prop · GL031D17 · 1998-01-01 00:00:00 — På filmområdet har ett särskilt stöd till regionala resurscentrum för film och video införts, som skall användas för verksamheter på filmområdet av och för barn och unga. Backateatern i har fått ett nationellt barnteateruppdrag. Stora delar av barns och ungas kulturella erfarenheter byggs upp genom möte med kulturverksamhet i skola och förskola. finns arbetsgruppen Kultur i skolan, vars uppdrag är att stärka den kulturella dimensionen i skolan. 3.6 Det mångkulturella samhället har ökat den kulturella mångfalden i vårt samhälle men fortfarande lever olika kulturer sida vid sida utan att mötas. Varje kulturinstitution och kulturfrämjande organisation bör ta ansvar för att det mångkulturella samhället återspeglas i den egna verksamheten. Som anmäldes i propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik har frågan om formerna för inrättandet av ett världskulturhus utretts. för världskultur en rapport om ett rikare kulturliv (SOU 1997:95) lämnades och har remissbehandlats. På grundval av betänkandet föreslår regeringen i denna proposition att en försöksverksamhet, benämnd Forum för världskultur, inleds med syfte att främja, samordna och initiera verksamhet i hela landet med inriktning på kulturyttringar från hela världen, särskilt från länder och miljöer vilkas kultur vanligen inte blir tillgänglig för en publik i genom etablerade kommersiella eller institutionella kanaler. Regeringen har gett de centrala myndigheterna på kulturarvsområdet i uppdrag att arbeta vidare med de frågor kring främlingsfientlighet och rasism som aktualiserades i propositionen om kulturpolitik. I de åtgärder som de centrala museerna föreslagit ingår bl.a. utställningar och annat utåtriktat arbete på området. har gett bidrag inom teater-, dans-, och musikområdet till mångkulturella verksamheter, t.ex. Intercult och Re:Orient. Även det nya i kommer, i enlighet med vad regeringen framhöll i propositionen om kulturpolitik, att få som en av sina uppgifter, att främja kontakterna mellan svenska och utomsvenska kulturer. 3.7 Regionala kulturinstitutioner Regional fördelning av statens stöd till kulturinstitutioner har uttalat (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) att det är motiverat med en skyndsam utredning om fördelningen av kulturresurserna i landet. Mot den bakgrunden har gjort en kartläggning av den statliga kulturbudgetens regionala fördelning, vilken i första hand bygger på uppgifter från . En utgångspunkt för kartläggningen har varit att stöden till kulturinstitutionerna kan delas in i dels nationella insatser, dels regionala insatser. Båda dessa insatser har betydelse för regionernas kulturliv. Stödet till t.ex. länsmuseerna är en direkt regional insats, medan t.ex. stödet till Operan, och är en nationell insats som skall komma hela landet till godo. Den regionala fördelningen av de nationella insatserna kan beräknas på olika sätt (utifrån institutionens fysiska placering, publikens hemort eller utifrån institutionernas turnéverksamhet e.dyl.). Försök till sådana regionala fördelningar har tidigare gjorts av bl.a. (). Den analys som har gjort har avgränsats till de stöd som utbetalas via kulturbudgeten. har valt att begränsa sin kartläggning till de bidrag som betalas ut via samt till . bör hela ansvarsområde inkluderas i en regional analys. sammanlagda bidragsgivning under /96 kan delas in i nationella ändamål (litteraturstöd, tidskriftsstöd, fonogramstöd, bidrag till riksorganisationer, bidrag till utlandsturnéer m.m.) resp. regionala ändamål (bidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner, regionala musikstiftelser, länsbibliotek, teater- och musikgrupper m.m.). Räknat i absoluta tal (/96, 12 mån.) fördelades de största bidragsbeloppen för re-gionala ändamål till mottagare i (ca ), (ca ), (ca ), (ca ) och (ca ), se diagram 1.1. Omräknat till kronor per invånare erhöll mottagare i det största stödet (294 kr/inv.). Därefter kommer (), (), () och (). Det relativt sett lägsta stödet fick (), se diagram 1.2. En genomgång av de olika verksamhetsområden som ingår i bidragsgivning ger delvis olika bilder. Stödet till de regionala museerna uppvisar en förhållandevis jämn länsvis fördelning uttryckt i kronor per invånare. Flertalet län erhöll statliga bidrag under /96 (12 mån.) som låg i intervallet /inv. Några avvikelser är dock värda att nämnas: (), () och (). Minst fick (1,). Mönstret vad gäller bidrag till regional biblioteks- verksamhet visar att glesbygdslänen erhåller högst bidrag per invånare, medan de tre storstadslänen ligger lägst: (12,), (7,) och (5,) att jämföra med (0,), (1,) och (1,). Motsvarande bild av fördelningen visar även bidragen till regional musikverksamhet Vad gäller bidrag till regionala och lokala musik- institutioner utgår bidrag till sådana i tio län. Skillna- derna mellan länen uttryckt i kronor per invånare är stora. De största bidragen gick till (/inv. ), (), () och (). Då det gäller teater- och dansinstitutioner /96 fanns fyra teaterlösa län, nämligen , , och . Bidragen till teater- och dansinstitutioner låg i flertalet län runt per invånare. Högst var bidragen i (), (), () och (). Ett exempel på en institution som har ett nationellt ansvar är . Dess verksamhet skall komma hela landet till godo. En regional fördelning kan göras på olika sätt. I kartläggning har en länsvis, schablonmässig fördelning av anslag gjorts efter turnéstatistik (antal spelade föreställningar i de olika länen). anslag var /96 (12 mån.) Kartläggningen visar att länen i norra får det högsta beloppet per invånare och att storstadslänen har relativt låga värden. Det teaterlösa länet ligger högst med motsvarande per innevånare. Därefter följer (), (), () och län (). Lägst belopp erhåller och (båda ca ). Genomsnittet per invånare i samtliga län var (/96, 12 mån.). Det är en avgörande principiell frågeställning hur anslagen till nationella ändamål såsom de centrala institutionerna skall behandlas i en regional analys av de statliga kulturstöden. saknas ett tillförlitligt och heltäckande underlag för att kunna göra denna bedömning. Enligt regeringens bedömning kräver denna fråga ytterligare kartläggnings- och analysarbete. En fråga i sammanhanget är i vad mån behovet av statligt stöd till lokala och regionala kulturinstitutioner påverkas av omfattningen av det kulturutbud som nationalscener eller andra helstatligt finansierade institutioner erbjuder (bet. 1996/97:KrU1, s. 65). Av den genomförda kartläggningen kan inga entydiga tendenser utläsas som kan läggas till grund för ett sådant ställningstagande från regeringens sida kring principerna för fördelning av stödenheter. Regeringen avser därför att för berörda myndigheter lägga in ett återrapporteringskrav att redovisa det regionala utfallet av det statliga kulturstödet. Vidare avser regeringen att initiera ett fortsatt analysarbete om det regionala utfallet inom ansvarsområde. Regeringen vill vidare erinra om att olika åtgärder har vidtagits för att förbättra den regionala balansen i kulturstödet. Bland annat har det statliga stödet utsträckts till filmområdet och till dansområdet, biblioteksstödet har förstärkts och verksamheten med länskonstnärer har byggts ut. Sex nationella uppdrag har fördelats på institutioner eller verksamheter för att ta till vara kunnande och idéer från hela landet. Försöksverksamhet Enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning skall genomföras en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i , och län. För kulturområdet gäller att regionala självstyrelseorgan skall överta befogenheten från att besluta om fördelningen av statsbidrag till regionala kulturinstitutioner enligt vad som närmare föreskrivs av regeringen. Tillfälligt stöd till regionala kulturinstitutioner Staten har medverkat till uppbyggnaden av ett nätverk av regionala och lokala kulturinstitutioner över hela landet. Dessa institutioner utgör en av grundvalarna för kulturlivets utveckling. Trots konstnärliga framgångar och ett intensifierat publik- arbete med positiva resultat har många institutioner strukturella och ekonomiska problem. Regeringen har uppmärksamt följt utvecklingen och bedömt att en tillfällig statlig insats behövs för att underlätta för vissa av dessa institutioner. 3.8 Kultur som utvecklingsfaktor Insatser inom kulturområdet är en självklar och betydelsefull del i det regionala utvecklingsarbetet. har regionala och lokala kultursatsningar blivit ett hjälpmedel för att skapa ny profil och inriktning, särskilt för orter där traditionell industri lagts ned. I vilken mån närhet till kultur påverkar etablering av företag är svårt att mäta men ett antal kommuner gör mycket medvetna satsningar på kulturverksamhet för att kunna erbjuda invånarna ett allsidigt utbud. I vissa regioner görs också satsningar på kulturverksamhet för att motverka utflyttning till storstadsregioner. I flera av de svenska programdokumenten för framhålls kulturen och kulturarvet som viktiga för den lokala identiteten och miljön. Erfarenheterna av insatserna inom kulturområdet genom visar på stora möjligheter för ökad sysselsättning i målområdena. De stöd som beviljats har bl.a. gått till flera projekt med inriktning på kultur, kulturturism, film och media. Många projekt förväntas öka sysselsättningen och locka besökare. Några har som syfte att mer allmänt gynna regionen genom att stärka invånarnas identitet och känsla för bygden. 3.9 Hållbar utveckling Inom kulturområdet ryms flera verksamhetsområden med anknytning till en hållbar utveckling och den ekologiska omställningen av . I det handlingsprogram som redovisas i skrivelsen till (skr. 1997/98:13) beskrivs insatser för en hållbar utveckling. Att främja arkitektonisk kvalitet och kulturvärdena i bebyggelsen hör till några av de prioriterade områdena. Inom ramen för regeringens satsning på lokala investeringsprogram för ekologisk omställning utgör dessa aspekter ett grundkrav för att erhålla statligt stöd. 3.10 En nationell satsning på industrisamhällets historia Dagens svenska samhälle har formats genom en mer än sekellång utveckling av industrialismen. Industrisamhället förändras nu drastiskt och en ny fas, bl.a. kallad kunskapssamhället eller informationssamhället, håller på att ta form. Likväl utgör det industrihistoriska arvet fortfarande en betydande del av vår identitet, såväl lokalt och regionalt som nationellt. Det är också en del av vardagshistorien som ligger nära i tiden, vilket gör det möjligt för envar att förhålla sig till den, t.ex. genom muntliga berättelser. I propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik betonas vikten av en samlad behandling av kulturarvssektorn. Detta framstår som särskilt angeläget vid behandlingen av det industriella arvet, där samband och integration mellan den byggda miljön, traditioner och levnadsskick, historiskt dokumenterade händelser, föremål och produktionsprocesser kan ges en bättre förståelse utifrån en beskrivning och analys som utgår från ett samlat kulturarvsperspektiv. En satsning på industrisamhällets kulturarv bör därför beröra inte bara den byggda industrimiljön, utan även arbetsliv, konsumtionsmönster, värderingar och livsformer. En sådan bred satsning på industrisamhällets historia utgår från vad kulturutskottet har anfört (bet. 1994/95:KrU3). () har på regeringens uppdrag tagit fram ett handlingsprogram med förslag till insatser för bevarande, vård och långsiktig förvaltning av landets industriminnen. För anvisades RAÄ för att intensifiera arbetet med landets industrihistoriska arv i första hand genom informations-, utvecklings- och samordningsinsatser. Detta arbete sker i samverkan med bl.a. , Arbetets museum, , och Kungl. Vidare har Arbetets museum av regeringen givits ett nationellt uppdrag att bl.a. utveckla och förstärka sitt arbete med det industrihistoriska arvet. Det finns således en relativt långt framskriden planering av hur olika delar i en satsning på industrisamhällets historia skulle kunna utformas. En nationell satsning på industrisamhällets historia torde beröra flertalet kulturarvsinstitutioner. En ökad samverkan över institutionsgränserna bör enligt regeringens bedömning vara befruktande även för verksamheten i övrigt liksom för utvecklingen inom kulturarvssektorn . Regeringen vill för information meddela att den har för avsikt att i regleringsbrevet för följa upp arbetet med industrisamhällets historia. Berörda myndigheter och institutioner skall ges i uppdrag att organisera en projektgrupp och utarbeta förslag till hur de, tillsammans med andra, kan arbeta tillsammans med andra institutioner med industrisamhällets historia. Regeringen avser därefter att återkomma i budgetpropositionen för med förslag om finansiering av en nationell satsning på industrisamhällets historia. 3.11 Partnerskap för kultur Projektet för kultur har inletts på initiativ av och i samarbete med . Projektet skall bidra till förstärkt kultursamarbete med länderna i . Under genomförs en kulturkonferens i för i första hand unga konstnärer och kulturverksamma i . Konferensen skall bidra till långsiktiga effekter i form av stöd till nätverksbyggande och utökade kontakter, se vidare utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, anslaget B 1 Samarbete med . 3.12 Mediefrågor , och skall under den innevarande tillståndsperioden fram till och med bl.a. vidga och fördjupa sitt kulturansvar, sända fler svenska program av hög kvalitet, öka samarbetet med kulturinstitutionerna, öka omfattningen av utomståendes medverkan, tillhandahålla program som speglar det mångkulturella samhället samt ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar. Programföretagens redovisning till statsmakterna skall förtydligas. Företagen skall följa upp och rapportera hur public service-uppdraget uppfyllts. Syftet med en sådan redovisning är att förbättra informationen till riksdag och regering samt TV-avgiftsbetalarna om verksamhetens resultat som företagens fokus på hur uppdraget uppfyllts skärps. har beslutat (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178) att digitala TV- sändningar skall införas i flera steg med möjlighet för regeringen och att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. En särskild utredare har fått i uppdrag att förbereda sändningsverksamheten (dir. 1997:19). presenterade utredningen en rapport med förslag på sändningsorter (SOU 1997:103). beslutade att digitala ljudradiosändningar skulle påbörjas i ett begränsat antal områden. sker sändningar i fyra områden. Sändningsverksamheten skall utvärderas när digitala radiomottagare funnits tillgängliga . Minskade upplagor och annonsintäkter i kombination med ökade kostnader har lett till försämrad lönsamhet för många dagstidningar. Flera tidningar hotas också av nedläggning. Den svåra ekonomiska situationen på dagstidningsmarknaden är ett hot mot mångfalden. Därför finns ett stort behov av åtgärder. I förslaget till tilläggsbudget för föreslår regeringen att ett tillfälligt driftsstöd införs som skall fördelas . Stödet skall främst lämnas till de dagstidningar som får allmänt driftsstöd. Rådet för mångfald inom massmedierna (dir. 1995:13) kommer att presentera sitt slutbetänkande . 3.13 Trossamfund De utredningar som tillsattes med anledning av principbeslut om ändrade relationer mellan staten och har slutfört sitt arbete, men remissbehandlingen av förslagen från utredningarna (SOU 1997:41-47) är ännu inte avslutad. Reformen berör både och övriga trossamfunds framtida ställning samt det statliga stödet till trossamfunden . Regeringen återkommer med särskilda förslag i dessa frågor. Som ett led i de fortgående kontakterna mellan staten och har tagits ett gemensamt initiativ till ett sysselsättningsprogram inom kyrkan . Programmet, vars närmare innehåll är under utarbetande, avser innefatta olika åtgärder såsom underhåll av kyrkor, miljöarbete i kyrkans skogar samt diakonala och sociala insatser. Kostnaderna skall delas mellan staten, de kyrkliga kommunerna och kyrkofonden. Den statliga insatsen skall finansieras av tillgängliga medel inom ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. 3.14 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () pekar i sin årliga rapport (RRV 1997:21) på att flera myndigheter inom kulturområdet har bristande rutiner för ekonomisk uppföljning och för verksamhetsanalys samt på att det finns ett behov av att en stabil ekonomiadministration utvecklas. Mot denna bakgrund vill regeringen betona att det är av yttersta vikt att ekonomiadministrationen fungerar väl vid alla myndigheter och att rutiner för ekonomisk uppföljning och verksamhetsanalys stärks. bevakar att förbättringsåtgärder vidtas och tar upp denna fråga i de mål- och resultatdialoger som förs med myndighets- och institutionschefer inom område. 3.15 Åtgärder utanför utgiftsområdet Målen för den nationella kulturpolitiken uppnås inte enbart genom insatser inom utgiftsområde 17. Av avgörande betydelse för måluppfyllelsen är naturligtvis de insatser som görs av kommuner och landsting samt olika statliga insatser inom andra utgiftsområden. För ungdomspolitiken kan nämnas att Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet () disponerar särskilda medel för ungdomsforskning. Medlen anvisas dels inom detta utgiftsområde, dels inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. kommer kommunerna att i lag ges möjlighet att erbjuda arbetslösa ungdomar mellan en utvecklande insats. De ungdomar som deltar i dessa aktiviteter erhåller en utvecklingsersättning. Det nya systemet redovisas närmare under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Andra för ungdomspolitiken aktuella reformer är bl.a. införandet av ett särskilt system för generationsväxling på arbetsmarknaden, en satsning på feriejobb för ungdomar, lärlingsutbildning samt en försöksverksamhet med elevmajoritet i styrelser inom gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR DE I UTGIFTSOMRÅDE 17 INGÅENDE VERKSAMHETSOMRÅDENA 1995/96 DÄRAV 2000 Allmän kulturverksamhet 204,4 137,8 225,7 235,5 314,3 280,3 288,3 Teater, dans och musik 2 190,3 1 435,2 1 469,2 1 467,9 1 424,4 1 391,0 1 423,1 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter 292,1 193,3 225,9 234,0 219,0 252,6 258,4 Bild och form samt konsthantverk 94,8 60,5 79,9 78.7 80,1 82,1 84,0 Ersättningar och bidrag till konstnärer 315,0 250,7 244,2 262,1 249,3 289,0 294,9 Arkiv 427,7 297,7 280,6 292,8 285,4 293,7 303,3 Kulturmiljö 707,3 491,9 437,9 381,7 423,9 443,0 449,7 Museer och utställningar 1 264,7 862,4 885,3 996,6 932,6 971,8 1001,2 Film och medier 237,2 94,8 165,2 165,1 164,0 169,4 170,3 Forskning 52,2 38,0 38,0 42,7 37,8 38,8 39,8 Trossamfund 91,2 44,4, 57,3 57,6 55,7 56,8 58,0 Folkbildning 3 801,7 2 543,5 2 434,6 2 434,6 2 497,2 2 547,2 2 598,3 Ungdomsfrågor 183,0 107,5 109,8 122,7 108,5 108,8 109,2 Folkrörelse- och idrottsfrågor 884,0 576,3 557,6 552,9 542,7 535,3 535,9 Summa 10 745,5 7 134,0 7 211,1 7 324,9 7 335,0 7 459,8 7 614,4 4 A Allmän kulturverksamhet 4.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar myndigheten samt bidrag till allmänkulturella ändamål, utvecklingsverksamhet och internationellt kulturutbyte. Dessutom ingår verksamhetsbidrag till olika institutioner och organisationer, bidrag till kulturinstitutioner eller verksamheter som får särskilda nationella uppdrag, liksom den särskilda satsning som görs på kulturen i hela landet inför och under . Vidare finns under verksamhetsområdet medel för bidrag till samisk kultur. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 204,4 137,8 235,5 314,3 280,3 288,3 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Viktiga kulturprojekt har kunnat genomföras. Den kulturella infrastrukturen i hela landet har värnats. Konstarter som tidigare haft svårt att nå utanför storstadsområdena får nu nya möjligheter. Större förändringar En försöksverksamhet genomförs med ändrad regional ansvarsfördelning i , och län. Statens kulturråds roll att besluta om fördelning av statsbidragen till regionala kulturinstitutioner övertas fr.o.m. till viss del av regionala självstyrelseorgan i försökslänen. Prioriteringar blir kulturens år i . Kulturhuvudstaden får utöver satsningarna vid nationella kulturinstitutioner, ett direkt stöd på sammanlagt . Därutöver genomförs en särskild satsning för att stimulera kulturaktiviteter i hela landet. Utrymme skapas för engångsinsatser för regionala och lokala kulturinstitutioner med särskilda problem. 4.2 Resultatbedömning och slutsatser Inom verksamhetsområdet utgår medel till en rad ändamål som griper över de flesta av kulturpolitikens områden. I regeringens proposition (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik prövades huvudsakligen roll inom kulturpolitiken och dess förhållande till andra myndigheter och institutioner. Regeringen bedömde att bidragsgivning har haft stor betydelse för kulturlivets utveckling , framför allt för verksamheter på regional och lokal nivå och inom organisationslivet. I kulturpropositionen behandlade regeringen de övergripande utvecklingstendenserna inom kulturområdet. Statens stöd inom ramen för anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete har enligt regeringens bedömning inneburit att för kulturlivet viktiga kulturprojekt har kunnat genomföras och att kulturverksamheter kunnat fortleva i betydande ut- sträckning. Prioriterade projektområden under bud- /96 inom ramen för bidragsgivning har rört barn och ungdomar samt utvecklingsprojekt inom IT-området. En viktig del i projekten är utvärderingar och samman- ställningar samt att sprida erfarenheterna om metoder och arbetsformer. Som redovisades i regeringens proposition om kulturpolitik bedömde regeringen att det är angeläget att utveckla arbetet med uppföljning och utvärdering. blir kulturens år i . Detta ger möj- ligheter att påvisa hur ett rikt kulturliv utvecklar samhället och kulturens betydelse för människor. Mycket talar för att de statliga medel som engångsvis beräknats för att stödja kulturåret kommer att ge ett gott utbyte, bl.a. när det gäller att få fram erfarenheter av kulturens betydelse för regional utveckling. För har regeringen gett nationella uppdrag till Backateatern i , i , Rosteriet i , , och Arbetets museum i skall en försöksverk- samhet genomföras med ändrad regional ansvars- fördelning i , och län. Det innebär att försökslänen får regionala självstyrelseorgan som fr.o.m. övertar Statens kulturråds roll att besluta om fördelningen av statsbidrag till regionala kulturinstitutioner efter särskilda föreskrifter av regeringen. Genom försöksverksamheten ges de regionala självstyrelseorganen en större frihet att fördela de statliga bidragen mellan regionala kulturinstitutioner. Regeringen bedömer dock att förbehåll för utvecklingsåtgärder som har ett nationellt kulturpolitiskt värde skall göras. Statliga bidrag, som exempelvis de riktade bidragen och statsbidrag till regionala museer, som avser ersättning för uppgifter inom kulturmiljövården skall inte överföras till självstyrelseorganen i försökslänen. Vissa offentligstödda regionala och lokala kul- turinstitutioner har betydande ekonomiska och strukturella problem. För några av de större teatrarna har situationen utvecklats till en akut kris. Ansvaret för att verksamheten upprätthålls vilar i första hand hos huvudmännen och på många håll pågår också ett internt omstruktureringsarbete. Kulturpolitiskt är det angeläget att den grundstruktur av kulturinstitutioner över hela landet som utgör basen för det offentligstödda kulturlivet inte vittrar sönder. Från statsfinansiella utgångspunkter är det också viktigt att värna om en verksamhet som staten redan har investerat betydande medel i. Mot den bakgrunden finns enligt regeringens mening anledning för staten att göra en särskild insats i de fall detta bedöms nödvändigt för att upprätthålla verksamhetens konstnärliga nivå.