prop · GL03151 · 1998-01-01 00:00:00 — för beslutet är således det riktiga förhållandet känt och det skulle kunna finnas skäl att lägga det till grund för beslutet. Regeringen föreslår att den som genom en lagakraftvunnen dom har förklarats inte vara far i detta sammanhang skall anses vara barnets far fram till lagakrafttidpunkten. Den föreslagna regeln avser exempelvis s.k. negativ bördstalan, dvs. situationen då den man som vid barnets födelse var gift med barnets mor och som enligt reglerna i därmed varit att anse som far till barnet sedermera förklaras inte vara far. Omprövning av tidigare fattade beslut skall således enligt förslaget inte ske. Skälen till detta är dels att den som har antagits vara barnets far i många fall faktiskt har haft vårdnaden om och bott tillsammans med barnet, dels att en omprövning skulle medföra en viss administrativ omgång med åtföljande kostnader. Även i de fall den aktuella domen vinner laga kraft efter barnåret men före beslutstidpunkten bör faderskapsförhållandet så som det formellt sett såg ut under intjänandeåret ligga till grund för beslutet och inte vad som har blivit känt om de verkliga förhållandet först därefter. Vid positivt fastställande av faderskap genom dom eller faderskaps- erkännande uppstår inte behov av några särskilda regler såvitt avser redan fattade beslut om pensionsgrundande belopp för barnår. Faderskapet i sig avser naturligtvis också tid före det att domen har vunnit laga kraft. Däremot kan vårdnadskravet inte uppfyllas för tid . Orsaken till detta är att endast en förälder (och en särskilt förordnad vårdnads- havare) kan ha vårdnaden om ett barn. Fadern kan därför inte ha haft vårdnaden om barnet före den tidpunkt då faderskapet fastställdes genom dom eller genom faderskapserkännande. Pensionsgrundande belopp för barnår kan därför i praktiken inte tillgodoräknas för år som redan blivit föremål för beslut i pensionsrättshänseende eller för år för vilket beslut skall fattas för lagakraftvinnande av faderskapsdomen. har endast behandlats faderskapsdomars inverkan på beslut om pensionsgrundande belopp för barnår för år före och år efter det att domen vinner laga kraft. domen vinner laga kraft kommer konsekvensen av de föreslagna reglerna att bli att den man som domen avser och som har haft vårdnaden om och har sammanbott med barnet kommer att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår, om villkoren i övrigt härför är uppfyllda. I enlighet med vad som nämnts kommer en man som förklaras vara far till ett barn genom en dom som vinner laga kraft inte att kunna uppfylla vårdnadskravet, vilket däremot kan vara fallet om domen vinner laga kraft . När det gäller en dom varigenom en man förklaras inte vara far till ett barn blir förhållandena de motsatta. Om en sådan dom vinner laga kraft , kommer pensionsgrundande belopp för barnår således inte att kunna tillgodoräknas på grund av att vårdnadskravet inte kan uppfyllas. Däremot kommer detta åtminstone teoretiskt att kunna ske om domen i stället vinner laga kraft . Ytterligare en fråga är möjligheten att tillgodoräkna förtidspensionä- rer pensionsgrundande belopp för barnår. Det föreslås att förtidspensio- närer skall kunna tillgodoräknas sådan pensionsgrundande belopp på samma sätt som övriga försäkrade. Denna fråga har behandlats närmare i avsnitt 9.5 om förtidspensionärers rätt till pensionsrätt för barnår. 11.4 Överlåtelse av rätten att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår Regeringens förslag: En försäkrad som för ett visst barn är ensam berättigad till pensionsgrundande belopp för barnår skall under vissa förutsättningar kunna överlåta rätten att tillgodoräknas detta pensionsgrundande belopp till annan försäkrad. Sådan överlåtelse skall kunna ske till barnets andra förälder eller, om denne är avliden, till en styvförälder. Om en anmälan om överlåtelse görs till en person som inte upp- fyller förutsättningarna för att tillgodoräknas pensionsgrundande be- lopp för barnår skall bortse från anmälan och i stället skall den som uppfyller villkoren härför tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet för barnår. Anmälan om överlåtelse av rätten att tillgodoräknas pensionsgrun- dande belopp för barnår skall vara skriftlig och göras gemensamt av föräldrarna eller med den som likställs med förälder. Anmälan skall ha kommit in till allmän försäkringskassa fast- ställelseåret. Återkallelse av anmälan skall vara skriftlig och får inte göras efter den dag då anmälan senast skulle ha kommit in till allmän försäkringskassa. Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1995:41 stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: RFV anser att villkoret att den förälder till vilken överlåtelse skall ske skall ha bott tillsammans med barnet i inte obetydlig omfattning innebär bedömningar som inte kan göras med stöd av det centrala registret. Regeln är enligt verket besvärlig ur in- formationssynpunkt eftersom den ökar komplexiteten i systemet. RFV ifrågasätter vidare om inte möjligheterna till överlåtelse av de pensionsgrundande beloppen, såväl till biologisk förälder som till styvförälder, är av så begränsad betydelse att de bör tas bort. Enligt bör grundprincipen vara att varje person själv skall tjäna in till sina pensionsgrundande belopp, varför pensionsgrundande belopp för barnår inte bör kunna tillgodoräknas på grund av överlåtelse. Kammarrätten i menar att möjligheten till överlåtelse av pensionsgrundande belopp för barnår bör kunna gälla även i det fall att den andre föräldern uppfyller alla villkoren förutom att denna inte haft den rättsliga vårdnaden minst halva året. Kammarrätten ifrågasätter vidare om inte hindret för att överlåta pensionsgrundande beloppen skall gälla enbart då mottagaren faktiskt har tillgodoräknats barnår för ett annat barn. Flera försäkringskassor menar att möjligheten att överlåta pensionsgrundande belopp till styvförälder helt bör utgå. Skälen för regeringens förslag: I föregående avsnitt har vi föreslagit att endast den som själv har haft den rättsliga vårdnaden om och sammanbott med barnet under minst halva det aktuella året (intjänandeåret) skall vara berättigad till pensionsgrundande belopp för barnår för . I fall då barnets föräldrar inte bor tillsammans med varandra kommer därför mycket sällan mer än en av föräldrarna att uppfylla villkoren för att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. Det innebär t.ex. att en förälder, hos vilken barnet inte har sitt huvudsakliga boende men hos vilken barnet ändå vistas i relativt stor utsträckning, inte kan tillgodoräknas sådant belopp. Sådana situationer kan förekomma när föräldrarna permanent lever åtskilda men också då särlevnaden är tillfällig men ändå med en längre varaktighet. En förälder som befinner sig i en sådan situation och som således inte till fullo uppfyller villkoren för att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår bör ändå inte helt stängas ute från möjligheten att tillgodoräknas detta. I Ds 1995:41 föreslogs därför att den förälder som själv uppfyller villkoren för att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår under vissa förutsättningar skall kunna överlåta rätten att tillgodoräknas sådant belopp till den förälder som inte uppfyller villkoren. Under remissbehandlingen har framförts kritik mot en sådan regel, bl.a. med motiveringen att en möjlighet att överlåta pensionsgrundande belopp skulle få begränsad betydelse. Regeringen anser emellertid att skälen för den i promemorian föreslagna möjligheten överväger de olägenheter som vissa remissinstanser befarar att regeln skulle innebära. Regeringen föreslår således att en förälder som själv uppfyller kraven för att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår, under vissa förutsättningar skall kunna överlåta denna rätt till en förälder som inte uppfyller villkoren. Det förutsätts att föräldrarna är ense om ett sådant förfarande. Överlåtelsen föreslås kunna ske genom en skriftlig anmälan undertecknad av båda föräldrarna till . Det bör betonas att det är rätten att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår som föreslås kunna överlåtas, inte det pensionsgrun- dande beloppet som den överlåtande föräldern skulle ha erhållit om överlåtelse inte skett. Utfallet i pensionsrättshänseende för mottagaren är således inte till någon del beroende av den överlåtande förälderns in- komstförhållanden. För att överlåtelse av rätten att tillgodoräknas pensionsgrundande be- lopp för barnår skall få ske i de angivna situationerna bör det enligt för- slaget i Ds 1995:41 krävas att även mottagaren av rätten har haft rättslig vårdnad om barnet eller barnen under minst halva det aktuella året samt att denne bott tillsammans med barnet eller barnen i viss, inte obetydlig, utsträckning under . Under remissbehandlingen har hävdats att villkoret "sammanbott med barnet i inte obetydlig utsträckning" är be- svärligt ur informationssynpunkt och att möjlighet saknas att kontrollera om föräldrarna försöker missbruka rätten att överlåta pensionsgrundande belopp för barnår. Det har vidare hävdats att överlåtelse av barnårsrätten borde kunna ske även i fall där den mottagande föräldern inte uppfyller kravet på rättslig vårdnad. Genom att uppställa ett villkor om att den mottagande föräldern måste ha bott tillsammans med barnet i inte obetydlig utsträckning, varvid en förälder som knappt haft någon kontakt med barnet därigenom inte blir berättigad att ta emot rätten till pensionsgrundande belopp, minskas i viss mån möjligheten till spekulation. Vem som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår skall ju, som nämnts ovan, inte i första hand styras av vilken av föräldrarna som får bäst utfall. Mottaga- ren måste naturligtvis också uppfylla de i föregående avsnitt angivna kraven på försäkring och bosättning i . Såvitt avser kravet på att den mottagande maken även måste ha haft den rättsliga vårdnaden anser regeringen att detta krav bör upprätthållas för att få en formell ram kring möjligheten att överlåta rätten till pensionsgrundande belopp. Det kan vidare noteras att föräldrar som inte redan har gemensam vårdnad kan om de är överens genom ett anmälningsförfarande få gemensam vård- nad till stånd. Om de inte är överens om detta eller av andra skäl inte gör någon anmälan bör inte heller överlåtelse av rätten till pensionsgrun- dande beloppen för barnår kunna ske. Överlåtelse bör enligt regeringens uppfattning inte heller få ske i fall då mottagaren själv kan tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår för något annat barn, dvs. för barn som denne har tillsammans med någon annan person. Det skulle i och för sig kunna ifrågasättas om det inte vore tillräckligt att en förälder skulle vara förhindrad att ta emot rätt till pensionsgrundande belopp genom överlåtelse i en situation där föräldern rent faktiskt redan har tillgodoräknats pensionsgrundande be- lopp för barnår för ett annat barn. Av bl.a. administrativa skäl och för att undvika spekulationer och s.k. kedjeöverlåtelser, dvs. att överlåtelse sker till en person som i sin tur överlåtit sin rätt till en annan person, anser regeringen emellertid att en sådan regel är rimlig. Regeringen föreslår således att regeln utformas så, att en förälder, som ensam uppfyller villkoren för att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår, skall kunna överlåta rätten att tillgodoräknas detta till den andra föräldern om det enda skälet till att den föräldern inte uppfyller villkoren är att han eller hon inte bott tillsammans med barnet minst halva året samt under förutsättning att den mottagande föräldern bott tillsammans med barnet i inte obetydlig omfattning och inte heller uppfyller villkoren för att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår för något annat barn. Föräldern bör anses ha bott tillsammans med barnet i inte obetydlig omfattning om föräldern har haft barnet hos sig t.ex. och . I praktiken bör i de allra flesta fall kunna godta ett påstående från föräldrarna att den mottagande föräldern bott tillsammans med barnet i inte obetydlig omfattning. De regler om vem som kan tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår som föreslås gälla utestänger styvföräldrar från möjligheten att tillgodoräknas sådan rätt, eftersom de inte är vårdnadshavare i rättslig bemärkelse för sitt styvbarn. Även Pensionsarbetsgruppens förslag gav en sådan effekt. Arbetsgruppen fann att detta inte var tillfredsställande och ansåg att det även inom en styvfamilj borde finnas en viss valfrihet när det gällde tillgodoräknandet av pensionsgrundande beloppen för barnår. Styvföräldern skulle dock inte få konkurrera med de biologiska föräldrarna. Pensionsarbetsgruppen föreslog därför att en förälder, som enligt huvudregeln är den som för ett givet kalenderår är berättigad till pensionsgrundande belopp för barnår, genom en anmälan skulle kunna lämna över sin rätt till styvföräldern, under förutsättning att han eller hon är gift med eller har eller har haft ett annat barn med styvföräldern. I princippropositionen togs inte ställning till frågan om överlåtelse av pensionsgrundande belopp för barnår till en styvförälder skulle kunna ske. Pensionsgrundande belopp för barnår bör i första hand vara förbehållen barnets biologiska föräldrar (därmed likställs adoptivföräldrar). Det bör inte under några förhållanden komma i fråga att en styvförälder tillåts konkurrera med en biologisk förälder vad gäller rätten till pensionsgrundande belopp för barnår, oavsett om den biologiska föräldern själv uppfyller villkoren för att kunna tillgodorä- knas sådant pensionsgrundande belopp eller inte. Till skillnad mot vad Pensionsarbetsgruppen föreslog bör det därför inte generellt vara möjligt att överlåta rätten att tillgodoräknas pen- sionsgrundande belopp för barnår till en styvförälder. I fall då den andra biologiska föräldern är avliden finns det dock skäl att se annorlunda på saken. I sådana situationer uppstår ingen konkurrens mellan styvför- äldern och den andra biologiska föräldern. I många fall blir styvför- älderns relation till barnet också mera föräldralik än vad som är fallet om den andra biologiska föräldern är i livet. Regeringen föreslår därför, i likhet med förslaget i Ds 1995:41, att en förälder som själv uppfyller villkoren för att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår skall kunna överlåta rätten att tillgodoräknas detta till styvför- äldern om barnets andra biologiska förälder har avlidit senast under det aktuella intjänandeåret. Begreppet styvförälder har ingen legal definition utan måste preciseras. En överlåtelse av nu aktuellt slag bör enligt regeringens uppfattning kunna ske endast till en försäkrad som bott tillsammans med barnet minst halva året och som under det året sammanbott med och varit gift med eller haft gemensamt barn med den överlåtande föräldern. Förslaget knyter an till be- stämmelsen i 7 kap. 5 § , där det anges att den som varaktigt bor tillsammans med annans barn och med förälder som har vårdnaden om barnet är underhållsskyldig mot barnet, om han eller hon är gift med föräldern eller har eget barn tillsammans med föräldern. Under remissbehandlingen har framförts synpunkten att samboende- kravet, bl.a. av administrativa skäl, bör ersättas av ett krav på att föräldern och styvföräldern varit folkbokförda samma adress under hela in- tjänandeåret. Vid bedömningen av om sammanboende förelegat eller inte kommer emellertid folkbokföringen att ha avgörande betydelse i praktiken. För det fall folkbokföringen inte överensstämmer med de faktiska förutsättningarna bör det dock finnas förutsättningar att göra detta gällande. Ytterligare förutsättningar för att överlåtelse skall kunna ske bör vara att styvföräldern, på samma sätt som krävs för biologiska föräldrar, uppfyller villkoren om försäkring och bosättning i och inte har uppnått . Uppfyller styvföräldern själv villkoren för att till- godoräknas pensionsgrundande belopp för barnår för ett annat barn, bör överlåtelse av nu aktuellt slag inte kunna ske. En anmälan om överlåtelse av rätten att tillgodoräknas pensionsgrun- dande belopp för barnår bör enligt regeringens uppfattning ges in till året efter det aktuella barnåret. Om någon som själv uppfyller villkoren för att tillgodoräknas pen- sionsgrundande belopp för barnår anmäler att han eller hon vill överlåta rätten att tillgodoräknas detta pensionsgrundande belopp till någon som inte uppfyller förutsättningarna för att ta emot rätten, bör överlåtaren inte därigenom anses ha definitivt förlorat rätten att själv tillgodoräknas denna. Regeringen föreslår därför att om en anmälan om överlåtelse görs till en person som inte uppfyller förutsättningarna för att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår skall bortse från anmälan och i stället skall den som uppfyller villkoren härför till- godoräknas det pensionsgrundande beloppet för barnår. Att mottagaren i vissa fall inte får någon eller endast begränsad nytta av de pensionsgrundande beloppen för barnår på grund av att han eller hon haft andra inkomster och redan nått upp till intjänandetaket, skall däremot inte innebära att anmälan förlorar sin giltighet. Dessa regler är desamma som föreslagits beträffande två berättigade föräldrars gemensamma anmälan om vem av dem som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. Vidare föreslår vi att en anmälan om överlåtelse av rätt att tillgodoräk- nas pensionsgrundande belopp för barnår på samma sätt som föreslagits i fråga om föräldrars gemensamma anmälan om vem av dem som skall tillgodoräknas sådan pensionsgrundande belopp skall kunna återkallas av den som överlåter rätten året efter det aktuella barnåret. 11.5 Beräkning av pensionsgrundande belopp för barnår Regeringens förslag: För den som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår skall en fiktiv inkomst beräknas enligt det av tre alternativa beräkningssätt som i det enskilda fallet ger det mest förmånliga utfallet. Alternativen är 1. en utfyllnad till den enskildes pensionsgrundande inkomst året före barnets födelse 2. en utfyllnad till av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för alla försäkrade för vilka det fast- ställts sådan inkomst 3. ett för alla försäkrade enhetligt belopp. Med pensionsgrundande inkomst enligt alternativ 1 skall likställas pensionsgrundande belopp för förtidspensionärers antagandeinkomst. I den inkomst som skall fyllas ut enligt alternativ 1 och 2 skall räk- nas in såväl pensionsgrundande inkomst som pensionsgrundande be- lopp. Dessutom skall räknas in vissa förvärvsinkomster som inte är pensionsgrundande i . Den som har haft inkomster av det senare slaget skall vara skyldig att anmäla dessa till . Jämförelseinkomsten enligt alternativ 1 skall för ettvart av räknas om med hänsyn till förändringar i prisbas- beloppet. Vid beräkning av pensionsgrundande belopp för barnår enligt alternativ 1 skall bortses från pensionsgrundande inkomster av annat förvärvsarbete för året före barnets födelse till den del den försäkrade inte inom föreskriven tid har betalat de hänförliga ålderspensionsavgifterna och allmän pensionsavgift för de inkomsterna. Det enhetliga belopp som avses i alternativ 3 skall motsvara det in- komstbasbelopp som föreslås infört . skall det motsvara det förhöjda prisbasbeloppet. Om den försäkrade har uppburit förvärvsinkomster som inte är pensionsgrundande i skall beloppet i vissa fall minskas. Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1995:41 stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Många remissinstanser har, som nämnts inled- ningsvis, ansett att reglerna om pensionsgrundande belopp för barnår är onödigt komplicerade. har påtalat att alternativ 3, och även alternativ 2, kan leda till överkompensation och menat att dessa effekter bör undanröjas. Flera försäkringskassor har haft liknande synpunkter såvitt gäller alternativ 3. har förordat att alternativ 3 bör utgå av administrativa skäl. Centerkvinnorna har förordat en höjning av nivån för alternativ 2. SAF och anser att beräkningsalternativ 3 bör begränsas så att alternativet inte bli tillämpligt i de fall det ger ett högre pensionsgrundande belopp än alternativ 1. Risken för manipulativt beteende genom att den pensionsberättigade medvetet höjer sin inkomst året före barnets födelse har påtalats av , och i . föreslår, för att motverka denna risk, att alternativ 1 bör innebära en utfyllnad till ett medeltal av inkomsterna under exempelvis de tre åren närmast före barnets födelse. föreslår två metoder. Enligt den ena metoden sker utfyllnad intill inkomsten året före det år som föregick barnets födelse. Enligt den andra metoden sker utfyllnad intill inkomsten året före barnets födelse, men dock högst intill av inkomsten . Myndigheten har vidare föreslagit en omvänd spärregel vid beräkning enligt alternativ 1 till skydd för dem som har ojämna inkomstförhållanden. TCO anser att inkomstmåttet vid beräkning enligt alternativ 2 bör vara förvärvsinkomsten och inte den pensionsgrundande inkomsten. Försäk- ringskassan i har å andra sidan på grund av reglernas komplexitet, förordat att man i stället för att beräkna tre alternativ för varje barnår inför ett enhetligt belopp på ett prisbasbelopp som modern kan dela eller överlåta. RFV anser att det från informationssynpunkt bör vara samma basbelopp som används i de tre olika beräkningsalternativen. RFV avstyrker förslaget om att utländska förvärvsinkomster skall re- ducera de pensionsgrundande beloppet för barnår. Verket instämmer visserligen i den uppfattning som ligger bakom förslaget, men pekar på det olämpliga i att ha en formell regel som inte kan tillämpas i praktiken eftersom kontrollmöjlighet saknas. Även andra remissinstanser, bl.a. Länsrätten i och ifråga- sätter om inte regeln borde tas bort med hänsyn till kontrollsvårigheterna. i liksom Kammarrätten i delar visserligen uppfattningen att det är lämpligt att hänsyn tas till utländska inkomster vid beräkning av det pensionsgrundande beloppet för barnår, men framhåller att det bör finnas en obegränsad möjlighet i tiden att korrigera det pensionsgrundande belopp för barnår som felaktigt beräknats utan hänsyn till utländska inkomster. Skälen för regeringens förslag: Sedan det enligt föreslagna regler som beskrivits i de föregående avsnitten fastställts vem eller vilka personer som för ett visst år faktiskt skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår, måste det för varje sådan person beräknas ett särskilt belopp. Detta belopp skall läggas till den försäkra- des pensionsgrundande inkomst och eventuella övriga pensions- grundande belopp . Beloppet bör utgöra underlag för statens betalning av statlig ålderspensionsavgift. Även i det reformerade pensionssystemet skall det enligt förslaget i avsnitt 13 finnas ett intjänandetak. För ett och kommer endast inkomster upp till en viss nivå att grunda pensionsrätt. För den som redan på grund av andra inkomster har nått upp till intjänandetaket kommer pensionsgrundande belopp för barnår därför att vara utan betydelse, eftersom detta pensionsgrundande belopp inte skulle kunna höja den totala pensionsrätten för året. Enligt vårt föreslag i avsnitt 13.1 bör det i sådana fall inte fastställas något pensionsgrundande belopp för barnår. Staten skall då inte heller betala någon statlig ålderspensionsav- gift. Enligt de av antagna riktlinjerna för pensionsreformen skall pensionsgrundande belopp för barnår beräknas enligt en kom- binationsmodell bestående av tre alternativa beräkningssätt, varvid det av de tre beräkningssätten som i det enskilda fallet ger det för den försäkrade mest förmånliga utfallet för ett givet år skall tillämpas. Olika beräkningssätt kan således tillämpas . Två av beräkningssätten (alternativ 1 och 2) innebär att den försäkrades inkomster för ett visst år fylls ut till en viss nivå. Det tredje beräkningsalternativet innebär att till den försäkrades övriga inkomster under ett visst år läggs ett för alla försäkrade enhetligt pensionsgrundande belopp.