanhållning inom gemenskapen. Ministrarna i de stater som ingår i euroområdet får sammanträda in- formellt för att diskutera frågor som har samband med det särskilda ansvar som de delar i fråga om den gemensamma valutan. Kommis- sionen och, i förekommande fall, skall in- bjudas att delta i dessa möten. Varje gång frågor av gemensamt intresse behandlas skall dessa dis- kuteras av ministrarna i samtliga medlemsstater. I samtliga fall då ett beslut skall fattas skall detta göras av Ekofin- rådet enligt de förfaranden som fastställs i fördraget. När det gäller genomförandet av bestämmelserna om valutapolitiken står det klart att allmänna riktlinjer för valutapolitiken gentemot en eller flera icke gemenskapsvalutor kommer att utarbetas endast i un- dantagsfall mot bakgrund av de principer och den politik som fast- ställs i fördraget. Rådet och skall när de företräder gemen- skapen på internationell nivå fullgöra sina uppgifter på ett effektivt sätt och iaktta den behörighetsfördelning som föreskrivs i fördraget. Kommissionen kommer att knytas till den yttre representationen i den mån detta är nödvändigt för att den skall kunna spela den roll be- stämmelserna i fördraget ger den. För att Ekonomiska och monetära unionen skall kunna fungera väl är det av stor vikt att organisera en kontinuerlig och fruktbar dialog mellan rådet och . har antagit en resolution som tar upp de viktigaste delarna av ovan nämnda rapport. Efter det beslut som fattades av vid det extra mötet om sysselsättningen i och som i praktiken möjliggör en föregripande tillämpning av bestämmelserna i den framtida artikel 128 i fördraget om samordningen av medlemsstaternas sysselsättningspolitik konstaterar med tillfredsställelse att förutsättningarna för en unionsåtgärd till gagn för sysselsättningen nu föreligger och att rådet (arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor) kommer att anta riktlinjerna . DEN INRE MARKNADEN 50. Rådet välkomnar de framsteg som sedan i Amster- dam har gjorts när det gäller att genomföra handlingsplanen för den inre marknaden och slår än en gång fast att fullbordandet och stabili- seringen av den inre marknaden väsentligt bidrar till att öka konkur- renskraften och den ekonomiska tillväxten samt till att skapa arbets- tillfällen inom Europeiska unionen. Inom ramen för det gemensamma arbetsprogrammet för det luxem- burgska, det brittiska och det österrikiska ordförandeskapet ägnas särskild uppmärksamhet åt att genomföra och följa upp lagstiftningen för den inre marknaden och för detta ändamål har kommissionen presenterat sin första resultattavla. Flera prioriterade ärenden har ny- ligen blivit föremål för politiska överenskommelser (rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar, öppenhetsmekanismen för informa- tionssamhällets tjänster, liberaliseringen av gasmarknaden). Andra ärenden återstår att slutföra (Europabolag, bestämmelser om mönster osv.). Rådets viktiga slutsatser om skattepolitiken kommer också att bidra till att minska den kvarvarande snedvridningen på den inre marknaden. uppmanar rådet att aktivt fortsätta sina ansträngningar att inom utsatt tid genomföra riktlinjerna i hand- lingsplanen i syfte att förstärka lagstiftningsramen för den inre mark- naden och dess effektiva genomförande i den ekonomiska verklighe- ten. välkomnar det faktum att kommissionen följt upp den begäran som framfördes av i om att undersöka möjligheterna att effektivt säkerställa den fria rörligheten för varor och uppmanar rådet och att behandla detta förslag. WTO: FINANSIELLA TJÄNSTER 53. välkomnar det framgångsrika slutförandet av WTO- förhandlingarna i om finansiella tjänster, vilket innebär att interimsavtal ersätts med ett omfattande och permanent av- tal. anser att det är viktigt att unionen ytterligare ut- vecklar den multilaterala liberalisering som det lyckosamma slutfö- randet av dessa förhandlingar innebär och även i fortsättningen tar initiativ som syftar till att öppna marknaden inför det nya årtusendet, särskilt i samband med förberedelserna för . PROBLEM INOM DATAOMRÅDET SOM HÄNGER SAMMAN MED ÖVERGÅNGAR TILL ÅR 2000 54. välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram ett meddelande om de problem inom dataområdet som hänger samman med övergångar och anmodar det framtida ordförande- skapet att ge högsta prioritet åt uppföljningen av denna fråga. MILJÖ/HÄLSA Klimatförändringar 55. välkomnar överenskommelsen i Kyoto om ett protokoll till ramkonvention om klimatför- ändringar, vilket innehåller betydande åtaganden från samtliga in- dustriländer om att minska utsläppen av växthusgaser med . Det anser att detta resultat utgör en början som senare bör följas av ytterligare framsteg. betonar sin övertygelse som uttrycks i den fram- tida artikel 6 i fördraget att miljöskyddskraven bör integreras i ge- menskapens politik och åtgärder, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling. Mot denna bakgrund uppmanar kom- missionen att före mötet förelägga det en strategi för att uppnå detta mål. Livsmedelssäkerheten är mer än någonsin en angelägen fråga för unionsmedborgarna och allt måste göras för att återge dem förtroen- det, som särskilt satts på prov genom BSE-krisen. Med tanke på den oro som finns har godkänt en förklaring. uppmanar kommissionen att utreda förutsättning- arna för att inrätta en solidaritetsfond för behandling av aids i ut- vecklingsländerna, vilken skall arbeta under ledning av för bekämpning av aids. RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR 59. har tagit del av den senaste rapporten om verksam- heten inom sektorn för rättsliga och inrikes frågor och understryker de framsteg som gjorts . Det konstaterar med tillfredsställelse att den s.k. II konventionen om ömsesi- digt bistånd och samarbete mellan tullförvaltningarna kommer att undertecknas . Rådet välkomnar också den politiska enighet som uppnåtts om de väsentliga delarna i utkastet till konvention om behörighet, erkän- nande och verkställighet av domar i äktenskapsmål (II kon- ventionen). Denna konvention förväntas få stor betydelse för unionsmedborgarna. begär att arbetet med detta ut- kast skall avslutas under det brittiska ordförandeskapet. Bland övriga framsteg som uppnåtts konstaterar med tillfredsställelse antagandet av de första konkreta åtgärderna för att genomföra handlingsplanen för kampen mot organiserad brotts- lighet. Det uppmanar rådet att aktivt fortsätta förverkligandet av detta program som godkändes av i . I detta sammanhang har betydande framsteg gjorts när det gäller utkastet till gemensam åtgärd om straffbarhet för deltagande i en kriminell orga- nisation i Europeiska unionens medlemsstater och när det gäller ut- kastet till gemensam åtgärd om upprättande av ett europeiskt rättsligt nätverk. Det uppmanar rådet att anta dessa två rättsakter före . bekräftar än en gång i detta sammanhang Europols roll som främsta instrument för polissamarbetet, särskilt i kampen mot den organiserade brottsligheten. erkänner de framsteg som har gjorts när det gäller upprättandet av Europol, men beklagar att ratificeringen i flera medlemsstater har lett till att kon- ventionens ikraftträdande försenats .