prop · GL0313 · 1998-01-01 00:00:00 — Arbetet med en anpassad form a v miljöledning i startar . utvidgas det pilotprojekt med 25 statliga myndigheter som påbörjats till att omfatta fler statliga myndigheter. * Ändra i verksförordningen (1995:1322) så att det i den ställs krav på hänsyn till ekologiskt hållbar utveckling. En sådan ändring aviserades i årets ekonomiska vårproposition. 2.3 Offentlig upphandling Den offentliga sektorn köper varor och tjänster för sammanlagt varav staten för . Den omfattande offentliga upphandlingen är ett effektivt instrument för att påverka utbudet på marknaden så att beståndet av produkter snabbare anpassas till kraven på ekologisk hållbarhet. Detta instrument bör användas än mer aktivt. Varor och tjänster som styr mot målen för ekologiskt hållbar utveckling skall så långt som möjligt prioriteras vid upphandling. Det är till exempel sådana varor och tjänster som ger låga utsläpp, ingen eller minimal användning av ämnen som bör undvikas av miljö- och hälsoskäl, ger ökad effektivitet när det gäller användning av energi och material samt bygger på förnybara råvaru- och energikällor. Statlig upphandling skall vara ett föredöme. Kunskap och erfarenheter om ekologiskt hållbar upphandling bör samlas och spridas för att få en positiv utveckling i samhället i stort. Viktiga inslag i arbetet är att: * Ta fram ett underlag för en svensk ståndpunkt EU för offentlig miljöanpassad upphandling. Positionen skall utgå från de grundläggande miljökrav som vill ställa vid all upphandling och från de möjligheter som finns att ställa miljökrav bl.a. inom ramen för gällande EU-regler (upphandlingsdirektiv m.m.). Förslag skall också lämnas, om det behövs, till ändringar av . Förslagets innebörd bör vara att reglerna blir tydliga och styr i riktning mot ekologisk hållbarhet. Uppdrag skall ges till , att ta fram ett förslag tillsammans med och Kemikalieinspektionen. * Inrätta en delegation med ansvar för att vara pådrivande för en miljöanpassad offentlig upphandling av bl.a. varor och tjänster. Delegationen skall initiera och utveckla konkreta vägledningar för hur miljökrav kan ställas vid all offentlig upphandling inom olika områden. Delegationen skall särskilt prioritera områden där upphandlingen kan få genomslag på utvecklingen i ekologiskt hållbar riktning. Ett exempel är att man vid offentlig upphandling av byggtjänster kan ställa krav på viss andel återanvänt material. Delegationen skall också sprida kunskap, erfarenheter och goda exempel från t.ex. pilotmyndigheternas arbete, landstingens databas med upphandlingskriterier och olika kommuners miljökrav vid upphandling. Delegationen skall också följa utvecklingen i andra länder inom och utanför EU. 2.4 Bygg om till ökad hållbarhet Kampen mot arbetslösheten kommer att dominera inrikespolitiken . Regeringens mål är att den öppna arbetslösheten skall halveras . Därefter skall utvecklingen drivas vidare. Arbetslösheten innebär att stora personella och ekonomiska resurser inte tas tillvara. Det är samhällsekonomiskt förmånligt att göra framtidsinriktade investeringar som minskar arbetslösheten och ökar samhällets ekologiska hållbarhet. Regeringen avser att inleda ett brett investeringsprogram i syfte att stimulera modernisering av bebyggelse, infrastruktur och energisystem. Huvuddragen redovisades i den ekonomiska vårpropositionen 1997. Programmet som redovisades i vårpropositionen omfattar . Till detta kommer ytterligare satsningar på miljöstöd i jordbruket och andra miljöåtgärder. I budgetpropositionen lägger regeringen fram mer detaljerade planer för statens insatser i sammanhanget. (Investeringsprogrammen redovisas utförligare i avsnitt 4) Investeringar i modernisering av byggnader och anläggningar medför ökad efterfrågan på material, komponenter och utrustningar som i åtskilliga fall är desamma som efterfrågas vid offentlig upphandling. Från synpunkten att stimulera teknisk-industriell utveckling finns det därför anledning att undersöka möjligheterna att harmonisera modeller och metoder för att formulera kraven på ekologisk hållbarhet och verifiera resultaten. Företagens möjligheter att överblicka och värdera marknaderna för processer, produkter och system ökar utan att man därför behöver ge avkall på strävan till lokal anpassning av de slutliga resultaten. Regeringen avser därför att ta erforderliga initiativ till ett utvecklingsarbete på byggsidan som kan samordnas med arbetet i den under 2.4 nämnda delegationen. Viktiga inslag i arbetet är: * De kommande tre åren avsätts sammantaget 5,4 miljarder för stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. De lokala investeringsprogrammen för hållbar utveckling skall öka möjligheterna att få till stånd insatser för att höja eko-effektiviteten lokalt och regionalt. Medlen kan efter ansökan gå till projekt som bidrar till att nå målen för ekologisk hållbarhet och ökar sysselsättningen. * I den ekonomiska vårpropositionen redovisades också åtgärder för nationella investeringar. Där aviseras ett investeringsprogram för ökade infrastruktursatsningar som bidrar till en ökad sysselsättning. Programmet behandlas också i budgetpropositionen. Investeringar inom energiområdet behandlas nedan i avsnitt 2.7 Energi. 2.5 Miljö Miljöpolitiken kommer genom förslaget till Miljöbalk att förstärkas med utökade styrmedel bl.a. i form av miljökvalitetsnormer samt att miljöbrott ska kunna beivras bättre. Det behövs nya och tydligare miljömål som kan understödja och driva på arbetet mot en hållbar utveckling. Målen måste brytas ner och i allt högre grad rikta sig till och vara förankrade hos aktörer inom olika sektorer i samhället. Ämnen som är persistenta och bioackumuleras i miljön ska fasas ut. Miljö- och hälsofarliga kemikalier i varor och produkter ska bytas ut mot mindre farliga. Utbytesregeln är kännetecknande för svensk kemikaliepolitik och håller på att få genomslag internationellt. Kretsloppsanpassningen ska fortsätta. Producentansvaret ska utvecklas. Ett viktigt syfte med producentansvaret är att ge företagen incitament att ta fram nya produkter som är kretsloppsanpassade. Produkterna bör utvecklas så att de redan från början är riskfria, material- och energisnåla samt återanvändnings- och återvinningsbara. De restprodukter som uppkommer trots ekologisk effektivisering av produkter och processer ska i största möjliga utsträckning återvinnas. Deponering av organiskt avfall kommer inte att bli tillåtet. Näringsämnen i sanitärt avloppsvatten och i avfallet bör återföras som näringstillskott till jordbruksmark. Några viktiga inslag i arbetet är att: * Redovisa förslag till nya och reviderade miljömål för 2000-talet i miljöpropositionen 1998 liksom förslag till fortsatt process för att omforma dem till sektorsmål och regionala/lokala mål. Kostnadseffektivitet för olika åtgärdsalternativ skall analyseras. Förslaget kommer att bygga på om nya och förbättrade miljömål som lämnades till regeringen, Kretsloppsdelegationens arbete och Kemikommittens förslag och remissbehandlingen av dessa förslag. Arbetet med miljömål för olika samhällssektorer skall fortsätta och utvecklas. * Presentera ett förslag till miljöbalk . Bestämmelserna i balken skall leda till att miljöpolitikens områden integreras bättre och styrmedlen skall förstärkas. * Utforma en hållbar kemikaliepolitik. En samlad kemikaliepolitik kommer att presenteras i miljöpropositonen 1998 baserad på betänkande som lämnades . * Utveckla producentansvaret för varor. Regeringen har lagt en proposition om hantering av uttjänta varor i ett uthålligt samhälle. Hur kretsloppsanpassningen ska fortsätta kommer att utvecklas i miljöpropositionen baserad på bl.a. Kretsloppsdelegationens rapporter. 2.6 Energi Energiomställningen innebär en unik möjlighet för omställningen av till ett ekologiskt hållbart samhälle. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Landets elförsörjning ska tryggas genom energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara energikällor samt en effektiv energianvändning. Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. Några viktiga inslag i arbetet är: * De två kärnkraftsreaktorerna i skall ställas av. Åtgärder skall vidtas för att kompensera bortfallet av el genom effektivare energianvändning, konvertering samt hushållning med och tillförsel av el från andra energikällor. Detta redovisas närmare i budgetpropositionen. * Ett nytt energipolitiskt program inrättas, som omfattar . Programmets huvudinriktning är en kraftfull, långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Målet är att kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. Programmet presenteras i budgetpropositionen. * Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. Det befintliga ledningsnätet för naturgas, som är det fördelaktigaste fossila bränslet, bör utnyttjas effektivare. 2.7 Internationellt arbete Den stora utmaningen i det internationella arbetet är att omsätta internationella åtaganden till konkreta åtgärder. Här framstår både FN:s generalförsamlings extra möte (UNGASS) med syfte att följa upp och utvärdera genomförandet av och åtaganden från som extra viktiga. kompletterar med en social dimension genom Habitat-deklarationen. Hållbar utveckling måste få ett bredare genomslag i alla internationella institutioner, inklusive FN:s fonder, program och fackorgan, de multilaterala utvecklingsbankerna och världshandelsorganisationen . Resultatet från UNGASS måste vidare bearbetas och förankras i det nationella arbetet. I det europeiska perspektivet gäller det att utnyttja framgångarna i , IGC, så att hållbar utveckling genomsyrar hela EU:s arbete. Industrialismen föddes i , och kan bli en förebild för resten av världen genom att vara först med en industriproduktion utan farliga utsläpp. Regeringen skall därför fortsätta att driva på miljöarbetet inom EU för att lösa gränsöverskridande problem, som t.ex. försurningen. skall verka för att EU tar fram en gemensam strategi för renare produkter för att avveckla farliga kemikalier samt främjar effektivare energianvändning och stödjer utvecklingen av förnybara energislag. Men det gäller också att få ekologiskt hållbar utveckling att vara styrande för EU:s politik på samtliga områden, på samma sätt som regeringen försöker i . Regeringen skall verka för att EU:s femte åtgärdsprogram för miljön följs av ett program för ett ekologiskt hållbart , där tyngdpunkten ligger på hur en ekologiskt hållbar utveckling kan uppnås. Ett sådant program bör beakta och behandla effekterna på sysselsättningen. Befintliga stöd och regler inom EU bör bl.a. analyseras utifrån detta. Faktor 4 och 10 bör analyseras i programmet. är en viktig drivkraft för en miljöanpassning i . Länderna kring har mycket gemensamt och arbete med en regional för är centralt för en ekologiskt hållbar utveckling i vårt närområde. blir ordförande för och och regeringen avser utnyttja detta tillfälle för att utveckla samarbetet i riktning mot ekologiskt hållbar utveckling. Några viktiga inslag i arbetet är att: * Ta initiativ inom EU för ett ekologiskt hållbart . * Uppmärksamma frågor om ekologisk hållbarhet i analys och rapportering . * Fortsätta främja miljöhänsyn och hållbar utveckling i det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet samt i EU-biståndet med särskild betoning av fattigdomsaspekterna. * Följa upp FN:s generalförsamlings extra möte (UNGASS). * Fortsätta arbeta aktivt inom globala konventioner för hållbar utveckling * Verka för en tillfredsställande påfyllnad av den Globala miljöfonden (GEF) . * Verka för ökat regionalt samarbete på miljöområdet. * Verka för att miljöaspekter och hållbar utveckling integreras i WTO, bl.a. i kommande förhandlingar om handelsliberalisering. * Genom bl.a. biståndet stödja produktion och export av miljöanpassade produkter. * Informera i utlandet om svenska insatser för en ekologiskt hållbar utveckling. * Beakta en ekologiskt hållbar utveckling i utrikesförvaltningens verksamhetsplanering och utveckla personalens kompetens inom området. 2.8 Näringsliv Arbetet för ekologisk hållbarhet skapar nya möjligheter för näringslivet. Miljöpolitiken är redan en del av det omvandlingstryck som svenskt näringsliv utsätts för och som är drivkraften för nya produktionsprocesser, nya produkter och nya marknader. För att nå en ekologiskt hållbar utveckling krävs både minskade utsläpp och effektivare användning av energi och resurser. Utsläpp från industrins processer och dylikt skall minskas till ofarliga nivåer. Utvecklingen av ekologiskt hållbara processer och produkter och resurseffektivitet skall belysas och stimuleras ytterligare. Den svenska exporten av miljöanpassad teknik bör öka. Några viktiga inslag i arbetet är att: * I en öppen dialog med det svenska näringslivet klarlägga hur långt energi- och materialutnyttjande kan effektiviseras inom ett 25- årsperspektiv. Utgångspunkten är bl.a. resonemangen om faktor 4 och 10, vad som återstår för att nå ofarliga utsläppsnivåer av olika ämnen samt förslag till miljömål för 2000-talet. I dialog med företrädare för näringslivet skall olika möjligheter att påskynda processen klarläggas. * Ge en utredare i uppdrag att kartlägga vilka möjligheter och hinder som finns för ökad export av miljöanpassad teknik och miljöanpassade produkter. * Kartlägga hur långt andra länders näringsliv kommit i arbetet med ekologiskt hållbara lösningar och fortlöpande följa utvecklingen * Verka för integration av närings-, handels- och miljöpolitiken. * Stimulera tillkomsten och fortlevnaden av nätverk i företagens omgivning såväl lokalt som i exportsammanhang. Säkerställa att kompetens rörande ekologiskt hållbar utveckling finns tillgänglig inom t.ex. * Fortsätta arbetet med att utarbeta en för hållbar utveckling inom industrisektorn inom ramen för Baltic 21-projektet. * Följa upp förslag från Delegationen för främjande av miljöanpassad teknik . * Även i fortsättningen uppmuntra små och medelstora företag att införa miljöledningssystem. 2.9 Utbildning och forskning Utbildning och kunskap är avgörande för att främja en ekologiskt hållbar utveckling och förbättra människors förmåga att lösa miljö- och utvecklingsfrågor. Därför är det viktigt att skapa utrymme för utbildning och forskning om miljö, livsstilsfrågor samt utvecklingsfrågor. Några viktiga inslag i arbetet är att: * Införa miljömärkning av skolor. Målet är att den övervägande majoriteten av alla skolor i skall bli miljöskolor. * Förstärka miljöundervisningen i gymnasieskolan bl.a. genom ett nytt tekniskt program och flexiblare ämnesstruktur. * Underlätta kompetensutveckling av lärare inom miljö, natur och teknik * Fortsätta det reformarbete som pågår med att integrera verksamheterna i förskola och skola där en översyn av läroplanen och utvecklingen av ett nytt måldokument för förskolan ingår. I dessa arbeten ingår frågor om ekologisk hållbarhet som en naturlig del. * Påbörja arbetet vid universitet och högskolor med att införa miljöledningssystem . * Ha som mål vid universitet och högskolor att behandla miljö-, arbetsmiljö- och resursfrågorna i utbildningarna i sådan omfattning och med sådan inriktning som motiveras av den verksamhet utbildningen förbereder för. 2.10 Arbetsmarknad och arbetsliv Det är regeringens ambition att utforma arbetsmarknadspolitiken så att den förenar miljö- och sysselsättningsmål och påskyndar omställningen till en ekologiskt hållbar utveckling. Regeringens olika satsningar i form av Östersjömiljarden, Kretsloppsmiljarden, Småföretagsmiljarden och de lokala investeringsprogrammen är ett steg mot ekologiskt hållbar utveckling där miljö- och sysselsättningsaspekterna ingår som integrerande delar. Miljöinriktade insatser inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bedrivs främst inom åtgärden arbetslivsutveck- ling ALU. Miljöinriktade åtgärder förekommer också i mindre omfattning som beredskapsarbete bl.a inom skogs- och naturmiljövården. Inom dessa områden finns fortfarande en stor potential. Genom de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan insatser för sysselsättning och miljöengagemang riktas till vissa grupper t.ex. arbetslösa ungdomar. En helhetsyn på samhällsutvecklingen måste prägla omställningen till ett ekologiskt hållbart . Ett säkert och utvecklande arbetsliv med goda arbetsorganisationer som kännetecknas av arbetstagarnas delaktighet, av kompetensuppbyggnad samt liten risk för skador är en viktig förutsättning för denna utveckling. Några viktiga inslag i arbetet är att: * Utforma de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna så att de är förenliga med målen för ekologisk hållbarhet. har t.ex. i uppdrag att i samråd med lämna förslag till en mer långsiktig strategi för hur den arbetsmarknadspolitiska verksamheten kan bidra till det ekologiskt uthålliga samhället. * Utveckla möjlighet till mer innovativa och framåtsyftande miljöinsatser inom ramen för . Ett flertal projekt inom den europeiska socialfondens mål 3 och mål 4 har miljöinslag. * Lyfta fram behovet av åtgärder för ett säkert och utvecklande arbetsliv som en del av helhetssynen på samhällsutvecklingen. * Följa upp satsningar på Gröna jobb . Regeringen avser att följa upp såväl statliga som andra satsningar på gröna jobb. 2.11 Kommunikationer Transportsektorns bidrag till ekologisk hållbarhet bör stärkas på flera sätt. Fordonens eko-effektivitet bör öka, såväl för vägtransporter som för sjöfart och luftfart. Investeringar i infrastrukturen görs för att öka miljöhänsyn och säkerhet. Informationsteknologins möjligheter skall tas till vara och utvecklas. Trafikpolitiken skall utformas och bedrivas så att energiåtgång, avgaser, buller, intrång i natur- och kulturmiljö och säkerhetsrisker kan minimeras. En särskild trafikpolitisk proposition läggs fram . För att ange färdriktningen mot ett hållbart transportsystem kommer långsiktiga mål att formuleras. Etappmål skall styra utvecklingen i rätt riktning och med önskad hastighet. Etappmålen bör följas upp fortlöpande. Några viktiga inslag i arbetet är att: * Driva utvecklingen mot ett långsiktigt hållbart transportsystem. * Utveckla miljömålen för trafiksektorn. * Investera i transportsystemets infrastruktur så att buller, intrång och säkerhetsrisker minimeras. Därutöver avsätts 8,5 miljarder under till åtgärder med anknytning till miljö och säkerhet. I det nationella investeringsprogrammet ingår bl.a. utbyggnad av mellan och . * Driva frågor om avgaskrav och renare bränslen på bilar inom EU. * Verka för att fordonens bränsleeffektivitet ökar som ett led i att minska koldioxidutsläppen. * Driva miljöfrågor inom vägtrafikens, järnvägens, sjö- respektive luftfartens områden internationellt. Till exempel verka inom EU och IMO för en begränsning av svavelhalten i fartygsbränslen samt åtgärder för kväveoxidreduktion inom * Verka för skärpta miljönormer för nya flygplanstyper och ökade möjligheter till ekonomisk miljöstyrning. * Ytterligare differentiera flygets landningsavgifter med avseende på buller och utsläpp till luft * Vidta bullerskyddsåtgärder i bostäder vid flygplatser * Miljödifferentiera sjöfartsavgifter för att minska sjöfartens utsläpp. * Stimulera åtgärder som ökar kollektivtrafikens tillgänglighet. Bl.a. öka kollektivtrafikens tillgänglighet för funktionshindrade; en ram på högst 1,5 miljarder planeras. * Främja utvecklingen och användningen av informationsteknik och transportinformatik. 2.12 Samhällsplanering och byggande Samhällsbyggandet skall präglas av varsamhet. Känsliga och betydelsefulla naturmiljöer och ekosystem skall skyddas liksom värdefulla kulturmiljöer. Nyttjande av mark för byggnader, anläggningar och trafikleder, m.m. skall ske med hänsyn till miljö- och resurshushållning samt kulturvärden. Den fysiska planeringen skall präglas av helhetssyn. Grundläggande förutsättningar för produktion och välfärd kan därmed bevaras också för kommande generationer. Stora delar av vårt bestånd av bostäder närmar sig nu den ålder där omfattande ombyggnads- och renoveringsåtgärder behövs. Det är angeläget att dessa åtgärder får en ekologisk inriktning och genomförs på ett sådant sätt att bebyggelsens arkitektoniska kvaliteter och kulturhistoriska värden tas till vara. Vårt boende har en central betydelse för vårt sätt att bruka naturresurserna. Exempelvis går en betydande del av vår energiförbrukning till att värma och driva byggnader. Olika emissioner måste begränsas. Avloppshanteringen bör effektiviseras och återanvändningen av byggmaterial bör öka. Några viktiga inslag i arbetet är att: * Verka för en helhetssyn i samhällsplaneringen bl.a. genom att utveckla samordningen, boendedemokratin och kvinnoperspektivet. * Stödja arbetet för en förbättrad inomhusmiljö, kretsloppstänkandet i byggfrågor samt hälsodeklaration av bostäder. har ett omfattande uppdrag kring dessa frågor. * Ställa grundläggande miljökrav och krav på effektiv resursanvändning vid ny- och ombyggnad utifrån kommande förslag ifrån . Utredningen skall redovisa sina förslag till regeringen . * Främja system för miljö- och hälsovärdering av byggmaterial, byggande och byggnader, som bl.a. kan användas som underlag vid beskrivningar av byggnadsobjekts konsekvenser för ekologisk hållbarhet och i samband med statliga åtgärder på byggområdet. * Uppmärksamma kretsloppsfrågor i byggandet vid en ändrad organisation av det statliga plan-, bygg- och bostadsväsendet . * Föreslå ny lagstiftning om va-system för en ekologiskt hållbar utveckling. * Ta fram särskilda regionala program för ekologiskt hållbar utveckling inom vissa områden såsom t.ex. fjäll och skärgård. * Verka för en effektiv försörjning med geografiska data som en del av samhällets informationsförsörjning. 2.13 Ekonomi och finanser Den ekonomiska politiken är central för en ekologiskt hållbar utveckling. Ekonomiska styrmedel är i många fall de mest kostnadseffektiva sätten att få hushåll och företag att ta hänsyn till ekologisk hållbarhet i sitt agerande. är ett ledande land i användningen av ekonomiska styrmedel. Regeringen anser att sådana styrmedel är en viktig del i arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling och att skattesystemets miljöstyrande effekt successivt bör öka. I Vårpropositionen anger regeringen att i övervägandena om förändringarna i skattesystemet kommer bl.a. bedömas hur de kan bidra till den ekologiska hållbarheten och hur de påverkar svenska företags konkurrensförmåga. Några viktiga inslag i arbetet är att: * Successivt öka skattesystemets miljöstyrande effekt. Ekonomiska styrmedel ses över. Områden som analyseras f.n. är bl.a. vägskatterna och energin. En avfallsskatt planeras . * Arbeta för att ta bort eller förändra subventioner och andra stödsystem som motverkar en ekologiskt hållbar utveckling. * Göra en systematisk genomgång av statsbudgeten i syfte att förstärka dess inriktning mot ekologisk hållbarhet. Översynen görs som en del i arbetet med att utveckla miljöledningssystem för statlig förvaltning. * Fortsätta utveckla och använda miljöräkenskaper bl. a. i . Underlag finns genom arbete med att utveckla miljöräkenskaper. * Beakta miljöhänsyn vid placering av medel inom Allmänna pensionsfonden och premiereservsystemet utan att göra avkall på de försäkrades intresse av god avkastning. I den översyn som pågår av placeringsbestämmelserna skall frågan beaktas. Ett förslag presenteras . 1997/98:13 2.14 Jord- och skogsbruk, fiske Ett ekologiskt hållbart jordbruk är resursbevarande, miljöanpassat och etiskt godtagbart. Odlingsmarkens långsiktiga produktionsförmåga måste säkerställas och de grundläggande ekologiska processerna i marken vidmakthållas. Användningen av insatsmedel och valet av produktionsmetoder får inte påverka miljön på ett negativt sätt.