prop · GL03150D11 · 1998-01-01 00:00:00 — Gensvaret från landets kommuner har varit stort. Regeringen föreslår därför att stödet förlängs med . Därmed utökas stödet med för . 4.4 Företagande Den gynnsamma utvecklingen av de offentliga finanserna möjliggör nu ytterligare finansierade skattesänkningar och åtgärder för ökad tillgång på riskkapital. Sammanlagt föreslår regeringen att avsätts för dessa ändamål - 2001. För ägare till onoterade bolag utökas den andel utdelningar och reavinster som undantas från beskattning. För de som äger aktier i onoterade bolag utvidgas möjligheterna att kvitta reaförluster på dessa aktier. Kvittning medges även mot reavinster i marknadsnoterade aktier och andelar i värdepappersfonder. Skatten på reklamtrycksaker avskaffas, liksom den särskilda fastighetsskatten på vattenkraftverk. Det senare innebär en lättnad främst för den elintensiva industrin. Många nya teknikbaserade företag och andra småföretag med betydande tillväxtpotential saknar finansiella resurser för att tillvarata sina utvecklingsmöjligheter. Staten kompletterar riskkapitalmarknaden genom att tillhandahålla så kallat såddkapital genom . I vårpropositionen föreslås att resurserna utökas med . En väl fungerande konkurrens är viktig för svensk ekonomi och svenskt näringsliv. Regeringen avser att återkomma till med en redogörelse för konkurrenspolitikens framtida inriktning. I regeringens arbete ingår bland annat åtgärder för omprövning av regelverk och begränsningar av krångel och byråkrati. Det skall bli lättare att registrera företag. Målet är att endast en blankett och en myndighetskontakt skall behövas. Myndigheternas handläggningstider skall förkortas i särskilt utvalda ärenden. Uppgiftsbördan för företagen skall minskas. Företagens hantering av tullfrågor skall förenklas ytterligare. Detta har stor betydelse särskilt för de mindre företagens konkurrensförmåga och vilja till etablering och tillväxt. 4.5 Europeiskt samarbete har varit medlem i EU . har EU:s samarbete fördjupats, inte minst genom de gemensamma ansträngningarna för att öka sysselsättningen. En väsentlig del av EU:s arbete är nu inriktat på att inlemma nya medlemmar i gemenskapen. Regeringen föreslår nu ett nytt treårigt program för utvecklingssamarbete. Programmet skall bidra till ett gott grannskap i och ett dynamiskt och demokratiskt integrerat . Samarbetet inriktas på att stödja , , och medlemskap i samt att ytterligare integrera och i den europeiska samarbetsstrukturen. För att lyfta fram betydelse för tillväxt och sysselsättning, inte minst i , har tidigare sammanlagt avsatts. Medlen används inom områdena energi, miljö, infrastruktur, kunskapsöverföring och svensk exportindustri. Regeringen föreslår nu att verksamheten förlängs genom att medel anslås för de kommande tre åren. Regeringen strävar bland annat efter att uppnå ökat deltagande i Östersjöhandeln av de små och medelstora företagen. Svenska företag ges stöd till att utnyttja marknads- och handelsmöjligheterna i det nya framväxande bland annat genom insatser för småföretagen, förstärkt exportfrämjarorganisation i och åtgärder för att ta tillvara invandrares speciella land- och språkkunskaper. 4.6 Ett för alla Invandrare och svenskar med invandrarbakgrund har inte samma möjligheter på arbetsmarknaden som andra. För att vända utvecklingen, minska segregationen och att uppnå de integrationspolitiska målen, föreslår regeringen ett resurstillskott för dessa ändamål . Av central betydelse är åtgärder för att förbättra kunskaperna i det svenska språket, skapa lika villkor på arbetsmarknaden och att få till stånd en varaktig förbättring av situationen i utsatta bostadsområden där en stor andel av invånarna har invandrarbakgrund. Regeringen kommer dessutom att lämna förslag till en skärpning av lagen mot etnisk diskriminering. 4.7 Skola, vård och omsorg har tidigare beslutat om resurstillskott till kommunerna på sammanlagt . Vidare föreslogs i budgetpropositionen att nivån höjs ytterligare 1999 och sedan ytterligare 4 miljarder , så att det totala resurstillskottet uppgår till . Regeringen föreslår nu att utöver dessa medel, ytterligare 4 miljarder tillförs kommunerna . De nya resurserna skall användas till att stärka kvaliteten i skola, vård och omsorg och får positiva effekter på sysselsättningen inom dessa områden. 4.8 Arbetsmarknadspolitik Möjligheten till generationsväxling har utnyttjats i ringa utsträckning, varför regeringen funnit det nödvändigt att justera villkoren för åtgärden. Även personer som haft kortare anställning eller deltagit i arbetsmarknadspolitisk åtgärd utan att deras ställning på arbetsmarknaden stärkts, skall kunna anvisas. För personer som inte fyllt kan anvisning till generationsväxling göras under den enda förutsättningen att individen varit anmäld som arbetssökande vid den offentliga arbetsförmedlingen under minst . Slutligen skall det i vissa fall vara möjligt för arbetsgivaren att visstidsanställa eller provanställa dessa personer i stället för att tillsvidareanställa dem. Arbetslösa personer har möjlighet att anvisas resursarbete, vilket innebär att den arbetslöse av heltid deltar i kompetenshöjande arbete hos en arbetsgivare och under den återstående arbetstiden deltar i kompetensutveckling och aktivt arbetssökande. I syfte att öka möjligheten att komma in på den reguljära arbetsmarknaden skall personen i resursarbete erbjudas alla lämpliga kortare vikariat som uppstår på arbetsplatsen och vid vikariatstjänst erhålla avtalsenlig lön. Åtgärden har på grund av risken för undanträngningseffekter förbehållits den offentliga sektorn, men får verksamheter som kommuner upphandlar på entreprenad samt stiftelser och friskolor anvisa resursarbete. Dessutom kommer resursarbete att beviljas även , då åtgärden anses vara särskilt lämpad för deltidsarbetslösa inom vård och omsorg. /94 pågår en försöksverksamhet med särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () till mycket gravt funktionshindrade individer. Stödet är särskilt riktat till psykiskt och intellektuellt arbetshandikappade och syftar till att den funktionshindrade skall finna och behålla en anställning. Regeringen bedömer att den genomförda försöksverksamheten fungerat väl och att åtgärden därför bör permanentas. 5 Tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet fram 5.1 Den ekonomiska utvecklingen Den svenska ekonomin befinner sig i en stabil uppgångsfas. Den internationella konjunkturen förstärktes genom en begynnande uppgång i EU-länderna parat med en fortsatt tillväxt i . I förstärktes konjunkturen med en stark BNP-tillväxt under framför allt . En ökad inhemsk efterfrågan, men även en fortsatt god exportefterfrågan, bidrar till att BNP- tillväxten kan förväntas uppgå till . Den ekonomiska tillväxten bedöms vara fortsatt god även och , med en tillväxt på . Tillväxten kommer att leda till ytterligare förbättringar av de offentliga finanserna, och för beräknas de offentliga finanserna visa överskott varje enskilt år. Prisutvecklingen förväntas vara fortsatt stabil och inflationsmålet kommer att uppfyllas också . offentliga finanser och stabila priser bidrar till att räntorna blir fortsatt låga , något som i sin tur främjar investeringar. TABELL 5.1 NYCKELTAL 1997 - 2001 1997 1998 1999 2000 2001 Öppen arbetslöshet 8,0 6,7 5,7 4,4 4,0 Arb.pol. åtgärder 4,3 4,2 4,0 3,9 3,5 Antal sysselsatta -1,0 1,0 1,5 2,0 1,1 Kontantlön 4,5 3,1 3,0 3,0 3,0 KPI, årsgenomsnitt 0.9 0,9 1,2 2,0 2,0 Finansiellt sparande -1,1 1,6 0,9 2,3 3,5 BNP 1,8 3,0 3,1 3,4 2,6 Anm.: Den öppna arbetslösheten och personer i åtgärder redovisas i procent av arbetskraften. Finansiellt sparande är uttryckt som andel av BNP. Årlig procentuell förändring redovisas för antal sysselsatta, löner, KPI och BNP. Källa: och 5.2 Arbetsmarknaden väntas en god utveckling på arbetsmarknaden med stigande sysselsättning och minskande arbetslöshet. Antalet nyanmälda lediga platser har historiskt sett varit en bra indikator på en uppgång i sysselsättningen. ökade de nyanmälda lediga platserna. De lediga platserna ökade i de flesta branscher med undantag för jord- och skogsbruk samt inom byggnadsverksamhet. En stor del av ökningen har kommit i den offentliga sektorn. beräknas emellertid en högre aktivitetsnivå inom byggnadsverksamhet vilket väntas leda till en ökad sysselsättning. Efterfrågan på privata tjänser väntas fortsätta öka i takt med att den privata konsumtionen och industriinvesteringarna ökar. Även drivs en ökad sysselsättning. Efterfrågan på privata tjänster väntas fortsätta öka i takt med att den privata konsumtionen och industriinvesteringarna ökar. Även drivs tillväxten huvudsakligen av privat konsumtion och bruttoinvesteringar, varvid en fortsatt ökning av sysselsättningen i privat sektor är att vänta. En viss uppgång i den offentliga sysselsättningen sker också, främst till följd av de höjda statsbidragen till kommuner och landsting. De löneavtal som slutits inger också förhoppningar om att lönebildningen inte skall utgöra ett hinder för en ökning av sysselsättningen. Lönerna förväntas öka med i genomsnitt . Sammantaget medför en god tillväxt och måttliga löneökningar att sysselsättningen beräknas öka och och med . Den ökade sysselsättningen i kombination med en fortsatt satsning på utbildning inom och högskolan gör att den öppna arbetslösheten kommer att sjunka successivt ner till i genomsnitt . Målet om en öppen arbetslöshet på beräknas uppnås . För en mer detaljerad genomgång av de åtgärder som vidtagits hänvisas till uppföljningen av arbetslöshetsmålet i budgetpropositionen . Särskilt utbildningsbidrag ges till arbetslösa eller till anställda som ersätts av en långtidsarbetslös. Varken kommunerna eller särredovisar elever inom det statliga och elever inom vuxenutbildning, vilket gör det omöjligt att exakt bestämma andelen arbetslösa inom . 1997/98:150 BILAGA 3 1997/98:150 BILAGA 3