prop · GL031D27 · 1998-01-01 00:00:00 — Avgiften till Europeiska gemenskapen Avgiften till Europeiska gemenskapen 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Inledning 7 3 Redovisning av EU-budgetens utfall 9 4 Mål för utgiftsområdet 11 5 Bemyndiganden 13 6 Anslag 15 A1 Tullavgift 15 A2 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter 15 A3 Mervärdesskattebaserad avgift 16 A4 Avgift baserad på bruttonationalinkomsten 16 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att göra högst de åtaganden som följer av EU-budgeten för avseende åtagandebemyndiganden, 2. för anvisar anslagen under utgiftsområde 27 Avgiften till de europeiska gemenskaperna enligt följande uppställning: ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP TUSENTAL KR A 1 Tullavgift ramanslag 2 934 000 A 2 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter ramanslag 362 000 A 3 Mervärdesskattebaserad avgift ramanslag 8 093 000 A 4 Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten ramanslag 8 256 000 Summa för utgiftsområdet Omfattning/ändamål Europeiska unionen disponerar en budget för finansiella åtaganden på unionsnivå. Denna upprättas med stöd av artikel 199 i fördraget om Europeiska unionen. Finansieringen av budgeten med s.k. egna medel, dvs. avgifter från medlemsländerna, fastställs i fördragets artikel 201 och i rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euro- atom). Utgiftsområdet avser avgift till EU- budgeten. Utgifterna för avser betalningar under budgetåret till Europeiska kommissionen avseende EU-budgeten inklusive eventuella korrigeringar avseende . Avgiften kan förändras till följd av faktisk uppbörd avseende tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten , tilläggsbudgetar på gemenskapsnivå, valutakursförändringar samt andra korrigeringar av avgiften. EU-budgeten fastställs i ecu, men betalning av avgiften sker i kronor. Betalningen av vissa delar av avgiften grundas på en betalningsbegäran från kommissionen beräknad utifrån budgeten och omräknad till kronor. Den kurs som därvid används är inte densamma som den som används vid omräkningen av svenska budgeteringsunderlag från kronor till ecu vid beredningen av EU-budgeten. Avgiften består av fyra komponenter, nämligen tullar, särskilda tullar på jordbruksprodukter och sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift samt avgift beräknad på bruttonationalinkomsten. Vid beräkningen av de två sistnämnda har hänsyn tagits till andel av finansieringen av den budgetreduktion enligt rådsbeslutet om egna medel erhåller. Återbetalning av delar av avgiften enligt den s.k. infasningsöverenskommelsen budgeteras under inkomsttitel Återbetalning avseende avgiften till gemenskapsbudgeten. Denna återbetalning upphör efter 1998. Avgiften har reviderats i förhållande till de beräkningar som presenterades i regeringens ekonomiska vårproposition. Beräkningen utgår från kommissionens budgetförslag, vilket är under behandling av rådet och parlamentet. Förändringarna i förhållande till den ekonomiska vårpropositionen föranleds dels av justering av antagandena för utvecklingen av tullar och avgifter, mervärdesskattebas och bruttonationalinkomst samt växelkurs, dels av justering av uttagsandelarna med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag . För betalningar avseende 1998 har kursen /ecu använts. UTGIFTSUTVECKLINGEN INOM UTGIFTSOMRÅDE 27 (MILJONER KRONOR): UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 ANVISAT 1997 UTGIFTSPROG NOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 Tullavgift 4 902 3 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter 326 222 570 270 362 385 410 Mervärdesskattebaserad avgift 12 491 8 087 8 215 8 Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten 7 154 5 419 8 Totalt för utgiftsområde 27 24 873 16 774 20 053 18 661 19 645 20 320 20 982 3 Redovisning av EU-budgetens utfall EU-budgeten omfattar framför allt unionens utgifter inom ramen för den första pelaren, men utgifter inom de övriga pelarna kan i viss utsträckning täckas inom budgeten. EU-budgetens aktiviteter budgeteras under anslag och bemyndiganden, på unionsnivå benämnda betalningsbemyndiganden och åtagandebemyndiganden. Kommissionen lämnar, i enlighet med budgetförordningen av , en årsredovisning. uppgick inkomsterna till 81 275 miljoner ecu netto, varav 70 259 miljoner ecu egna medel, 10 055 miljoner ecu avsåg disponibla överskott och 961 miljoner ecu övriga inkomster (varav 45 miljoner ecu avsåg EFTA:s deltagande i programsamarbetet). Utgifterna täckta av betalningsbemyndiganden uppgick enligt årsredovisningen till 77 454 miljoner ecu netto, vilket med kursen /ecu (den kurs som används i redovisningen) motsvarar . Av dessa avsåg 55 miljoner ecu EFTA-betalningar. redovisades en kursvinst om 423 miljoner ecu. Redovisat underskridande uppgick till 4 388 miljoner ecu (varav 4 miljoner ecu avser EFTA). Motsvarande siffra uppgick till 9 220 miljoner ecu. Totalt ianspråktagna åtagandebemyndiganden inklusive åtaganden avseende tredje land och bemyndiganden överförda från tidigare budgetår uppgick till 83 737 miljoner ecu, eller . disponibla bemyndiganden uppgick till 86 935 miljoner ecu. Utnyttjandegraden för åtagandebemyndiganden uppgick därmed till . Utgifterna (anslag/betalningsbemyndiganden) fördelade sig enligt följande (miljoner ecu): UTGIFTSFÖRDELNING EG-BUDGETEN 1996 UTGIFTSKATEGORI BELOPP MILJONER ECU ANDEL I PROCENT Jordbruksstöd 39 469 51,0 Strukturåtgärder 24 459 31,6 Interna åtgärder 4 610 5,9 Utrikesåtgärder 3 874 5,0 Administration 4 106 5,3 Reserver 235 0,3 Kompensationer till nya medlemsläner (s.k. infasning) 701 0,9 Totalt 77 454 100 Den svenska avgiften uppgick till . Återbetalningen till följd av infasningsöverenskommelsen motsvarade . Nettoavgiften blev därmed . Avgiften fördelade sig med på s.k. traditionella egna medel, dvs. tullar (), särskilda tullar på jordbruksprodukter och sockeravgifter (), och med på momsavgift () och BNI-avgift (), inklusive andel av finansieringen av budgetreduktion. 4 Mål för utgiftsområdet Målen för den svenska EU-budgetpolitiken ligger fast i enlighet med beslut (prop. 1994/95:40, 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Detta innebär bl.a. att skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom unionen. Målen innebär även att vi skall verka för en förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s budgetmedel. Den årliga EU-budgeten är resultatet dels av de ramar som sätts av beslutet om egna medel och det fleråriga budgetbeslutet, det s.k. finansiella perspektivet, dels av den årliga budgetberedningen inom rådet och . har inom ramen för de förutsättningar detta ger strävat efter en budget på unionsnivå som speglar den restriktivitet som gäller för den nationella budgetpolitiken inom och ett stort antal av de övriga medlemsländerna. I behandlingen av EU-budget beslutade rådet och parlamentet en besparing om 2 miljarder ecu (ca ) jämfört med kommissionens ursprungliga budgetförslag. För svenskt vidkommande utgör fortsatt restriktivitet en utgångspunkt vid den pågående behandlingen av budgetförslag. Budgetpolitiken på lite kommer i stor utsträckning att styras av det kommande beslutet om finansiella ramar efter 1999. Även i detta arbete kommer de av regering och riksdag fastlagda budgetpolitiska riktlinjerna att utgöra grunden för svenska ställningstaganden. Finansieringen av budgeten med avgifter från medlemsländerna avser utgifterna enligt betalningsbemyndiganden (anslag). Åtagandebemyndiganden ger inte upphov till samma direkta betalningsansvar men uttrycker utgiftsåtagandet för flera kommande år. Tilldelningen av bemyndiganden styrs dels av tidigare fattade beslut, dels av den årliga budgetprocessen. En förutsättning för möjligheten till långsiktigt hållbar restriktiv budgetpolitik är att balans uppnås mellan tilldelningen av anslag och bemyndiganden och att även tilldelningen av bemyndiganden präglas av återhållsamhet. Åtagandebemyndiganden svarar inte direkt mot egna medel, dvs. medlemsländernas avgifter ett visst år. Fördelningsnyckeln för finansieringen av budgeten, dvs. anslagen (betalningsbemyndiganden), kan dock användas som grov fördelning av åtagandet på medlemsländerna. I kommissionens budgetförslag föreslås att åtagandebemyndiganden om 91 350 miljoner ecu skall ställas till förfogande . andel av detta uppgår med fördelning enligt vår andel av egna medel till , dvs. 2 466 miljoner ecu, motsvarande ca . Budgetförslaget är föremål för budgetberedning inom unionens budgetmyndigheter (rådet och parlamentet). Regeringen föreslår mot bakgrund av detta att bemyndigar regeringen att ikläda sig högst det utgiftsåtagande som följer av fastställd EU-budget vad gäller åtagandebemyndiganden. 1 Anslag s- sparan de ej medgivet Därav 1996 Utgift 3 046 000 Utgifts - progno s 2 750 000 1998 Förslag 2 934 000 1999 Beräkna t 3 117 000 2000 Beräkna t 3 320 000 Beloppen anges i tusental kronor Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska gemenskapen och tillfaller därför gemenskapsbudgeten. Medlemsländerna får dock behålla av uppburna medel för att täcka administrativa kostnader i samband med uppbörden. Anslaget avser inbetalningen till Europeiska kommissionen, dvs. de av uppbörden som tillfaller gemenskapsbudgeten. Uppbörden budgeteras och redovisas i sin helhet under inkomsttitel Tullmedel. På inkomsttiteln redovisas även sådan tulluppbörd som inte tillfaller gemenskapen (t.ex. betalningar som hänför sig till ärenden ). Tullavgiften uppgick till och till . För /96 innebär detta ett utfall på , vilket jämfört med statsbudgetens innebär ett underskridande om . Regeringens överväganden För såväl 1995 som 1996, dvs. budgetåren 1994/95 samt 1995/96, budgeterades dessa poster utifrån tidigare svenska utfallssiffror vilka justerats med hänsyn till antaganden om ekonomins utveckling och med hänsyn till unionens regelverk. Utfall och handelsstatistik tyder dock på att handelsmönstret sedan anslutningen till unionen förändrats på sådant sätt att importvolymen från länder utanför unionen minskat. Det förefaller också att förtullning i vissa fall sker i andra EU-länder för varor där utgör slutdestination. Detta föranleder en justering av prognosen för tullinkomster. Det är vidare motiverat att justera prognosen med hänsyn till implementeringen av . Vid beräkningen har dessa omständigheter beaktats. A2 SÄRSKILDA JORDBRUKSTULLAR OCH SOCKERAVGIFTER 1 Anslag s- sparan de ej medgivet Därav 1996 Utgift 222 000 Utgifts - progno s 270 000 1998 Förslag 362 000 1999 Beräkna t 385 000 2000 Beräkna t 410 000 Beloppen anges i tusental kronor De särskilda tullarna på jordbruksprodukter och avgifterna på sockerproduktionen, vilka tas ut i enlighet med , utgör i likhet med tullarna enligt den gemensamma tulltaxan gemenskapsbudgetens egna medel. Även för dessa tullar och avgifter gäller att medlemslandet får behålla av uppbörden för att täcka administrativa kostnader kopplade till uppbörden. Anslaget avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen. Den svenska uppbörden av dessa avgifter förs upp på inkomsttitel Jordbruks- och sockeravgifter. Som en följd av WTO-överenskom- melsen omvandlades importavgifterna på jordbruksprodukter till särskilda tullar på jordbruksprodukter. De till kommissionen inbetalda jordbruks- och sockeravgifterna uppgick till , och 1995/96 innebär detta ett utfall om . Jämfört med statsbudgetbeloppet om förutses därmed ett underskridande om ca . Regeringens överväganden Underskridandet /96 var betydande. Orsakerna till detta är de samma som angivits för anslaget A1. Effekterna av ett ändrat handelsmönster är dock ännu tydligare i detta fall. Vid beräkningen av resursbehovet har förändringarna liksom effekterna av WTO-överenskommelsen beaktats. 1 Anslag s- sparan de ej medgivet Därav 1996 Utgift 8 087 000 Utgifts - progno s 8 Förslag 8 093 000 1999 Beräkna t 7 888 000 2000 Beräkna t 8 290 000 Beloppen anges i tusental kronor Den mervärdesskattebaserade komponenten i avgiften till EU:s budget beräknas som en procentuell andel av en prognos av medlemslandets mervärdesskattebas budgeten avser. Den nationella skattebasen korrigeras härvid för avvikelser från och variationer inom EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv så att en enhetlig skattebas erhålles. Uttaget är högstsatt till av mervärdesskattebasen. Det faktiska uttaget beräknas i kommissionens budgetförslag till . Under anslaget budgeteras också den del av andel av finansieringen av den brittiska budgetreduktionen som ryms mellan faktiskt procentuellt uttag och uttags-taket. Efter avslutat budgetår korrigeras utfallet för avvikelser från den prognosticerade basen så att fastställt procentuellt uttag vidmakthålles. betalade i mervärdesskattebaserad avgift. Utfallet uppgår till . Utfallet för /96 uppgår till , vilket innebär ett överskridande om jämfört med statsbudgetbeloppet om . Detta innebar dock inget totalt överskridande för utgiftsområdet. Regeringens överväganden Med hänsyn till den i EG:s budgetprocess överenskomna prognosen för mervärdesskattebasens utveckling och de restriktioner som följer av rådets beslut angående egna medel, beräknas den mervärdes- skattebaserade avgiften till . A4 AVGIFT BASERAD PÅ BRUTTONATIONAL- INKOMSTEN 1 Anslag s- sparan de ej medgivet Därav 1996 Utgift 5 419 000 Utgifts - progno s 7 608 000 1998 Förslag 8 256 000 1999 Beräkna t 8 930 000 2000 Beräkna t 8 962 000 Beloppen anges i tusental kronor Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten (BNI- avgiften) beräknas på en prognos av medlemslandets BNI till marknadspriser för budgeteringsåret. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga avgifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efterhand med hänsyn till utfall. Under anslaget budgeteras även den del av andel av finansieringen av den brittiska budgetreduktionen som inte ryms under taket för uttag av mervärdesskattebaserad avgift. Som en följd av restriktionerna avseende mervärdesskattebaserad avgift i rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euroatom) ökar BNI-avgiftens andel av finansieringen fram . Utvecklingen därefter beror på hur övriga avgiftsslag och budgetens totala omslutning utvecklas. Utfallet blev , varav belastade /95 och 1 735 /96. Utfallet uppgår till och för /96 till . Jämfört med statsbudgeten () innebär detta ett underskridande med . Underskridandet är hänförligt framför allt till det överskott som uppstod i EG-budgeten för såväl 1994 som 1995 och vilket påverkar behovet av inbetalningar från medlemsländerna det påföljande budgetåret eftersom överskott balanseras till följande år. Till viss del beror underskridandet på att rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euroatom) trätt i kraft först . Beslutet innebär en ökning av budgetutrymmet och en ökad betydelse för BNI-avgiften i finansieringen av budgeten. Regeringens överväganden Med hänsyn till den i EG:s budgetprocess överenskomna prognosen för bruttonationalinkomstens utveckling och restriktionerna som följer av rådets beslut angående egna medel beräknas avgiften baserad på bruttonationalinkomsten till . 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 27