prop · GL0399 · 1998-01-01 00:00:00 — Bestämmelsen i första stycket 3 gäller inte heller om bolagets motpart är ett företag i samma koncern eller i en företagsgrupp av motsvarande slag. Med avtal som avses i första stycket jämställs rättegång eller annan talan. (Jfr 9 kap. 19 § i kommitténs förslag) Paragrafen, som har utformats i nära anslutning till Lagrådets förslag, behandlar frågor om jäv för styrelsens ledamöter (se avsnitt 5.4.). Frågor om jäv för den verkställande direktören tas upp i 28 §. I första stycket anges de fall då jäv föreligger. Punkterna 1 och 2 motsvarar de bestämmelser som har funnits i 8 kap. 10 § första stycket. Punkten 3 innehåller en bestämmelse om s.k. ställföreträdarjäv vilken saknar motsvarighet i aktiebolagslagens gällande lydelse. Enligt denna bestämmelse är en styrelseledamot förhindrad att delta i handläggningen av ett beslut om avtal mellan bolaget och en juridisk person, som han är ställföreträdare för, t.ex. i egenskap av styrelseledamot, verkställande direktör eller särskild firmatecknare. Det innebär exempelvis att en styrelseledamot i ett kreditföretag som också är styrelseledamot i ett industriföretag inte kan delta i ett beslut i industriföretagets styrelse om att ta upp ett lån i kreditföretaget. Huruvida han i egenskap av styrelseledamot i kreditföretaget har tagit faktisk befattning med ärendet saknar betydelse. Andra stycket innehåller undantag från jävsbestämmelserna. Undantaget i första meningen har gjorts med anledning av ett avgörande i som behandlar frågan om jäv vid avtal mellan en styrelseledamot och bolaget (se NJA 1981 s. 1117). I detta avgörande uttalade att jävsbestämmelserna syftar till att skydda bolagets intressen, dvs. ytterst aktieägarnas intressen. När styrelseledamoten äger samtliga aktier i bolaget föreligger ingen sådan intressemotsättning som kan grunda jäv. fann därför att jävsbestämmelsen inte är tillämplig vid handläggning av en fråga om avtal mellan en styrelseledamot och bolaget eller vid slutande av ett sådant avtal, om styrelseledamoten är ensam ägare av alla aktier i bolaget. Denna inskränkning av jävsbestämmelserna, som i enlighet med vad Lagrådet har påpekat bör omfatta samtliga jävsbestämmelser i första stycket, har uttryckts explicit i paragrafen. I det nämnda rättsfallet var det fråga om direkt ägande. Men inte heller i de fall då styrelseledamoten indirekt genom en juridisk person äger alla aktier i bolaget föreligger en sådan intressemotsättning som grundar jäv. Ett sådant indirekt ägande föreligger t.ex. om ett annat av styrelseledamoten helägt aktiebolag äger samtliga aktier i bolaget eller om aktierna ägs av ett handelsbolag i vilket styrelseledamoten och ett av honom helägt aktiebolag är enda bolagsmän. Även dessa fall av indirekt ägande har undantagits från jävsbestämmelsernas tillämpningsområde. I andra meningen anges ytterligare undantag från bestämmelsen om ställföreträdarjäv. Inledningsvis undantas det fall då bolagets motpart ingår i samma koncern som bolaget. Som framgår av avsnitt 1.4 motiveras detta undantag av praktiska skäl. I ett koncernföretags styrelse finns det ofta styrelseledamöter som också tillhör ett annat koncernföretags styrelse. Om dessa ledamöter inte får delta i handläggningen av avtal med andra koncernföretag, torde följden ofta bli att styrelsen på grund av bristande beslutförhet inte kan fatta något beslut. I det till Lagrådet remitterade förslaget innehöll denna punkt endast det nu angivna undantaget. Lagrådet har emellertid påpekat att detta undantag endast kommer att omfatta aktiebolagsrättsliga koncerner (se 1 kap. 5 §). Enligt Lagrådets uppfattning kan det finnas skäl att överväga om undantaget bör avse även andra kategorier av koncernföretag. Även i andra koncernliknande företagsgrupper, dvs. då något annat rättssubjekt än ett aktiebolag utövar ett bestämmande inflytande över andra företag, torde det vara vanligt att de olika företagens styrelser till viss del består av samma styrelseledamöter. Ett bolag i en sådan företagsgrupp kan på samma sätt som ett bolag i en aktiebolagsrättslig koncern drabbas av olägenheter om en styrelseledamot på grund av ställföreträdarjäv inte kan delta i handläggningen av ett avtal med ett annat koncernföretag . Från aktieägarnas synvinkel saknar det också betydelse om det överordnade företaget i företagsgruppen utgör ett aktiebolag eller ett rättssubjekt av annat slag. Undantaget från bestämmelsen om ställföreträdarjäv har därför i propositionen utvidgats så att det gäller de situationer då bolagets motpart är ett företag i samma koncern eller i en företagsgrupp av motsvarande slag. Avsikten med denna utformning av punkten är att även koncerner som avses i 1 kap. 4 § lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag, 1 kap. 4 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och 1 kap. 5 § stiftelselagen (1994:1220) skall omfattas av undantaget från bestämmelsen om ställföreträdarjäv. Även det fallet då en fysisk person eller en kommun på grund av aktie- eller andelsinnehav kontrollerar en företagsgrupp är avsett att omfattas av undantaget. Av praktiska skäl har undantagsregeln utformats som ett generellt undantag för bolag som ingår i en koncern eller i en företagsgrupp av motsvarande slag. Även med den utformning som koncernundantaget har erhållit är det naturligtvis lämpligt att en styrelseledamot avhåller sig från att delta i behandlingen av ett mellanhavande med ett annat bolag där han också är styrelseledamot om detta är möjligt med hänsyn till de beslut- förhetsregler som gäller (jfr Kedner m.fl., Aktiebolagslagen, del 1, 1995, 5 u., s. 254). Det till Lagrådet remitterade förslaget innehöll ytterligare en bestämmelse om undantag från ställföreträdarjävet. Enligt den bestämmelsen skulle jäv inte föreligga om bolagets motpart äger samtliga aktier i bolaget. Avsikten med denna bestämmelse var att även de fall då fråga är om ett avtal mellan t.ex. en kommun och ett kommunägt bolag skulle undantas från bestämmelsen om ställföreträdarjäv. Med den utformning som paragrafen har fått i propositionen finns det emellertid inte något behov av ett sådant undantag. Kommuner och deras bolag får nämligen anses omfattas av det ovan angivna undantaget för koncernliknande förhållanden. Liksom skall även frågor rörande rättegång eller annan talan omfattas av jävsbestämmelserna i denna paragraf. Detta framgår av tredje stycket. 8 kap. 21 § Vid styrelsens sammanträden skall protokoll föras. I protokollet skall de beslut som styrelsen har fattat antecknas. Protokollet skall undertecknas av den som har varit protokollförare. Det skall justeras av ordföranden, om denne inte har fört protokollet. Om styrelsen består av flera ledamöter, skall det justeras även av en ledamot som utses av styrelsen. Styrelseledamöterna och den verkställande direktören har rätt att få en avvikande mening antecknad till protokollet. Protokollen skall föras i nummerföljd och förvaras på ett betryggande sätt. (Jfr 9 kap 15 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar delvis 8 kap. 8 § tredje stycket i dess gällande lydelse. Av första stycket framgår att protokoll skall föras vid styrelsens sammanträden. I paragrafen har vidare tagits in en uttrycklig bestämmelse om att det av protokollet skall framgå vilka beslut som styrelsen har fattat. Bestämmelserna i andra stycket om undertecknande och justering överensstämmer i huvudsak med gällande regler. I lagtexten har dock klargjorts att den som har fört protokollet också skall underteckna det. Liksom har styrelseledamöterna och den verkställande direktören rätt att reservera sig i protokollet. Detta framgår av tredje stycket. Att protokollen skall föras i nummerföljd och förvaras på ett betryggande sätt framgår av fjärde stycket. Detta överensstämmer med gällande rätt. 8 kap. 22 § Om ett bolag har endast en aktieägare skall alla avtal mellan aktieägaren och bolaget, som inte avser löpande affärstransaktioner på sedvanliga villkor, antecknas i eller fogas till styrelsens protokoll. (Jfr 9 kap. 16 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer med 8 kap. 10 § andra stycket i dess gällande lydelse (jfr prop. 1993/94:196 s. 167 f.). Bestämmelsen har tidigare funnits i samma paragraf som jävsbestämmelserna. En remissinstans har menat att lagstiftaren genom att flytta bestämmelsen till en särskild paragraf förändrar den från en formföreskrift till en ordningsföreskrift. Det bör med anledning härav påpekas att bestämmelsen inte heller har haft annat än ordningsföreskrifts karaktär; sådana avtal som avses i paragrafen är alltså inte för sin giltighet beroende av att de har antecknats i styrelseprotokollet. 8 kap. 23 § I ett publikt aktiebolag skall styrelsen utse en verkställande direktör. I ett privat aktiebolag får styrelsen utse en verkställande direktör. (Jfr 9 kap. 20 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar delar av 8 kap. 3 § i dess gällande lydelse. Enligt de tidigare bestämmelserna har aktiebolag med ett aktie- eller maximikapital på eller mer varit skyldiga att ha en verkställande direktör. I andra aktiebolag har styrelsen fått avgöra om verkställande direktör skall finnas eller inte. Dessa bestämmelser har ersatts med bestämmelser om att en verkställande direktör alltid skall finnas i publika aktiebolag och att man i privata aktiebolag får utse en verkställande direktör. 8 kap. 24 § Om bolaget har en verkställande direktör, får styrelsen utse en eller flera vice verkställande direktörer. Vad som sägs i denna lag om den verkställande direktören skall i tillämpliga delar även gälla vice verkställande direktör. Om styrelsen har utsett flera vice verkställande direktörer, skall den meddela skriftliga instruktioner om i vilken inbördes ordning dessa skall träda in i den verkställande direktörens ställe. (Jfr 9 kap. 21 § i kommitténs förslag) Paragrafen innehåller bestämmelser om vice verkställande direktör (se avsnitt 5.3.3). Bestämmelserna är nya, frånsett första stycket andra meningen som motsvarar 8 kap. 3 § andra stycket i dess gällande lydelse. I första stycket har det inledningsvis tagits in en uttrycklig bestämmelse om att styrelsen har möjlighet att utse en eller flera vice verkställande direktörer. En vice verkställande direktör är enbart en suppleant och har ingen särskild funktion i andra fall än då han träder in i den verkställande direktörens ställe. Härav följer även att de skyldigheter som åvilar den verkställande direktören övergår på den vice verkställande direktören först då denne går in som ersättare för den verkställande direktören. Aktiebolagslagens regler rörande den verkställande direktören skall i tillämpliga delar gälla för en vice verkställande direktör. Detta innebär bl.a. att de bosättningskrav och obehörighetsgrunder som gäller för den verkställande direktören skall tillämpas på en vice verkställande direktör och att även den vice verkställande direktören måste anmäla sitt innehav av aktier i bolaget för införing i aktieboken (se 26, 27 och 37 §§). Också reglerna om låneförbud i 12 kap. 7 § är tillämpliga på en vice verkställande direktör. I andra stycket har tagits in en ny bestämmelse som innebär att styrelsen, om den har utsett flera vice verkställande direktörer, skall meddela instruktioner om i vilken inbördes ordning dessa skall träda in i den verkställande direktörens ställe. kan sålunda endast en vice verkställande direktör fungera som ersättare för den verkställande direktören. Den verkställande direktörens uppgifter 8 kap. 25 § Den verkställande direktören skall sköta den löpande förvaltningen enligt styrelsens riktlinjer och anvisningar. Den verkställande direktören får dessutom utan styrelsens bemyndigande vidta åtgärder som med hänsyn till omfattningen och arten av bolagets verksamhet är av ovanlig beskaffenhet eller stor betydelse, om styrelsens beslut inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet för bolagets verksamhet. I sådana fall skall styrelsen underrättas om åtgärden. Den verkställande direktören skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att bolagets bokföring skall fullgöras i överensstämmelse med lag och för att medelsförvaltningen skall skötas på ett betryggande sätt. (Jfr 9 kap. 23 § i kommitténs förslag) I huvudsak överensstämmande bestämmelser har varit intagna i 8 kap. 6 § i dess gällande lydelse. Av första stycket framgår att den verkställande direktören skall sköta bolagets löpande förvaltning. Till den löpande förvaltningen hör alla åtgärder som inte med hänsyn till omfattningen och arten av bolagets verksamhet är av osedvanlig beskaffenhet eller stor betydelse. Styrelsen kan ge den verkställande direktören anvisningar om hur löpande förvaltningsåtgärder skall handläggas eller beslutas. En sådan anvisning skall dokumenteras i protokollet från det styrelsesammanträde då anvisningen beslutades (se 21 §). Den verkställande direktören är skyldig att följa anvisningar om hur löpande förvaltningsåtgärder skall handläggas eller beslutas. Detta gäller dock inte om anvisningen står i strid med aktiebolagslagen, tillämplig lag om årsredovisning eller bolagsordningen (jfr 34 § andra stycket). Det får anses strida mot grundtankarna bakom lagen, om styrelsen vidtar så väsentliga ingrepp i den verkställande direktörens rätt att sköta den löpande förvaltningen att denne i realiteten inte längre fyller en verkställande direktörs funktion. Liksom får den verkställande direktören vidta åtgärder som faller utanför den löpande förvaltningen, om styrelsens beslut inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet för bolagets verksamhet. I ett sådant fall skall styrelsen underrättas om åtgärden. Av allmänna regler följer att den verkställande direktören också kan vidta förvaltningsåtgärder som faller utanför den löpande förvaltningen, om han har erhållit bemyndigande till detta från styrelsen. En remissinstans har ansett att det bör klargöras att den verkställande direktören som huvudregel saknar kompetens att utfärda rättegångsfullmakt eller att ansöka om någons försättande i konkurs. Det bör med anledning därav framhållas att frågan om den verkställande direktören har den kompetensen måste prövas inom ramen för vad som anges i första stycket. Det har inte ansetts ändamålsenligt att just i fråga om dessa slag av rättshandlingar närmare precisera gränserna för den verkställande direktörens behörighet utan detta måste i det enskilda fallet bedömas mot bakgrund av tvisteföremålet och bolagets verksamhetsföremål. Att styrelsen genom instruktioner skall ange arbetsfördelningen mellan styrelsen och den verkställande direktören framgår av 3 § tredje stycket. I andra stycket återfinns bestämmelserna om den verkställande direktörens skyldigheter avseende bolagets ekonomiska förvaltning. Det åligger den verkställande direktören att bl.a. genomföra och följa upp bokföringens organisation och medelsförvaltningens uppläggning. Dessa frågor har behandlats i avsnitt 5.3.1. Bosättningskrav för den verkställande direktören 8 kap. 26 § Den verkställande direktören skall vara bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer för ett särskilt fall tillåter något annat. (Jfr 9 kap. 22 § i kommitténs förslag) Bestämmelsen i paragrafen har funnits i 8 kap. 4 §. Obehörighetsgrunder för den verkställande direktören 8 kap. 27 § Den som är underårig eller i konkurs eller som har en förvaltare enligt 11 kap. 7 § kan inte vara verkställande direktör. Att detsamma gäller den som har näringsförbud följer av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud. (Jfr 9 kap. 22 § i kommitténs förslag) Bestämmelserna i paragrafen har varit placerade i 8 kap. 4 §. Jäv för den verkställande direktören 8 kap. 28 § Den verkställande direktören får inte handlägga en fråga om 1. avtal mellan den verkställande direktören och bolaget, 2. avtal mellan bolaget och en tredje man, om den verkställande direktören i frågan har ett väsentligt intresse som kan strida mot bolagets, eller 3. avtal mellan bolaget och en juridisk person som den verkställande direktören ensam eller tillsammans med någon annan får företräda. Bestämmelserna i första stycket gäller inte om den verkställande direktören, direkt eller indirekt genom en juridisk person, äger samtliga aktier i bolaget. Bestämmelsen i första stycket 3 gäller inte heller om bolagets motpart är ett företag i samma koncern eller i en företagsgrupp av motsvarande slag. Med avtal som avses i första stycket jämställs rättegång eller annan talan. (Jfr 9 kap. 24 § i kommitténs förslag) Paragrafen, som har utformats i nära anslutning till Lagrådets förslag, behandlar frågor om jäv för den verkställande direktören (se avsnitt 5.4). Frågor om jäv för styrelseledamöter tas upp i 20 §. I första stycket anges de fall då jäv föreligger. Punkterna 1 och 2 motsvarar de bestämmelser som har funnits i 8 kap. 10 §. Punkten 3 innehåller en bestämmelse om s.k. ställföreträdarjäv som saknar motsvarighet i aktiebolagslagens gällande lydelse. Enligt denna bestämmelse är en verkställande direktör förhindrad att delta i handläggningen av ett avtal mellan bolaget och en juridisk person, som han är ställföreträdare för, i egenskap av styrelseledamot, verkställande direktör eller särskild firmatecknare. Det innebär exempelvis att en verkställande direktör i ett industriföretag som också är verkställande direktör eller styrelseledamot i ett kreditföretag inte kan delta i industriföretagets handläggning av en fråga om att ta upp ett lån i kreditföretaget. Det gäller även om han inte personligen har deltagit i handläggningen av ärendet hos kreditföretaget. Andra stycket innehåller föreskrifter om undantag från jävsbestämmelserna. Undantaget i första meningen har gjorts med anledning av ett avgörande i som behandlar frågan om jäv vid avtal mellan en styrelseledamot och bolaget (se NJA 1981 s. 1117). I detta avgörande uttalade att jävsbestämmelserna syftar till att skydda bolagets intressen, dvs. ytterst aktieägarnas intressen. När styrelseledamoten äger samtliga aktier i bolaget föreligger ingen sådan intressemotsättning som kan grunda jäv. fann därför att jävsbestämmelsen inte är tillämplig vid handläggning av en fråga om avtal mellan en styrelseledamot och bolaget eller vid slutande av ett sådant avtal, om styrelseledamoten är ensam ägare av alla aktier i bolaget. De principer som har fastslagits i Högsta domstolens dom gäller även vid avtal mellan ett bolag och dess verkställande direktör, om denne äger alla aktier i bolaget. I dessa fall är således den verkställande direktören inte förhindrad att handlägga frågor rörande avtal mellan honom och bolaget. Denna inskränkning av jävsbestämmelserna, vilken såsom Lagrådet har påpekat bör omfatta samtliga jävsbestämmelser i första stycket, har uttryckts direkt i paragrafen. Inte heller i de fall då den verkställande direktören indirekt genom en juridisk person äger alla aktier i bolaget föreligger en sådan intressemotsättning som grundar jäv. Ett sådant indirekt ägande föreligger t.ex. om ett annat av den verkställande direktören helägt aktiebolag äger samtliga aktier i bolaget eller om aktierna ägs av ett handelsbolag i vilket den verkställande direktören och ett av honom helägt aktiebolag är bolagsmän. Även dessa fall av indirekt ägande har undantagits från jävsbestämmelsernas tillämpningsområde. I andra meningen anges ytterligare ett undantag från bestämmelsen om ställföreträdarjäv. I de fall då bolaget och dess motpart ingår i samma koncern skall ställföreträdarjäv inte föreligga. Det har ansetts att den verkställande direktören av praktiska skäl bör ha möjlighet att handlägga ett avtal mellan bolaget och ett annat företag som han är ställföreträdare för, om de ingår i samma koncern. I det till Lagrådet remitterade förslaget innehöll förevarande punkt endast det nu angivna undantaget. Lagrådet har påpekat att detta undantag endast kommer att omfatta aktiebolagsrättsliga koncerner (se 1 kap. 5 §). Enligt Lagrådets uppfattning kan det finnas skäl att överväga om undantaget bör avse även andra kategorier av koncernföretag. Undantaget från bestämmelsen om ställföreträdarjäv har mot den bakgrunden i propositionen utvidgats så att det gäller de situationer då bolagets motpart är ett företag i samma koncern eller i en företagsgrupp av motsvarande slag. Avsikten är att även koncerner som avses i 1 kap. 4 § lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag, 1 kap. 4 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och 1 kap. 5 § stiftelselagen (1994:1220) skall omfattas av undantaget. Även det fallet då en fysisk person eller en kommun på grund av aktie- eller andelsinnehav kontrollerar en företagsgrupp är avsett att omfattas av undantaget (se även kommentaren till 20 §). Om den verkställande direktören på grund av jäv är förhindrad att handlägga en viss fråga och bolaget har utsett en vice verkställande direktör, kan en lösning vara att den vice verkställande direktören träder in i den verkställande direktörens ställe vid handläggningen av frågan. Detta kan regleras i styrelsens instruktion för den verkställande direktören. Ett annat alternativ är att den verkställande direktören överlämnar frågan till styrelsen. Liksom skall även frågor rörande rättegång eller annan talan omfattas av jävsbestämmelserna i denna paragraf. Detta framgår av tredje stycket. Styrelsen som bolagets ställföreträdare 8 kap. 29 § Styrelsen företräder bolaget och tecknar dess firma. Handlingar som enligt denna lag skall undertecknas av styrelsen skall skrivas under av minst hälften av styrelseledamöter. (Jfr 9 kap. 25 § i kommitténs förslag) Första stycket överensstämmer med 8 kap. 11 § första stycket i dess gällande lydelse. Andra stycket överensstämmer med 8 kap. 9 § tredje stycket. Att årsredovisning och koncernredovisning skall undertecknas av samtliga styrelseledamöter och den verkställande direktören framgår av 2 kap. 7 § och 7 kap. 6 § årsredovisningslagen. Verkställande direktören som bolagets ställföreträdare 8 kap. 30 § Den verkställande direktören får alltid företräda bolaget och teckna dess firma beträffande uppgifter som han skall sköta enligt 25 §. (Jfr 9 kap. 26 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer i sak med 8 kap 12 § i dess gällande lydelse. 8 kap. 31 § Styrelsen får bemyndiga en styrelseledamot, den verkställande direktören eller någon annan att företräda bolaget och teckna dess firma. Minst en av dem som bemyndigas att företräda bolaget och teckna dess firma skall vara bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer för ett särskilt fall tillåter något annat. I övrigt skall bestämmelserna i 27 och 28 §§ tillämpas på en firmatecknare som inte är styrelseledamot eller verkställande direktör får när som helst återkalla ett bemyndigande som avses i första stycket. I bolagsordningen får det föreskrivas att styrelsen inte får meddela ett bemyndigande som avses i första stycket eller att ett sådant bemyndigande får meddelas endast på vissa villkor. (Jfr 9 kap. 27 och 28 §§ i kommitténs förslag) Paragrafen, som delvis överensstämmer med 8 kap. 11 § andra och fjärde stycket i dess gällande lydelse, behandlar frågor om särskilda firmatecknare. Första tredje styckena överensstämmer med gällande rätt. Av 8 kap. 11 § andra stycket i dess gällande lydelse har framgått att det har varit möjligt att i bolagsordningen begränsa styrelsens rätt att utse särskilda firmatecknare. Detta har kommit till uttryck i fjärde stycket, där det har klargjorts att man i bolagsordningen kan ta in föreskrifter om att bemyndigande får lämnas enbart på vissa villkor. Det kan t.ex. vara fråga om villkor att bemyndigande bara får lämnas till en styrelseledamot eller att firman får tecknas endast av två i förening. 8 kap. 32 § Styrelsen får föreskriva att rätten att företräda bolaget och teckna dess firma får utövas endast av två eller flera personer i förening. Någon annan inskränkning får inte registreras. (Jfr 9 kap. 29 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer med 8 kap. 11 § tredje stycket i den paragrafens gällande lydelse.