prop · GL0338 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett reformerat förberedelsebrott bör kunna komma till användning också i samband bekämpningen av vissa former av ekonomisk brottslighet. Förslaget har remissbehandlats och bereds i . Ekobrottsberedningen har gjort en enkät bland myndigheterna rörande deras erfarenheter av frågor om sekretess i ekobrottsbekämpningen. Enkäten visade att det var en allmän uppfattning bland myndigheterna att sekretessreglerna hindrar myndigheterna att samarbeta effektivt för att förebygga och bekämpa ekobrott så som följer av regeringens strategi mot ekonomisk brottslighet. Mot bakgrund härav beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare för att utreda frågor om ökade möjligheter till informationsutbyte samt frågor om sekretess vid bekämpning av ekonomisk brottslighet m.m. (Ju 1997:04, dir. 1997:61). Utredningen skall bl.a. föreslå åtgärder i syfte att effektivisera ekobrottsbekämpningen genom att göra det möjligt för berörda myndigheter att i ökad utsträckning lämna information om sådant som har betydelse för att förebygga, upptäcka eller utreda ekonomisk brottslighet. Inom uppdraget faller därvid också regler om informationsutbyte mellan myndigheter vid planering av gemensamma kontrollaktioner mot ekonomisk brottslighet. Uppdraget skall vara slutfört före utgången av . Som redovisats i regeringens förra skrivelse till om ekobrottsbekämpningen (skr. 1996/97:49 s. 29 f.) pågår i ett arbete med en ny balk, . Målet med är att skapa förutsättningar för en hållbar utveckling i samhället, där nu levande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö att leva i. De nya reglerna syftar till att samordna, skärpa och bredda lagstiftningen på området. På det straffrättsliga området innebär den nya balken bl.a. skärpta straff och ett straffrättsligt ansvar vid underlåtenhet att vidta skyddsåtgärder eller andra försiktighetsmått inom kemikalieområdet. Även regler om förverkande ses över. En proposition kommer att läggas fram för . Även hos de berörda myndigheterna pågår ett utvecklingsarbete inte minst när det gäller att utveckla formerna för att bekämpa miljöbrott. I fråga om kompetenshöjande åtgärder har bl.a. ett omfattande utbildningsprogram tagits fram för poliser som utreder miljöbrott. Också åklagare deltar i utbildningsprogrammet. deltar i ett nystartat nordiskt samarbetsprojekt med syfte bl.a. att effektivisera informationsutbytet vid utredning av miljöbrott. Den framtida utformningen av miljöbrottsbekämpningen kommer att utredas. I detta arbete kommer att kunna spela en framträdande roll. Snabbare handläggning av ekobrottmål i domstol och Riksåklagaren har fått ett uppdrag att utveckla former för rationell och snabb handläggning av stora ekobrottmål. Uppdraget gavs i de myndighetsgemensamma målen och riktlinjerna för ekobrottsbekämpningen (se ovan avsnitt 3.1). Uppdraget skall redovisas före utgången av . 8 Internationellt arbete 8.1 Internationella ekobrottsgruppens : - Den internationella ekobrottsligheten har utretts. - Effektivare internationellt samarbete m.m. föreslås. En arbetsgrupp inom , Internationella ekobrottsgruppen, har redovisat en rapport om den internationella ekobrottsligheten (Ds 1997:51). Rapporten bygger bl.a. på intervjuer med ett stort antal personer vid departement, myndigheter och näringsliv i och ett antal andra länder (, , , , , , och ). Avsikten med gruppens arbete var att skapa ett underlag för inriktning av det fortsatta reformarbetet mot den ekonomiska brottsligheten. Gruppen har funnit att tre huvudtrender i fråga om den ekonomiska brottsligheten framträder i de länder som studerats, nämligen * ökande internationalisering, * ökande datorisering (s.k. IT-brottslighet), * ökat inslag av organiserad brottslighet. Trenderna gäller också för del. Dock har utvecklingen av IT- brottslighet och organiserad brottslighet inte gått lika långt här i landet som i många andra länder. Internationella ekobrottsgruppen bedömer att den ekonomiska brottsligheten sannolikt kommer att öka internationellt. Det finns enligt rapporten en beaktansvärd risk för att ökningen kommer att beröra även . IT-brottsligheten kommer sannolikt att bli en framträdande del av ekobrottsligheten också i vårt land. Till hotbilden hör också att det finns risk för att kriminella grupper i andra länder, särskilt i , kommer att sträcka ut sin verksamhet till . Att den ekonomiska brottsligheten alltmera bedrivs på internationell basis hänger enligt rapporten samman med att samhället och ekonomin internationaliseras alltmer överallt i världen. Detta leder till företeelser som att * kriminella riktar sin brottslighet mot flera skilda länder, * kriminella från olika länder slår sig ihop eller samverkar för att begå brott, * det brottsliga upplägget innefattar att varor och pengar förs från ett land till ett annat, * värdepapper eller andra finansiella instrument från ett land presenteras som säkerhet eller för inlösen i ett annat land, * företag och banker i flera länder kan förekomma i upplägget som brottsliga aktörer eller som brottsoffer, * vinsterna från brotten förs mellan olika länder i samband med penning- tvätt, * vinsterna från brotten förs till en sekretessfristad eller ett skatteparadis. Den internationella ekobrottsligheten är mycket flexibel. Den anpassar sig snabbt till förändringar i fråga om lagstiftning, kontroll och andra förutsättningar. Inte minst drar den ofta nytta av skillnader i fråga om nationell lagstiftning och av myndigheternas svårigheter att samarbeta effektivt över gränserna. IT-brottsligheten är en konsekvens av samhällets fortgående datorisering. Denna typ av brottslighet är enligt rapporten expansiv och mångfacetterad och innefattar bl.a. * obehörigt intrång i datasystem exempelvis för att få del av information (hacking), * manipulering av information så att den manipulerande eller annan oberättigat tillgodoförs tillgångar (t.ex. genom att felaktigt föra betalningar till eget konto), * obehörigt intrång i datasystem för att förstöra eller ändra information, eller utpressning genom hot om att göra detta (dataterrorism), * bedrägerier med hjälp av falska kontokort eller andra elektroniska betalningsmedel, * missbruk av datoriserade telefonsystem, * felaktiga noteringar i databaserad bokföring för att dölja olagliga transaktioner. Andra exempel på kriminalitet med anknytning till IT är piratkopiering av dataprogram och förfalskning av pengar, värdepapper eller andra dokument med hjälp av digital teknik. Sistnämnda förfalskningar kan, om de är välgjorda, vara mycket svåra att avslöja. Till det utmärkande för IT-brottsligheten hör att den kan begås genom mycket snabba transaktioner och oberoende av nationella gränser. Karaktäristiskt för IT-brottsligheten är också att den ofta är svår att upptäcka och att utreda. I många länder är IT-brottsligheten redan ett viktigt inslag i ekobrottsligheten och den allmänna bedömningen i dessa länder är att den kommer att fortsätta att öka. I har antalet databrott varit begränsat, men mörkertalet kan vara stort med hänsyn till att företag i många fall är obenägna att anmäla brottslighet av detta slag. För framtiden kan IT-brottsligheten enligt rapporten komma att växa sig stor också i . Detta med hänsyn till samhällets fortgående datorisering, den ökande kompetensen i datafrågor också i kriminella kretsar samt möjligheterna att angripa datasystem hos banker, företag och myndigheter även från datorer i andra länder. Internationellt är den ekonomiska brottsligheten i ökande utsträckning ett fält för den organiserade kriminaliteten i form av mer eller mindre varaktiga och professionella kriminella grupper. I många fall bedrivs brottsligheten enligt affärsmässiga principer vilket bl.a. innebär att man samarbetar med andra kriminella grupper och engagerar specialister av olika slag, såsom jurister, ekonomer eller datatekniker. Ett annat affärsliknande inslag är att man sprider riskerna genom att parallellt bedriva brottslighet av olika slag, exempelvis både narkotikabrottslighet och olika slag av ekonomisk brottslighet. Korruption används ofta som ett medel för att begå brott. Det är vanligt att det bakom den gränsöverskridande ekobrottslighet som berör står nätverk eller tillfälliga grupper av personer, svenskar och andra. Vi har visserligen ännu inte drabbats i särskilt hög grad av de verkligt resursstarka och farliga kriminella grupperna som är verksamma exempelvis på kontinenten. Men det är känt att sådana grupper strävar efter att utvidga sina verksamhetsområden och det finns därför en risk för att de kan komma att operera här i ökad utsträckning . Det största hotet när det gäller organiserad brottslighet torde enligt rapporten komma från länder i . När det gäller att effektivt skydda sig mot den internationella ekobrottsligheten krävs enligt rapporten åtgärder på bred front. I stor utsträckning handlar det om åtgärder som redan faller inom ramen för den svenska strategin mot ekonomisk brottslighet. Men de internationella aspekterna av kriminalpolitiken träder naturligtvis i förgrunden när det gäller att angripa den gränsöverskridande brottsligheten. Den viktigaste åtgärden är enligt rapporten att utveckla det internationella samarbetet i olika avseenden, inte minst den internationella rättshjälpen, mot större snabbhet och effektivitet (jfr avsnitt 8.2). Mycket viktigt är att myndigheterna utvecklar sitt internationella samarbete. En annan viktig fråga är att utveckla kompetensen hos myndigheterna i internationella frågor och ekobrottsfrågor. I rapporten framhålls att bör ge bättre möjligheter än tidigare att långsiktigt bygga upp och utveckla kompetensen inom ekobrottsområdet. Det är också viktigt att näringslivet har kompetens att skydda sig mot internationell ekobrottslighet. Vidare anförs i rapporten att lagstiftningen fortlöpande måste utvecklas för att motsvara de behov som följer av nya samhälls- och näringslivsförhållanden, ny teknik och nya inslag i brottsligheten. Lagstiftningsarbetet måste så långt det är möjligt ske med beaktande av lagstiftningen i andra länder för att undvika att det uppstår skillnader i olika länders regelverk som kan utnyttjas av de kriminella. I rapporten framhålls särskilt vikten av förebyggande åtgärder mot den internationella ekobrottsligheten. Inte minst bör det enligt rapporten finnas ett stort utrymme för att utveckla det internationella samarbetet när det gäller brottsförebyggande åtgärder, exempelvis genom informationsutbyte om kriminella företeelser som det finns skäl att skydda sig emot. I detta ligger också att näringslivet, som främst drabbas av den ekonomiska brottsligheten, bör kunna utveckla sin kapacitet att skydda sig mot sådan brottslighet, exempelvis genom förebyggande strategier, tekniska skyddsåtgärder och internkontroll samt genom ett bättre samarbete mellan företag och mellan branscher. Statsmakterna och myndigheterna bör stödja näringslivet i det förebyggande arbetet. Rapporten framhåller att EU-samarbetet i rättsliga och inrikes frågor, den s.k. tredje pelaren, bör vara en viktig plattform för när det gäller att utveckla lagstiftning, samarbetsformer, förebyggande åtgärder och andra åtgärder mot den internationella ekobrottsligheten. Bl.a. gäller det att utveckla samarbetet inom Europol. Som en del i detta har placerat två sambandsmän på Europols narkotikaenhet, en från polisen och en från tullen. När det gäller åtgärder mot brott som riktar sig mot EU:s budget bör bl.a. samarbetet utvecklas med bedrägeribekämpningsorgan UCLAF. För svenskt vidkommande har brotten som har samband med EU:s budget och finansiella system huvudsakligen bestått av smuggling och s.k. transitbrottslighet. Beträffande fusk inom EU:s bidragssystem är erfarenheterna att det endast förekommer i begränsad omfattning. Som ett led i att utveckla samarbetet föreslår regeringen budgetproposition att en svensk tulltjänsteman skall placeras vid UCLAF. Åtgärder mot organiserad brottslighet är en högprioriterad fråga inom EU, där enligt rapporten har anledning att medverka aktivt. En viktig fråga i det sammanhanget är åtgärder mot penningtvätt. Penning- tvätt är i stor utsträckning en frukt av organiserad brottslighet eftersom sådan brottslighet ger upphov till stora vinster som behöver tvättas för att återinvesteras i brott eller för att investeras i laglig näringsverksamhet, till fastighetsköp m.m. Åtgärder mot penningtvätt har utvecklats till en av huvudfrågorna i det internationella samarbetet mot brott, bl.a. inom ramen för Financial Action Task Force (FATF). bör enligt rapporten medverka i det arbetet även i fortsättningen och också på hemmaplan prioritera åtgärder mot penningtvätt. I detta ligger bl.a. att utveckla det internationella samarbetet inom området med hänsyn till att all mera betydande penningtvätt bedrivs på internationell basis. 8.2 Andra internationella frågor Några huvudpunkter: - EU-program mot organiserad brottslighet. - Ny lag om internationell rättshjälp utarbetas. - Förenklad tullagstiftning. Efter initiativ från i bildades inom EU en högnivågrupp av tjänstemän från medlemsstaterna med uppgift att utarbeta förslag till åtgärder som skall utgöra basen för EU:s framtida samarbete mot den internationella organiserade brottsligheten. I en rapport föreslog gruppen bl.a. att skall anta politiska riktlinjer rörande bl.a. kriminalisering av deltagande i kriminella organisationer och att ett nätverk för rättsligt samarbete på europeisk nivå skall upprättas. Därefter har det inrättats en ämnesövergripande arbetsgrupp under rådet för att utveckla strategier för samordningen av kampen mot den organiserade brottsligheten. Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i Vid toppmötet i beslutade regeringscheferna att tillsätta en särskild aktionsgrupp mot organiserad brottslighet bestående av personliga representanter med uppdrag att utarbeta åtgärder och påbörja genomförandet av dessa och andra konkreta förslag för att förstärka det regionala samarbetet på området. Aktionsgruppen skall redovisa sitt resultat direkt till regeringscheferna vid ett nytt toppmöte . Arbetet har delats in i fyra huvudområden, nämligen ökat och förbättrat informationsutbyte, gemensamma operationer och andra operativa åtgärder, rättsligt samarbete samt utredningar, utbildning och annat samarbete. Inom ramen för de operativa åtgärderna har ett nytt samarbete på penningtvättområdet etablerats med särskilt utbyte av information vad avser penningtvättfall som har koppling till regionen. Dessutom har en Östersjömanual med aktuell penningtvättlagstiftning och praktiska aspekter på samarbetet utarbetats och antagits. Ekonomisk brottslighet kan förväntas bli en större del av aktionsgruppens framtida arbete. för bekämpning av s.k. alkohol- och tobaksbedrägerier Kommissionen och EU:s tullpolitiska kommitté har tillsatt en särskild högnivågrupp med uppdrag att föreslå åtgärder som skall syfta till att eliminera de mycket omfattande bedrägerierna inom området tobak och alkohol. företräds i gruppen av representanter från , och . Ny lagstiftning om internationell rättshjälp Inom utarbetas en departementspromemoria med förslag till en reviderad lagstiftning om internationell rättshjälp på straffrättens område. Syftet är bl.a. att förenkla de nuvarande reglerna, som i många fall har kritiserats för att vara alltför krångliga och inte svara mot den moderna tidens krav på effektivt samarbete i fråga om brottsbekämpning. En av nyheterna som övervägs är att öka möjligheterna för myndigheter i skilda länder att ta direktkontakt med varandra för att bistå varandra med utredningsåtgärder. Arbetet ansluter till den modernisering av det rättsliga samarbetet inom straffrätten som sker inom EU:s tredje pelare för att effektivisera kampen mot grov gränsöverskridande brottslighet. Regeringen har i sin skrivelse till och den inre marknaden (skr. 1996/97:83) uttalat sin avsikt att aktivt verka för att EU:s tullagstiftning förenklas och förbättras och stödja åtgärder som syftar till att bekämpa tullbedrägerier. Detta ligger i linje med EU:s åtgärdsprogram 2000, som antogs av rådet . En effekt av att tullagstiftningen förenklas är att tullen i ökad utsträckning kan rikta in resurserna på att bekämpa den illegala handeln och i mindre grad behöver kontrollera den legala handeln. 9 Forskning och information Några huvudpunkter: - BRÅ har genomfört informationsinsatser mot ekobrott. - tilldelas medel för information om ekobrottslighet. - En ny organisation för bl.a. ekobrottsforskning införs. () fick regeringens uppdrag att planera och genomföra utbildnings- och informationsinsatser rörande ekonomisk brottslighet. Inom ramen för uppdraget har BRÅ genomfört följande projekt: * Varningsblad till företagare rörande s.k. Nigeriabrev och annonsbedrägerier. * Promemorian Ekonomisk brottslighet - Den rättsliga processen (BRÅ1996:5). * , jämte lärarhandledning, som distribuerats till omkring 940 gymnasieskolor m.m. * Vad är ekobrott? . Målgruppen är fackföreningsrörelsen, lärare, journalister, deltagare i starta-eget- utbildning, studerande på grundnivå i bl.a. juridik och kriminologi m.fl. För informationsinsatserna har BRÅ disponerat av medel som anvisat för information om ekobrottslighet (jfr bet. 1993/94:JuU19). Härutöver disponerar regeringen av de för ändamålet anvisade medlen. Avsikten är att medel skall tilldelas för informationsinsatser rörande ekonomisk brottslighet. Ny organisation för ekobrottsforskning Regeringen har budgetproposition föreslagit en ny organisation för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom rättsväsendet, och då bl.a. forskning om ekonomisk brottslighet. Regeringens ställningstagande vilar på förslag från två särskilda utredare som utrett forskningen inom rättsväsendet (Ds 1997:28) resp. ekobrottsforskningen (SOU 1996:84). Den nya organisationen innebär att verksamheten vid BRÅ och forskningsenhet slås ihop. Avsikten är att BRÅ skall fortsätta att fungera som ett expertorgan åt regeringen och myndigheterna. Mer än tidigare skall BRÅ fungera som ett centrum för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom hela rättsväsendet. Rådet skall prioritera samma områden som prioriteras inom kriminalpolitiken i stort, och därmed bl.a. ekonomisk brottslighet. BRÅ skall delta i kompetensutvecklingen vid och i kompetensutvecklingen inom rättsväsendet som helhet. För forskning om ekonomisk brottslighet tillförs BRÅ under budgetåren 1998-2000 resp. tre, sex och . Genom att ansvaret för ekobrottsforskningen läggs på BRÅ kan verksamheten i större utsträckning styras till angelägna frågor och resultaten kan lättare användas som underlag för åtgärder. Avsikten är att huvuddelen av medlen för ekobrottsforskning skall utlysas som projektmedel som forskare vid universitet och högskolor kan ansöka om. Den stimulans av forskning vid olika institutioner som ligger i en sådan ordning bör säkerställa en långsiktig kunskapsutveckling inom detta angelägna område. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1997/98:38 Lägesrapport i fråga om den ekonomiska brottsligheten.