prop · GL0394 · 1998-01-01 00:00:00 — Förstärkningar när det gäller målformuleringar för barn som behöver sär- skilt stöd föreslås under flera avsnitt, samt ett tillägg till rektors ansvar för en individuell handlingsplan enligt LSS-lagen. Kommittén föreslår att begreppet förmedla kunskaper ersätts av främja lärande och främja läroprocesser med hänvisning till att undervisnings- begreppet vidgas. Vidare föreslås att omsorgen om den enskilde indivi- den tillförs läroplanen och att lekens betydelse för lärande samt formule- ringar som understödjer tema- och projektarbete lyfts fram. Några av de förstärkningar som ytterligare föreslås är bl.a. att utforskande, nyfikenhet, lust och skapande skall prägla undervisningen, liksom att eleverna skall utveckla flera "språk" där även musik, drama, bild och dans ingår. Skolans ansvar för elevens trygghet, trivsel och tillit till sin egen förmåga framhålls också i förslaget. Helt nya mål föreslås också för att understryka de integrerade verk- samheternas ansvar för barnens . Dessa förslag handlar t.ex. om barns rätt till vila, avkoppling och möjligheter till att utveckla ett aktivt fritids- och kulturliv. Ytterligare ett antal förändringar i läroplanens terminologi föreslås, bl.a. att termen elev ersätts med barn och unga alternativt individ, att undervisning ersätts av verksamhet och ämnen ändras till innehåll. Kommittén föreslår också att lärare ersätts av benämningen pedagog. Slutligen föreslår kommittén att ett urval av internationella konventio- ner samt ett avsnitt om kvalitetssystem och kvalitetssäkring skall anges i särskild bilaga till läroplanen. Förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av remissyttrandena över betänkandet Växa i lärande Förslag till läroplan för barn och unga 6 (SOU 1997:21) Remissinstanser Remissyttranden har inkommit från , Handikappombuds- mannen (HO), (), Statskontoret, Riksrevi- sionsverket (RRV), , i skolan (), i , , Sameskolstyrelsen, Manillaskolan, Östervångsskolan, Länsstyrelserna i och län, , , , , , , och kommuner, , , , , och kommuner, , , , , , , och kommuner, , , , , och kommuner, Akademikers Centralorganistaion (), (), i (LO), och Skola (RHS), , , Ungdomar och Vuxna (FUB), Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO), (), (), Föreningen och Kristna Råd. Dessutom har yttranden inkommit från Ann-Ki Ulnes, , , och kommuner, (), personal vid i , , Stockholmskretsen av för Fred och Frihet (IKFF), Före- ningen för en demokratiserande och aktiverande skola (DAKS), Hörsel- skadades riksförbund, barn och ung- domar (RBU), för Social hälsa, , hörselskadade och språkstörda barn, i , (), for (ENSAC), Arbetsgruppen Kultur i skolan, barnskötare i kommun, naturveten- skap vid i samt en gemensam skrivelse från , och Movium. Ett gemensamt måldokument allmänna synpunkter De myndigheter som lämnat synpunkter på förslaget är positiva till ett gemensamt måldokument, med undantag för RRV. Även merparten av övriga remissinstanser, däribland , Manilla- skolan, Östervångsskolan, FUB, HSO, RBU, , hörselskadade och språkstörda barn och så gott som samtliga kommuner är mycket positiva till grundtankarna i förslaget och välkomnar ett mål- dokument som stödjer integrering. , i , och i är också po- sitiva till en sammanhållen läroplan. Några kommuner samt TCO och LR hade dock föredragit en tioårig skolgång, men anser att förslaget är ett steg i rätt riktning. Även ser förslaget som ett led i en tioårig skola. Några kommuner anser att det hade varit bättre med ett ge- mensamt måldokument med början redan från . , an- ser att åldersspannet 6 är alltför stort, och att delmål för vissa ål- dersgrupper eller verksamheter skulle undvika en slagsida för skolans mål. föredrar benämningen måldokument i stället för läroplan. Några instanser påminner om att elever i specialskola kan gå i skola, vilket borde påverka skrivningen, t.ex. genom en ändring av målen för specialskolorna. RRV hävdar att betänkandet inte utrett eller tagit ställning till skillna- derna mellan de obligatoriska och frivilliga verksamheterna. RRV menar också att de terminologiska förändringarna innebär betydande föränd- ringar för skolans uppdrag samt att ansvarsfördelning och styrning blir otydliga i förslaget. Därmed försvåras möjligheterna att följa upp och ut- värdera verksamheten i skolan och en nationell likvärdighet blir svårare att garantera. Även anser att vissa problem av bl.a. juri- disk karaktär i samband med ett sammanförande av tre olika verksamhe- ter inte är helt utredda. SFY hävdar att det råder vissa oklarheter kring vilka verksamheter som läroplanen omfattar, t.ex. när det gäller heltids- verksamhet för sexåringar och vad som är obligatorisk respektive frivillig verksamhet. De menar att läroplanerna borde byggas från grunden, med 0-åringen som utgångspunkt i stället för att som "överliggande" skolformer har ett avgörande inflytande på underliggande stadier. kommun anser att det är nödvändigt att förändra kursplanerna för att un- derlätta en helhetssyn i enlighet med förslaget, i stället för nuvarande ämnessplittring. i menar att kursplaner för förskoleklassen skulle förstärka den kognitiva processen. LO tillstyrker förslaget som en försiktig och genomtänkt förändring, men menar att om- sorgskompetensen kommer i skymundan. SKAF är dock starkt kritiskt till förslaget. Ett arbetslag från Kärraskolan i skriver att det är svårt att veta vad läroplanen egentligen omfattar och att begreppet undervisning är oklart. Innehållsmässig anpassning av läroplanen En helt övervägande del av remissinstanserna, bl.a. , , , , , , i samt en majoritet av kommunerna, är positiva till att en helhetssyn på lärande präglar förslaget och att läroplanen kompletteras med förskole- och fritidshemsspecifika mål. Många remissinstanser framhåller betydelsen av förskolepedagogikens inflytande i skolan och att lekens roll betonas. t.ex. delar betänkandets syn på att traditioner inom barnomsorg och skola kommer att vitaliseras av ett närmande. Många remissinstanser är också uttalat positiva till förslaget när det gäller att se lärandet som en process, att vidga kunskaps- och undervisningsbegreppen samt att arbetssätt från förskolan och fri- tidshemmet tillförs skolan. Flera av instanserna, däribland Manillaskolan, Östervångsskolan och RBU anser att ställningen för barn, som behöver särskilda stödåtgärder, förstärks generellt i förslaget genom att ett livsperspektiv och en helhetssyn på lärandet betonas. Kristna Råd menar att barnomsorgens "här och " perspektiv kan befrukta skolans mer målorienterade perspektiv. i saknar en tydligare belysning av barnomsorgens tradition när det gäller barn som behöver särskilt stöd. Flera instanser som är positiva till grundtankarna i förslaget är trots detta tveksamma eller kritiska till en del av begreppsförändringarna eller föreslår innehållsmässiga förändringar. Kritiken spänner från att förslaget är alltför skolliknande, vilket bl.a. SKAF anser, till att förskoletraditio- nen är alltför accentuerad, vilket hävdar. LR anser att leken överbetonas när det gäller skolans uppgifter. LR och framhåller båda att begreppet undervisning ej bör bytas mot verksamhet och att benämningen pedagog inte bör ersätta lärare. TCO menar att vissa begrepp är inkonsekvent använda och att det skapar osäkerhet. anser att den obligatoriska skolan kommer i förgrunden på bekostnad av barnomsorgen och att sambandet mellan om- sorg och pedagogik är oklart. Även menar att det krävs tydlig- göranden av omsorgsbegreppet samt av andra begrepp och yrkesroller. Ett antal kommuner har synpunkter på förändringar i terminologin och förslag till omformuleringar i förhållande till betänkandet. Kommunför- bundet framhåller att arbetslag är ett medel inte ett mål och anser att ett gemensamt måldokument kommer att främja ett sådant sätt att arbeta utan ytterligare regleringar. anser inte att det krävs någon bilaga om kvalitetssäkring utan efterfrågar istället diskussioner mellan stat och kommun om hur kvalitetsutvecklingen skall stärkas. SKAF anser att förslaget innebär en risk för att barnen skall anpassas till pedagogiken istället för tvärtom och att barn med behov av särskilt stöd förlorar på reformen. SKAF menar att omsorgspedagogik står i mot- sats till inlärningspedagogik och att lärarnas, förskollärarnas och fri- tidspedagogernas kompetens inte i tillräckligt stor utsträckning tillvaratar barns omsorgsbehov. Även är skeptisk till förändringarna, som man menar innebär otydlighet i respektive verksamhets uppdrag, trots att syftet är vällovligt. RHS anser att förslaget är en olycklig kom- promiss, som ser ut att ha tillkommit i all hast och påpekar att undervis- ningsmålen blir otydligare. Enligt SFY jämställs lek med avkoppling och vila i förslaget, vilket de kritiserar. i ifrågasätter om lek i förslaget har betydelse i form av rekreation eller som en metod för lärande. ENSAC menar att förslaget framställer leken som ett medel för lärande istället för en läroprocess i sig. DAKS välkomnar gemensamma mål, men anser att förskole- och fri- tidshemsverksamheterna är styvmoderligt behandlade och undrar om detta ändå är en förklädd tioårig grundskola. DAKS anser att förslaget värnar om ämnesundervisning och att övriga verksamheter alltför mycket får anpassa sig till skolans kultur. Även ENSAC menar att skolans upp- drag i detta förslag mest är inriktat på uppgifter genom att fritidspedagogiken inte är tillräckligt uppmärksammad. Övriga synpunkter Flera instanser, däribland och i , anser att förslaget om att rektors ansvar för att upprätta handlingsplan för barn enligt LSS-lagen inte kan gälla. Även andra remissinstanser påpekar att förslaget utgår från felaktiga förutsättningar. Förslag om förstärkning av rektors ansvar för att utarbeta individuella åtgärdsprogram möts dock av positiva reaktioner hos flera instanser. , , , LO m.fl. betonar betydelsen av kom- petensutveckling i samband med reformen. Flera remissinstanser är positiva till förslag om en bilaga med konven- tioner och uttalar även önskemål om tillägg i form av samt Salamancadeklarationen. Några framhåller också betydelsen av kvalitetsarbete och förordar därför en bilaga när det gäller kvalitetssäk- ring. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1997/98:94 Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m. Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp- häver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG- regler Lag om ändring i skolla- gen (1985:1100) 5 kap. 5 § Lagen omtryckt 1997:1212. 1997/98:94 Bilaga 1 1997/98:94 Bilaga 1 1997/98:94 Bilaga 2 1997/98:94 Bilaga 2 1997/98:94 Bilaga 3 1997/98:94 Bilaga 4 1997/98:94 Bilaga 4 1997/98:94 Bilaga 5 1997/98:94 Bilaga 5 1997/98:94 Bilaga 6 1997/98:94 Bilaga 6