prop · GL031D2 · 1998-01-01 00:00:00 — Förslag till statsbudget för 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 7 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1983: 1092) om reglemente för Allmänna pensionsfonden 7 3 Inledning 9 3.1 Omfattning/ändamål 9 4 Centrala myndigheter och nämnder 11 4.1 Omfattning/ändamål 11 4.2 Reformerad stabsorganisation 12 4.3 Anslagsavsnitt 16 A 1 16 A 2 18 A 3 Statskontoret 20 A 4 21 A 5 Folk- och bostadsräkning 23 A 6 25 A 7 27 A 8 : Förvaltningskostnader 33 A 9 : Kostnader för upplåning och låneförvaltning 34 A 10 : Garantiverksamhet 35 A 11 : Avvecklings- kostnader 37 A 12 Täckning av merkostnader för lokaler 37 A 13 38 A 14 39 A 15 Vissa nämnder m.m. 39 A 16 40 A 17 Bidrag till av god redovisningssed 41 A 18 Utvecklingsarbete 41 A 19 Kammarkollegiet 42 A 20 Kontrollfunktionen i staten 43 4.4 44 4.5 AP-fondens fastighetsinvesteringar 45 4.5.1 Ärendet och dess beredning 45 4.5.2 Bakgrund 45 4.5.3 AP-fondens indirekta fastighetsinvesteringar 46 4.5.4 Finansiering av fastighetsbolag m.m. 47 5 Tidsbegränsade åtaganden 51 5.1 Omfattning/ändamål 51 5.2 Anslagsavsnitt 52 B 1 Åtgärder för att stärka det finansiella systemet 52 B 2 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond 53 6 revisorer 55 6.1 Anslagsavsnitt 55 C 1 revisorer 55 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden, 2. godkänner de mål för utgiftsområde 2 som regeringen förordat i avsnitt 3.1, 3. godkänner vad regeringen föreslagit angående en reformerad stabsorganisation i avsnitt 4.2, 4. bemyndigar regeringen att för genomförande åta sig ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter uppgående till högst i enlighet med vad som förordas under anslaget A 18 Utvecklingsarbete, 5. godkänner att regeringen i tillämpliga fall får efterskänka de ränte- och amorteringsfria lån som Kammarkollegiet förvaltar, 6. godkänner investeringsplanen för i enlighet med vad regeringen förordat i avsnitt 4.4, 7. bemyndigar regeringen att besluta om att får ta upp lån motsvarande i för investeringar m.m. i enlighet med vad regeringen förordat i avsnitt 4.4, 8. godkänner att kostnaderna för en försäljning av Nordbanken får avräknas mot försäljningsinkomsterna, 9. för anvisar anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt följande uppställning: ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1 ramanslag 35 494 A 2 ramanslag 176 625 A 3 Statskontoret ramanslag 65 370 A 4 ramanslag 327 886 A 5 Folk- och bostadsräkning reservationsanslag 70 000 A 6 ramanslag 110 875 A 7 ramanslag 985 A 8 : Förvaltningskostnader ramanslag 82 644 A 9 : Kostnader för upplåning och låneförvaltning ramanslag 769 000 A 10 : Garantiverksamhet ramanslag 1 A 11 : Avvecklingskostnader ramanslag 8 500 A 12 Täckning av merkostnader för lokaler ramanslag 20 000 A 13 ramanslag 6 292 A 14 ramanslag 1 680 A 15 Vissa nämnder m.m. ramanslag 1 588 A 16 ramanslag 5 394 A 17 Bidrag till av god revisionssed obetecknat anslag 800 A 18 Utvecklingsarbete ramanslag 30 170 A 19 Kammarkollegiet ramanslag 23 137 A 20 Kontrollfunktionen i staten reservationsanslag 120 000 B 1 Åtgärder för att stärka det finansiella systemet ramanslag 55 000 B 2 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond ramanslag 134 700 C 1 revisorer ramanslag 16 673 Summa 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden Härigenom föreskrivs att 15 a och 15 b § § lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden1 skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE får förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för att bereda styrelsen lokaler för verksamheten eller för att bereda bostad åt någon som är anställd hos fondstyrelsen. får dessutom, för att tillgodose kravet på en ändamålsenlig förvaltning av de medel som styrelsen förvaltar, själv eller genom bolag som i sin helhet innehas av fondstyrelsen eller flera fondstyrelser gemensamt 1. förvärva och till nyttjande upplåta fast egendom eller tomträtt, 2. förvärva aktier i ett bolag som har till ändamål att äga eller förvalta sådan egendom (fastighetsbolag), och 3. förvärva andelar i en utländsk fond som äger fastigheter eller aktier i fastighetsbolag. får dessutom för att tillgodose kravet på en ändamålsenlig förvaltning av de medel som styrelsen förvaltar 1. förvärva aktier i ett bolag som har till ändamål att äga eller förvalta fast egendom eller tomträtt (fastighetsbolag), och 2. förvärva andelar i en utländsk fond som äger fastigheter eller aktier i fastighetsbolag. Det sammanlagda marknadsvärdet av varje fondstyrelses innehav av tillgångar som förvärvats enligt andra stycket får uppgå till ett belopp som motsvarar högst av det totala marknadsvärdet av de tillgångar som styrelsen förvaltar. Om denna gräns efter förvärvet kommer att överskridas, skall innehavet avvecklas i motsvarande mån så snart det är lämpligt. får själv eller genom bolag som innehas av fondstyrelsen vid förvärv av tillgångar som sägs i 15 a § andra stycket 1 överta ansvaret för lån som har lämnats mot säkerhet av panträtt i sådana tillgångar eller ta upp nya lån om det behövs för en normal förvaltning av tillgångarna. För konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning utfärdade av fastighetsbolag gäller inte 12 § tredje stycket. För kredit som en fondstyrelse beviljar ett fastighetsbolag som i sin helhet ägs av fondstyrelsen eller flera fondstyrelser gemensamt gäller inte 12 § första stycket och andra stycket första och andra meningen. Sådan kredit får vara utställd i utländsk valuta. 1 Lagen omtryckt 1991:1857. 2 Senaste lydelse 1996:697. 3 Senaste lydelse 1987:1326. Denna lag träder i kraft . Lån som en fondstyrelse med stöd av 15 b § i dess tidigare lydelse har övertagit ansvaret för eller tagit upp skall fondstyrelsen avveckla så snart det kan ske med hänsyn till kravet på en ändamålsenligt förvaltning av de medel som fondstyrelsen förvaltar och gällande avtal. 3.1 Omfattning/ändamål Utgiftsområdet omfattar huvudsakligen frågor om den samhällsekonomiska och den statsfinansiella utvecklingen, det finansiella systemet, förvaltningen av statens skuld, statistik, offentlig upphandling, granskning och utvärdering av statlig verksamhet, statens fastigheter och lokaler, stöd till de statliga myndigheterna m.fl. (Verksamhetsområde A). Området omfattar också åtgärder för att stärka det finansiella systemet, avgifter för Stadshypotekskassans grundfond och åtaganden som Europeiska investeringsbanken och Europeiska (Verksamhetsområde B). Därutöver ingår revisorer (). Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Det finansiella systemet har utmärkts av fortsatt stabilisering efter bankkrisen. Tillsynen har präglats av ökade satsningar på riskhanteringsfrågor. Förvaltningen av statsskulden /96 uppvisade ett negativt resultat jämfört med uppställda riktmärken. Resultatet för den av regeringen uppställda utvärderingsperioden, , är dock positivt. Den statliga finansförvaltningen sker med hjälp av internationellt sett moderna system vilket bl.a. ger effektivitet i de statliga betalningarna. RRV rapporterar också att standarden på myndigheternas ekonomiredovisning och internkontroll generellt förbättrats. Omstruktureringen har fortsatt inom den statliga fastighetssektorn (, och ). /96 var den beslutade besparingen på statlig konsumtion . Rationaliseringar och förändringar har genomförts på myndigheterna. Trots besparingen har de flesta myndigheter inom utgiftsområdet anslagssparanden. De uppgick sammanlagt till ca . En del av statens innehav av aktier i har sålts resp. lösts in. Staten har också erhållit utdelningar från Nordbanken. Därigenom gjordes en återvinning av bankstödet med ca . Till staten överfördes aktier i , vilka sedan såldes . Större förändringar 1995/96 och 1997 Under verksamhetsåret tillkom insättningsgarantisystemet. avvecklades och har bildats för att administrera systemet. En ny modell för hantering av statens garantier införs successivt fr.o.m. . Arbete med att förbättra kontrollen av de statliga medlen har inletts. Arbetet sker i projektform på ett antal myndigheter. Lagen (1996:1059) om statsbudgeten trädde i kraft . Staten deltar i förhandlingar avseende en eventuell försäljning av statens aktier i . Såsom beskrevs i den ekonomiska vårpropositionen (1996/97:150) är det tänkbart att staten bör ha ett ägarintresse i den centrala verksamheten i den svenska finansiella sektorn. Mål inom utgiftsområdet Tillförlitliga analyser och bedömningar av den samhällsekonomiska och den statsfinansiella utvecklingen Stabilt och effektivt finansiellt system Kostnadseffektiv förvaltning av statens skuld Tillförlitlig och relevant statlig statistik Effektiv offentlig upphandling Effektiv granskning av statlig verksamhet Effektiv utvärdering och omprövning av statlig verksamhet God statlig fastighets- och lokalpolicy Administrativt stöd av hög kvalitet till de statliga myndigheterna Prioriteringar Förbättringar av nationalräkenskaper och prognoser för svensk ekonomi som en följd av medlemskap i och det beslutade utgiftstaket. Räntenära kostnader för utlandsupplåningen flyttas utanför utgiftstaket i syfte att underlätta en kostnadseffektiv statsskuldförvaltning. Förstärkt riskkontroll i statsskuldförvaltningen och fortsatt satsning på hushållsupplåning. En reformerad stabsorganisation innebärande bl.a. att en ekonomistyrningsmyndighet bildas, att RRV:s revisionsverksamhet renodlas samt en nedläggning av . En fortsatt satsning för att förbättra kontrollen av de statliga medlen. Resultatbedömning Bedömningar av resultat, ekonomiskt utfall m.m. görs under resp. verksamhetsområde och anslagsavsnitt. Totalbeloppen åren 1998 - 2000 avviker från de belopp som angavs i den ekonomiska vårpropositionen (1996/97:150). Orsaken till avvikelsen är främst att delar av anslaget för statsskuldförvaltning föreslås flyttas till utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m. Skillnaden mellan anvisat 1997 och utgiftsprognos förklaras huvudsakligen av att provisionskostnader på den internationella kapitalmarknaden blir lägre än vad regeringen beräknat. Även anslaget Åtgärder för att stärka det finansiella systemet behöver utnyttjas i lägre grad än vad regeringen tidigare bedömt. Utgiftsutvecklingen för de i utgiftsområde 2 ingående verksamhetsområden, mkr VERKSAMHETSOMRÅDE UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 ANVISAT 1997 UTGIFTSPROG NOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 A Centrala myndigheter och nämnder 2756,0 1698,1 2566,2 1912,3 1856,4 1770,2 1719,1 B Tidsbegränsade åtaganden 2620,6 -1051,8 1235,0 954,2 189,7 189,7 189,7 C revisorer 22,7 16,1 16,1 16,7 16,7 17,2 17,8 Totalt för utgiftsområde 2 5399,3 662,4 3817,3 2883,2 2062,8 1977,1 1926,6 4 Centrala myndigheter och nämnder 4.1 Omfattning/ändamål Området omfattar ett femtontal myndigheter m.m. Myndigheterna är , , , , Kammarkollegiet, Statskontoret, Konjunkturinsitutet, m.fl. Myndigheterna är bl.a. stabsorgan till regeringen och ger stöd till statliga myndigheter. Den av tidigare beslutade besparingen på statlig konsumtion (prop. 1994/95:100 bil. 1, bet. 1994/95:FiU10, rskr. 1994/95:179) ligger fast och innebär en neddragning av anslagen för flertalet av myndigheterna inom utgiftsområdet. Den sammanlagda neddragningen är . De tidigare genomförda neddragningarna /96 och uppgick till . ekonomiska vårproposition (1995/ 96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304) aviserade regeringen en besparing på inom utgiftsområde 2 och 3 . En preliminär fördelning som gjordes proportionellt till anslagens storlek presenterades i budgetpropositionen för (1996/97:1). I denna proposition föreslås en slutlig fördelning av besparingen. Den överensstämmer med den preliminära med undantag av att en besparing på ca som ålagts i stället lagts på Statskontoret. Ytterligare besparingar om inom utgiftsområde 2 aviserades ekonomiska vårproposition (1996/97:150, bet. 1996/97: FiU20, rskr. 1996/97:284). I budgetpropositionen föreslås nu att besparingen tas ut på anslagen (), Täckning av merkostnader för lokaler () och Utvecklingsarbete (). UTGIFTSUTVECKLINGEN MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 2756,0 1698, 1 1912, 3 1856, 4 1770, 2 1719, 1 Resultatbedömning och slutsatser Verksamhetsområde A är ett heterogent område med många myndigheter med skiftande uppgifter. Resultatbedömningarna görs därför huvudsakligen under anslagsavsnitten. Nedan följer en sammanfattning av de viktigaste resultaten inom området. Förvaltningen av statsskulden är en väsentlig arbetsuppgift inom verksamhetsområdet. Arbetet utförs av . För att kunna bedöma resultatet av förvaltningen har fastställt två riktmärkesportföljer - en för den nominella skulden i kronor och en för skulden i utländsk valuta - vilka utfallet av förvaltningen jämförs mot. Resultatet för den nominella skulden i kronor var negativt både för det gångna budgetåret och för den tidsperiod regeringen utvärderar, 1991/92 -1995/96. Resultatet för förvaltningen av skulden i utländsk valuta var positivt både under det senaste budgetåret och under regeringens utvärderingsperiod. Sammantaget har förvaltningen givit upphov till ett positivt resultat vilket bidragit till besparingar för staten. Upplåningen från hushållen, som är en billig upplåningsform för staten, har minskat beroende på ett ökat utflöde från Allemansspar. Regeringens samlade bedömning är att statsskuldförvaltningen skötts på ett tillfredsställande sätt. En annan viktig arbetsuppgift inom området är framtagandet av statistik, prognoser och analyser avseende såväl den svenska ekonomin i sin helhet som statens och kommunernas ekonomi. Arbetet utförs av , , , och . Regeringen konstaterar att kvalitetskraven ökat på myndigheternas produkter bl.a. på grund av det statsfinansiella läget och medlemskapet i EU. Regeringen bedömer att goda resultat har uppnåtts men att ytterligare förbättringar är nödvändiga. Granskning, utvärdering och förslag till utveckling av statlig verksamhet är centrala uppgifter för och Statskontoret. Myndigheterna är stabsorgan till regeringen och har en viktig uppgift i den ständigt pågående översynen av de statliga åtagandena. Arbetet har varit till god nytta för regeringen. Som framgår i avsnittet 4.2 nedan har dock en översyn gjorts av stabsfunktionen i syfte att bl.a. ytterligare förbättra stödet till regeringen. Den statliga fastighetsförvaltningen har gett avkastning i enlighet med av regeringen uppställda mål. 4.2 En reformerad stabsorganisation har tillkallat en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av några av regeringens stabsmyndigheter (dir. 1997:27). De berörda myndigheterna är Kammarkollegiet, , (), Statens löne- och pensionsverk (SPV) och Statskontoret. Uppdraget består i att lämna förslag till en myndighetsstruktur som bättre kan uppfylla regeringens behov av stöd till den egna verksamheten och av service till myndigheterna. Utredaren har lämnat delbetänkandet Reformerad stabsorganisation (SOU 1997:80). Betänkandet sändes ut på remiss till 38 myndigheter, varav 30 svarade. Remissvaren finns att tillgå i (dnr Fi97/1895). Utredaren föreslår bl.a. att RRV:s verksamhetsområde Verktyg för den ekonomiska styrningen överförs till SPV, att läggs ned och att administrationen av den statliga pensionsförsäkringen överförs från till SPV. Förslag lämnas också om inriktningen av RRV:s effektivitetsrevision. De berörda myndigheterna bedriver verksamhet på flera olika orter i landet. Regeringens avsikt är att genomförandet av förslagen angående en reformerad stabsorganisation inte skall påverka det allmänna sysselsättningsläget negativt på de berörda orterna. I det följande redovisar regeringen sina överväganden och förslag. Revisionens omfattning och inriktning Regeringens förslag: Revisionen skall bedrivas utan utökad styrning från regeringens sida. Revisionen skall alltjämt bedrivas oberoende och i enlighet med god sed. Revisionens uppdragsverksamhet får inte vara av den omfattningen att den inskränker på kärnverksamheten. verksamhet skall renodlas och koncentreras till de revisionella uppgifterna. Utredningens förslag: kontrollmakt bör stärkas. Både och regeringen bör förfoga över väl fungerande och resursstarka revisionsorgan. finns det ett behov av att förtydliga roll- och ansvarsfördelningen mellan och regeringens revisionsorgan. Effektivitetsrevisionen vid RRV skall i första hand inriktas på myndighetsnivån och på myndigheternas verksamhet och ge stöd åt den årliga revisionen. Regeringens styrning av effektivitetsrevisionen skall öka genom att regeringen tydligare än nu anger vilka områden och verksamheter som RRV:s effektivitetsrevision skall granska. Regeringsuppdrag till revisionen begränsas till att avse kompletteringar av tidigare genomförda revisionsinsatser. Remissinstanserna: Mellan 10 och 15 av remissinstanserna har kommenterat olika aspekter på revisionsfrågorna. Remissvaren ger ingen enhetlig syn på utredningens förslag. I frågan om en ökad styrning av effektivitetsrevisionen är ca hälften av de som svarat positiva till utredningens förslag. RRV, men även AMS, SCB och Sida, är dock kritiska och menar att en starkare styrning av effektivitetsrevisionen minskar revisionens oberoende och kan därmed hota förtroendet för revisionen. Skälen för regeringens förslag: Revisionens omfattning Den statliga revisionen är i uppdelad på två revisionsorgan, revisorer som rapporterar till och som rapporterar till regeringen. Denna uppdelning följer av den svenska förvaltningsmodellen. RRV har ansvar för nästan all årlig revision i staten, medan effektivitetsrevision görs av såväl RRV som revisorer. RRV:s revisionsuppdrag är att granska statlig verksamhet och härigenom bidra till en ändamålsenlig, säker och effektiv statlig förvaltning samt till effektivitet i statliga åtaganden. I revisionens uppgift ingår att granska medel och metoder för att nå beslutade mål. Lagen (1996:1059) om statsbudgeten anger dels att regeringen är redovisningsskyldig inför beträffande den verksamhet som bedrivs av staten (§ 44), dels att hög effektivitet och god hushållning skall iakttas i statens verksamhet (1 §). För att tillgodose lagens krav måste regeringen kunna verifiera såväl effektivitet som god hushållning i statlig verksamhet. Regeringen har bl.a. mot denna bakgrund behov av ett starkt revisionsorgan innefattande såväl årlig revision som effektivitetsrevision. Enligt regeringens bedömning är den nuvarande omfattningen av revisionsverksamheten vid RRV nödvändig för att regeringen skall kunna tillgodose budgetlagens krav. Revisionens oberoende Grundläggande för professionell revision är att granskningen baseras på analyser av inom vilka områden risken för väsentliga fel bedöms vara störst. Grunden för det revisionella oberoendet ligger i att de specifika revisionsinsatserna varken styrs av uppdragsgivaren, den granskade eller någon annan intressent, såsom exempelvis en finansiär. Med oberoende avses alltså att revisionen självständigt väljer revisionsområde och revisionsobjekt utifrån risk och väsentlighetskriterier, att den väljer metoder m.m. utan påverkan och att den självständigt drar sina slutsatser och offentliggör sin granskning. Såväl granskningsmandat som granskningsuppdrag är väl avgränsat och definierat. RRV:s mandat och uppdrag inom den statliga revisionen framgår av verkets instruktion och regleringsbrev. Regeringen kan mot bakgrund av ovanstående inte ställa sig bakom utredarens förslag angående styrning av effektivitetsrevisionens verksamhet. Regeringen bör som endast ange en övergripande inriktning för granskningsarbetet. Att därutöver ange områden i mer specifika termer är enligt regeringens mening definitivt en inskränkning av oberoendet. Ett sådant förfarande måste betraktas som ett betydande avsteg från den professionella risk- och väsentlighetsbedömningen. Det som främst skiljer effektivitetsrevisionens verksamhet från de utredningar och utvärderingar som bl.a. bedrivs av sektorsmyndigheter är att revisionen utgår från risk- och väsentlighetskriterier vid val av revisionsområde och revisionsobjekt. När sektorsmyndigheterna väljer områden som skall utvärderas är det andra kriterier som är utgångspunkten. Ofta handlar det om att följa upp eller utvärdera en reform, ett specifikt mål etc. I vissa fall kan studierna på ett område ske . För att regeringen skall kunna fullgöra sin redovisningsskyldighet inför kan det vara väsentligt att få verksamheten belyst utifrån olika utgångspunkter och angreppssätt. har tidigare uttalat (bet. 1986/ 87:KU29) att RRV såsom ett regeringen underställt organ bör kunna utnyttjas av regeringen för särskilda granskningsuppdrag. Detta får emellertid inte på något sätt gå ut över verkets möjligheter att ta initiativ till och genomföra egna undersökningar. Regeringsuppdragen bör därför i huvudsak finansieras utanför det ordinarie förvaltningsanslaget . har uppdragsverksamheten ökat från 5 till av effektivitetsrevisionens resurser, vilket bl.a. beror på uppdrag inom ramen för regeringens kontrollprojekt. Enligt regeringen är det väsentligt att uppdragsverksamheten inom revisionen har en sådan omfattning att den inte riskerar att tränga undan kärnverksamheten eller påverka tilltron till den revisionella verksamhetens oberoende. För att säkerställa detta anser regeringen att uppdragen till RRV:s revisionsavdelningar bör begränsas. Regeringen menar dock att det inte är lämpligt att på förhand fastställa vilka typer av uppdrag som skall ges till RRV. Var uppdrag läggs bör i det enskilda fallet avgöras av var den aktuella kompetensen finns. RRV bör dock fastställa en policy för den egna uppdragsverksamheten. RRV bör därvid bevaka att mängden och inriktningen av uppdragen inte påverkar den egeninitierade verksamheten negativt. Effektivitetsrevisionens inriktning Den årliga revisionen, som utmynnar i en revisionsberättelse, fokuserar på enskilda myndigheter. Effektivitetsrevisionens verksamhet kan inte på samma sätt snävas in mot granskning av enskilda myndigheter, även om detta är en angelägen uppgift när det gäller att få en god bild av hur myndigheterna förvaltar de resurser de tilldelats. För effektivitetsrevisionen är det lika viktigt att utgå från mer övergripande perspektiv i valet av projekt. Detta bidrar bl.a. till att synliggöra sambanden mellan olika verksamhetsområden och möjliggöra identifiering av sådana brister som primärt inte är kopplade till enskilda myndigheter. Effektivitetsrevisionen utgör därmed en viktig och nödvändig dimension av modern statsrevision. För att belysa effektiviteten i statens verksamhet som helhet och i de stora statliga bidragssystemen är det enligt regeringen nödvändigt att effektivitetsrevisionen även fortsättningsvis genomför projekt som är myndighetsövergripande. Denna bedömning skall ses mot bakgrund av att regeringens behov av ett helhetsperspektiv på statsförvaltningen är stort och växande. Den del av effektivitetsrevisionens arbete som rör enskilda myndigheter, dvs. granskningar av myndigheternas förvaltning och resultatredovisningarna i årsredovisningarna utförs i samarbete mellan årlig revision och effektivitetsrevision. Detta ger revisionen en kompetensmässig styrka genom att revisorer, som besitter olika kunskaper och erfarenheter, samarbetar i projekt. Den samlade kompetensen är en viktig förutsättning för en effektiv granskning av förvaltningen och samarbetet mellan de två revisionsgrenarna bör enligt regeringens mening fördjupas och vidareutvecklas . Revisionens resultat och kvalitet En avgörande fråga vid bedömningen av revisionens betydelse är vilka resultat den uppnår. Resultaten vad avser revisionens påpekanden och förslag följs löpande upp av RRV. De uppföljningar som gjorts visar att merparten av väsentliga påpekanden inom den årliga revisionen har åtgärdats .