prop · GL03150D9 · 1998-01-01 00:00:00 — Vakansgraden för allmännyttan uppgick till för landet som helhet. I expanderande storstadsområden låg den dock om- kring . En ökad efterfrågan på bostäder märks först på prisutvecklingen. har priserna på småhus ökat i riket som helhet som produktionskostnaderna i stort legat stilla. I storstadsområdena steg priserna eller mer. Detta har inneburit att det på alltfler platser blivit lönsamt att bygga nytt. I områden med svag tillväxt och sviktande befolkningsunderlag ligger dock priserna kvar på en så låg nivå att bostadsbyggande inte kommer att bli lönsam. Däremot är förutsättningarna för en uppgång i bostadsproduk- tionen inom expansiva områden mycket gynnsamma. Räntorna förväntas förbli låga, hushållens inkomstutveckling blir god med stagnerande disponibelinkomster och arbets- marknadsutvecklingen är positiv. Den bostads- politiska propositionen presenterades och inne- håller bl.a. investeringsbidrag för ekologisk hållbarhet. Genom propositionen har osäkerheten om de framtida reglerna minskat, vilket också främjar bostadsbyggandet. Långa projekteringstider och inledningsvis höga vakanser innebär dock att upp- gången i nyproduktionen blir relativt blygsam under innevarande år. Sammantaget beräknas antalet på- började lägenheter uppgå till 13 000 och till 18 1999. Den finns dock en viss risk för att styrkan i uppgången kan underskattas. Det långsiktiga behovet av nya bostäder uppgår enligt till ca 30 000- 35 000 . Antalet påbörjade ombyggnader blev också mycket lågt främst till följd av att det förmånliga extra statliga stödet till ombyggnation upphörde . Dessutom har den låga lönsamheten i branschen samt hushållens svaga inkomstutveckling sannolikt lett till att en del nödvändiga ombyggna- tioner skjutits . De låga räntorna och hushållens förbättrade ekonomiska situation talar dock för att ombyggandet stiger framöver när bo- stadsföretagens finansiella ställning gradvis stärks. finns dessutom statliga medel tillgängliga inom ramen för investeringsprogrammet för ekologisk hållbarhet, vilket bidrar till att stimulera ombyggnadsverksamheten. Medlen uppgår till 1998, och . 10.3 Lagerinvesteringar Enligt nationalräkenskaperna uppgick lagerinveste- ringarnas tillväxtbidrag till motsvarande av BNP . Utvecklingen av lagerinvesteringarna är svårtolkad på grund av att primär- statistiken och utfallet enligt nationalräkenskaperna till stora delar ger olika resultat. Inom industrin påbörjades en lagerreducering un- der vilken fortsatte . Lagerkvoten, dvs. lagerstocken i för- hållande till produktionsvolymen, föll därmed kraftigt. steg industriproduktionen snabbt och en begränsad lageruppbyggnad inleddes. Enligt konjunkturbarometern är industriföretagen i början på 1998 nöjda med storleken på lagren. Den förväntade produktionsökningen under loppet av 1998 och 1999 bör dock innebära något större lagervolymer framför allt i form av insatsvaror. Detta leder till att industrins genomsnittliga lagerhållning ökar något såväl innevarande år som . I förhållande till produktionen förväntas dock lagren fortsätta att minska. Produktionsuppgången inom parti- och detalj- handeln ledde till en ökning av han- delslagren. Till följd av en fortsatt goda efterfrågeut- vecklingen förutses lagren öka även och men i betydligt mindre omfattning . Struk- turförändringar inom framför allt partihandeln antas innebära att lagren i förhållande till produktionen kan fortsätta att minska. Sammantaget beräknas lager- cykeln ge ett mycket svagt bidrag till BNP-tillväxten . 11 Den offentliga sektorn De offentliga finanserna stärktes ytterligare 1997. Därmed har det finansiella sparandeunderskottet, mätt som andel av BNP reducerats från 1993 till 1997. beräknas ett överskott uppstå, som växer successivt . 11.1 Den konsoliderade offentliga sektorn Utvecklingen 1997 - 1998 Cr uppgick underskottet i den offentliga sek- torns finansiella sparande till ca eller av BNP, enligt nationalräkenskapernas preli- minära redovisning. Det var ca , motsvarande av BNP bättre än vad som be- räknades i budgetpropositionen . Skillnaden förklaras i huvudsak av att de statliga utgifterna blev lägre än beräknat bl.a. till följd av lägre ränteutgifter och lägre arbetslöshet. Dessa faktorer bidrar till en förbättring jämfört med budgetpropositionen även för . Därtill kommer att skatteinbetalningarna från både hushåll och företag var oväntat stora . Det beror sannolikt på att hushållens realisationvinster och företagens vinster , som leder till skattebetalningar , var underskattade i budgetpropositionen. Å andra sidan beräknas det ske en viss återhämtning av den offentliga konsumtionen och vissa transfereringar efter den oväntat låga nivån 1997. Sammantaget beräknas nu den offentliga sektorns finansiella sparande 1998 till ca eller av BNP, vilket är en förbättring på ca jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen. Finansiellt sparande enligt ENS-definition De svenska nationalräkenskaperna skiljer sig delvis från bokföringsreglerna i det europeiska national- räkenskapssystemet (ENS). ENS tillämpas inom EU vid bedömningen av de offentliga finanserna i samband med förfarandet vid alltför stora underskott, s.k. Excessive Deficit Procedure. redovisas ränteutgifterna på statsskulden utgiftsmässigt i de svenska national- räkenskaperna. Där inräknas emellertid inte kurs- vinster/förluster i samband med förtida inlösen av obligationer och inte heller realiserade valutakursför- ändringar. Enligt antagna rekommendationer avseende redovisningen enligt ENS ska kursvins- ter/förluster i samband med inlösen av obligationer redovisas som ränta. Dessutom ska de kursvins- ter/förluster, som uppstår vid emissioner av s.k. benchmarklån periodiseras. Räntan på statsskuldsväxlar ska redovisas vid förfall och inte som vid emission. Dessa redovisningsprinciper avseende räntor leder till betydande justeringar jäm- fört med nuvarande svenska nationalräkenskaper. Enligt ENS ska vidare skatter och subventioner på varor och tjänster samt på produktionsfaktorer bok- föras när skatten @r upplupen och inte vid betalning, som i de svenska nationalräkenskaperna. Enligt innebär en tillämp- ning av ENS-reglerna att det finansiella underskottet uppgick till av BNP. Med motsvarande justeringar beräknas ett finansiellt överskott 1998 på av BNP. TABELL 11.1 JUSTERING AV DEN OFFENTLIGA SEKTORNS FINANSIELLA SPARANDE TILL ENS-DEFINITION MILJARDER KRONOR, LÖPANDE PRISER 1996 1997 1998 Finansiellt sparande enligt NR -35,0 -19,1 av BNP -2,1 -1,1 1,6 Totala justeringar -24,2 4,9 -14,6 Begreppsjusteringar -20,6 5,5 -14,6 Momsjustering -12,9 Läkemedelssubventioner -1,4 1,4 Särskild löneskatt -3,9 Räntor -2,8 3,7 -14,6 Övrigt 0,4 0,4 Beräkningsjusteringar -3,6 -0,6 Köp och försäljning av fastigheter -2,2 -1,0 Övrigt -1,4 0,4 ENS -59,1 -14,2 av BNP -3,5 -0,8 0,8 Källor: och . TABELL 11.2 DEN OFFENTLIGA SEKTORNS FINANSIELLA SPARANDE MILJARDER KRONOR, LÖPANDE PRISER 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Inkomster 1076,0 1092,6 1139,8 1158,0 1202,2 av BNP 63,7 62,8 62,5 60,8 60,1 59,7 Skatter och avgifter 912,8 941,7 981,9 1006,1 1049,1 1094,9 Procent av BNP 54,1 54,2 53,9 52,9 52,4 52,3 Kapitalinkomster 92,9 84,6 86,2 79,3 79,6 78,2 Övriga inkomster 70,3 66,4 71,7 72,6 73,5 75,6 Utgifter 1111,0 1111,9 1111,0 1142,0 1155,7 av BNP 65,8 63,9 61,0 60,0 57,7 56,1 Transfereringar till hushåll 386,7 387,9 398,8 398,9 402,8 409,3 Övriga transfereringar 126,1 118,4 114,6 115,2 116,1 114,2 Ränteutgifter 121,0 113,9 104,9 102,4 92,8 88,1 Konsumtion 443,1 449,3 467,6 482,9 499,2 517,2 Investeringar 34,1 42,4 25,1 42,6 44,9 45,7 Finansiellt sparande före överföring -35,0 -19,1 29,0 16,0 46,5 av BNP -2,1 -1,1 1,6 0,8 2,3 3,5 Beräkningsteknisk överföring -16,5 -32,3 Finansiellt sparande efter överföring -34,9 -19,1 29,0 16,0 30,0 av BNP -2,1 -1,1 1,6 0,8 1,5 2,0 Staten -54,7 -22,9 2,3 8,7 28,6 44,2 AP-fonden 17,2 11,0 23,3 3,1 -3,4 -7,8 Kommunsektorn 2,6 -7,2 3,4 4,2 4,8 5,5 Primärt finansiellt sparande -6,8 10,1 47,7 39,1 43,2 av BNP -0,4 0,6 2,6 2,1 2,2 2,5 Finansiell ställning Nettoskuld 343 377 364 344 316 av BNP 20,3 21,7 20,0 18,1 15,8 13,1 Konsoliderad bruttoskuld 1337 1353 1351 1337 av BNP 77,2 76,9 74,3 71,0 66,8 62,9 Källor: och . Utvecklingen av de offentliga finanserna till 2001 beräknas den offentliga sektorns finansiella sparande uppgå till av BNP, efter beaktande av de förslag som lämnas i den ekonomiska vårpro- positionen. Därav beror på att AP- fondens innehav av svenska fastigheter överförs till bolagsform. Överföringen tillgodoräknas det fi- nansiella sparandet eftersom aktier men inte fastighe- ter är en finansiell tillgång. Exklusive effekten av bo- lagiseringen av AP-fondens fastigheter uppgår överskottet således till av BNP. Utdelningarna från det statliga bolaget 1997 och 1998 in- räknas inte i finansiellt sparande. beräknas ett överskott på av BNP. Det är samma nivå som 1998 exklusive effekten av bolagiseringen av AP-fondens fastigheter. Skatterna som andel av BNP (skattekvoten) steg kraftigt till , delvis till följd av tillfälliga inkomster genom uppbördsförändringen av mervärdeskatten. Tillkommande skattehöjningar och stora inbetalningar av skatt på reavinster m.m. medför att skattekvoten ligger kvar på i stort sett nivå både 1997 och 1998. väntas skatte- kvoten gå ned till . Det förklaras delvis av de föreslagna skatteförändringarna i den ekonomiska vårpropositionen. Därtill väntas inkomsterna från reavinster avta. Förbättringen av de offentliga finanserna berodde helt på att utgifterna som andel av BNP gick ned med . Ut- giftskvoten beräknas fortsätta att sjunka . Av den totala nedgången av utgiftskvoten på svarar minskade ränteutgifter för . har lagt fast mål för de offentliga finan- serna med innebörden att den offentliga sektorn i genomsnitt över konjunkturcykeln skall uppvisa ett finansiellt överskott motsvarande av BNP . Anpassningen ska ske successivt via ett överskott på av BNP . De fi- nansiella kalkylerna visar att vid den antagna tillväx- ten och med fattade beslut och föreslagna åt- gärder kommer dessa mål att överträffas med 16,5 miljarder och med . Denna utveckling kommer till stånd genom att utgifterna som andel av BNP sjunker från 1999 till . Skattekvoten går ned till . Liksom i budgetpropositionen baseras kalkylerna på ett beräkningstekniskt antagande om att de över- skjutande överskotten tillförs hushållssektorn så att budgetmålen uppnås exakt. Därigenom uppnås en mer sannolik fördelning av det finansiella sparandet, vilket har betydelse för bl.a. prognosen för den privata konsumtionen. Det finansiella sparandet visar den förändring av den finansiella förmögenheten som sker genom transaktioner. Värdeförändringar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller för- säljningar av aktier och andra finansiella tillgångar, då de inte förändrar den finansiella förmögenhets- ställningen. Den offentliga skuldsättningen påverkas däremot av anskaffning och försäljningar av finan- siella tillgångar, omdisponeringar på balansräkningen samt värdeförändringar på skulden i utländsk valuta. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, definierad enligt de s k Maastrichtkriterierna, mot- svarade av BNP vid utgången av 1994. Skuldkvoten har sedan reducerats och uppgick till vid utgången av 1997 och beräknas gå ned till vid slutet av 1998. Genom de finansiella överskotten och fortsatta försäljningar av statens ak- tieinnehav sjunker skulden nominellt . Givet de målsatta överskotten går skulden ned till av BNP . Den offentliga sektorns finansiella nettoskuld, dvs. skulder minus samtliga finansiella tillgångar @r vä- sentligt lägre @n den konsoliderade bruttoskulden. Detta beror huvudsakligen på att AP-fonden har be- tydande finansiella tillgångar vid sidan av statsobliga- tioner. Nettoskulden börjar sjunka i nominella tal och 2001 beräknas skulden vara nere på av BNP. 11.2 Den statliga sektorn Den statliga sektorn omfattar, förutom den del av statens verksamhet som ingår i statsbudgeten, @ven fonder m.m. utanför budgeten. Statliga affärsverk och bolag ingår däremot inte. Av de statliga utgifterna är det endast konsumtio- nen och investeringarna som utgör real resursför- brukning och ingår i BNP. Den statliga konsumtionen svarar för ca 1/5 av statens utgifter och av BNP. Den statliga konsumtionen varierar relativt kraftigt mellan Dren och har visat sig vara svår att förutsäga. Genom systemet med anslagssparande kan statliga myndigheter delvis förskjuta förbrukningen av de budgeterade medlen i tiden. Dessutom är na- tionalräkenskapernas preliminära utfall osäkra och genomgår ofta stora revideringar. Den statliga konsumtionen i fasta priser har mins- kat kontinuerligt och sjönk konsumtionen med enligt preliminära na- tionalräkenskaper. Mot denna bakgrund väntas en återhämtning ske så att kon- sumtionen stiger och därefter . TABELL 11.3 STATENS FINANSIELLA SPARANDE, LÅNEBEHOV OCH STATSSKULD MILJARDER KRONOR, LÖPANDE PRISER 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Bidrag till lånebehov Finansiellt underskott 54,7 22,9 -2,3 -8,7 -28,6 -44,2 Utlåning m.m. 13,5 13,8 13,5 13,5 13,8 13,3 Amorteringar, försäljning av aktier m.m. -61,4 -42,5 -31,0 -20,4 -16,4 -4,6 Räntor och periodisering av skatter 3,3 2,2 18,7 9,7 7,4 4,5 Övrigt 10,9 9,7 0,0 0,0 0,0 0,0 Lånebehov 21,0 6,2 -1,1 -6,2 -23,9 -30,9 Värdeförändring på statsskulden 4,4 14,7 1,5 -4,3 1,9 -0,2 Statsskuldsförändring 25,4 20,9 0,4 -10,5 -22,0 -31,1 Statsskuld 1411,2 1432,1 1432,5 1422,0 1400,1 av BNP 83,6 82,4 78,6 74,7 69,9 65,4 Källor: och . Sambandet mellan statens finansiella sparande, låne- behov och statsskuld framgår av tabell 11.3. Finan- siellt sparande visar transaktionsförändringen av den finansiella förmögenheten, dvs. tillgångar minus skulder, medan lånebehovet avspeglar enbart föränd- ringen av skulden. Därutöver finns vissa bokförings- mässiga skillnader beträffande räntor samt en del olikheter i periodiseringar av inkomster och utgifter. Posten övrigt i tabellen fångar för utfallsåren och 1997 upp bl.a. skilda periodiseringar i Riksgäld- kontorets redovisning av lånebehovet och redovisning av finansiellt sparande. Denna skillnad har historiskt visat olika tecken och är svår att prognostisera. Den sätts schablonmässigt till noll för prognosåren. reducerades lånebehovet i stor utsträckning av genom försäljningar av aktier och andra finansiella transaktioner. Dessa transaktioner påverkade dock inte det finansiella sparande. blir försäljningar av finansiella tillgångar av mindre omfattning än tidigare som de kassamässiga ränteutgifterna är betydligt högre än de som redovisas i nationalräkenskaperna. Detta medför sammantaget att skillnaden mellan sparandet och lånebehovet blir liten. Statens finansiella sparandet beräknas till och amorteringen av statsskulden till . Försäljningar av aktier bidrar till amorteringar även 1999 och 2000. Statsskuldens utveckling bestäms, förutom av lå- nebehovet, @ven av att skulden i utländsk valuta på- verkas av valutakursförändringar. Kronans försvag- ning ökade statsskulden med ca . Den förutsatta valutakursutveck- lingen har en marginell effekt på skulden. Statsskulden har, som andel av BNP, sjunkit från toppen 1994-1995. minskar statsskulden även i nominella tal. 11.3 Allmänna pensionsfonden AP-fondens sparande har minskat kontinuerligt och uppgick till ca 1997, se tabell 11.2. redovisas en ökning av det finansiella sparandet till följd av en bolagisering av AP-fondens svenska fastighetsbestånd. Transaktionen innebär att fastigheter ersätts med aktier i balansräkningen. Då aktier, men inte fastigheter, utgör en finansiell tillgång enligt nationalräkenskaperna så leder transaktionen till ett högre uppmätt finansiellt sparande, trots att den totala förmögenheten inte ändras. Exklusive effekten av bolagiseringen av fastigheter beräknas det finansiella sparandet till . sjunker sparandet till ca och blir sedan negativt . Det innebär att AP-fondens tillgångar börjar minska. Med anledning av Dlderspensionsreformen avsätts av inkomsterna från ATP-avgiften, ca per Dr, till ett räntebärande konto hos Riksg@ldskontoret. Dessa medel @r avsedda att motsvara den pensionsrätt som tjänas in i premie- reservsystemet. Avsättningen inräknas i statens finansiella sparande och reducerar statens lånebehov, medan AP-fondens sparande reduceras med motsvarande belopp. Regeringen lägger med vårpropositionen fram förslag till reformerat ålderspensionssystem. Genomförandet av dessa förslag, vars effekter inte beaktas i de redovisade beräkningarna, kommer att kraftigt förändra det offentliga sparandets fördelning mellan staten och det allmänna pensionssystemet. Även statsskulden och den offentliga sektorns kon- soliderade bruttoskuld påverkas. 11.4 Den kommunala sektorns Kommunsektorn omfattar kommuner (primär- kommuner), landsting samt kyrkokommuner och kommunalförbund. Kommunala affärsverk och kommunalt ägda företag räknas inte till kommun- sektorn. Sedan budgetpropositionen presenterades har utfallet reviderats. Kommunsektorns resultat blev bättre än väntat vilket bland annat förklaras med uppskjutna investeringar och tillfälliga inkomster från försäljning av fastigheter. Enligt det preliminära utfallet från nationalräken- skaperna motsvarade kommunsektorns utgifter av BNP . Därav utgjorde kon- sumtionen . Kommunsektorns inkomster i form av skatter och statsbidrag motsva- rade av BNP. I enlighet med beslut har de allmänna statsbidragen till kommunerna och landstingen höjts med . Därutöver har lika stora förstärkningar föreslagits. föreslås en ytterligare nivåhöjning om . Statsbidragsnivån påverkas även av ekonomiska reg- leringar mellan staten och kommunsektorn. Nivå- höjningen förklaras av att betal- ningsansvaret för läkemedelssubventionerna förts över från staten till landstingen. tar landstingen och kommunerna dessutom över ansvaret för inkontinensartiklar. Med början 1997 tillkommer även särskilda satsningar på offentligt tillfälligt anställda (OTA) och resursarbetare, för vilka särskilda statsbidrag utgår. Det preliminära utfallet visar att både den kommunala konsumtionen och sysselsättningen blev högre än vad som förutsågs i budgetpropositionen . Det finansiella sparandet blev däremot sämre än prognostiserat. Skillnaden motsvarar i huvudsak de fastighetsköp för miljardbelopp en enskild kommun gjorde . Både kommuner och landsting är enligt lag bundna att uppnå balanskravet . Balanskravet innebär att budgeten måste upprättas så att de årliga intäkterna överstiger kostnaderna. Kostnaderna ska inkludera pensionsskulds- förändringen. Om investeringsutgifterna är större än avskrivningarna kan ett negativt finansiellt sparande förenas med att balanskravet uppnås. Detta är möjligt i kommunerna men inte i landstingen. I beräkningarna av kommunsektorns utveckling förutsätts att balanskravet uppnås. I kalkylerna har vidare den genomsnittliga kommunala skattesatsen antagits vara oförändrad nivå för hela beräkningspe- rioden. utlovade regeringen att kommuner och landsting skulle erhålla kompensation om de tvingades att betala tillbaka en del av det förskott som erhållits i samband med slutavräkningen . Denna kompensation har i beräkningarna hanterats som en tillfällig bidragshöjning på . TABELL 11.4 KOMMUNSEKTORNS FINANSER1 MILJARDER KRONOR 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Inkomster 406,5 411,3 441,0 458,3 475,6 493,3 Skatter 293,9 294,4 300,5 306,2 321,1 336,7 Statsbidrag2 55,2 60,2 82,1 92,4 93,4 93,9 Övrigt 57,4 56,6 58,3 59,6 61,1 62,7 Utgifter 404,0 418,5 437,6 454,1 470,8 487,7 Transfereringar 77,8 78,2 90,7 95,1 97,4 99,6 Konsumtion 306,6 315,1 326,8 337,7 349,8 363,6 volymförändring3 % 0,0 -0,7 0,8 0,6 0,9 1,2 underliggande4 % 0,0 -1,1 -0,3 1,2 1,3 1,3 Investeringar 19,6 25,2 20,1 21,3 23,7 24,5 Finansiellt sparande 2,6 -7,2 3,4 4,2 4,8 5,5 1 Inkomster och utgifter redovisas exklusive statligt utjämningsbidrag och statlig utjämningsavgift. Utjämningsbidraget är fastställt till . 2 Redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens tillskott till det kommunala momsåterbetalningssystemet. 3 Årlig procentuell förändring i fasta priser. 4 Årlig procentuell volymförändring rensad för åtgärderna OTA, resursarbetare samt det förändrade kostnadsansvaret mellan staten och kommunsektorn för inkontinensartiklar. Källor: och . Det finansiella sparandet i kommunsektorn förväntas bli bättre än vad som prognostiserades i budgetpropositionen , bland annat på grund av återhållsamma investeringar. Nivån på det finan- siella sparandet beräknas motsvara ett positivt resultat för sektorn som helhet, vilket innebär att balanskravet uppnås. beräknas det finnas utrymme för både en successiv förbättring av det finansiella sparandet och en konsumtionsökning med . Det är främst i kommunerna detta utrymme för konsumtionsökning finns. Kommunsektorns konsumtion är ett mått på dess skattefinansierade verksamhet. Om försäljningsin- komster och avgifter läggs till konsumtionen erhålls bruttoproduktionen, som motsvarar kommunsektorns totala produktion och resursåtgång. Både den kommunala konsumtionen och bruttopro- duktionen ökade i fasta priser fram till början av nittio- talet. Skillnaden mellan bruttoproduktionen och konsumtionen har tilltagit efter 1990. Detta beror på att kommunsektorn ökat sin försäljning och avgiftsfinansierade verksamhet. Kommunsektorns konsumtion påverkas av åtgär- derna resursarbetare och OTA samt den förändrade fördelningen mellan staten och kommunsektorn av ansvaret för inkontinensartiklar. Även utbildnings- satsningarna inom den kommunala vuxenutbildningen höjer nivån på konsumtionen. Resursarbetarna och OTA förväntas få störst effekt då kommunsektorns konsumtion påverkas med och sysselsättningen med . Det förändrade ansvaret för inkontinensartiklar medför en nivåhöjning av kommunsektorns konsumtion, något som påverkar konsumtionsvolymen i förhållande till 1997 med . Utrymmet för konsumtionsökning medger en ök- ning av antalet sysselsatta i kommunsektorn med i genomsnitt cirka 9000 personer . Kommunsektorns utgifter beräknas mot- svara av BNP. Konsumtionen förväntas utgöra därav. Verksamheten mätt som andel av BNP fortsätter således att minska . TABELL 11.5 DELSEKTORERNAS KONSUMTION OCH TRANSFERERINGSUTGIFTER VOLYMFÖRÄNDRING % 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Konsumtion Kommunsektor n 0,0 -0,7 0,8 0,6 0,9 1,2 Kommuner 2,3 -2,5 1,1 1,1 1,5 1,4 Landsting -5,8 4,4 0,4 -0,7 -0,9 0,6 Övriga1 -0,4 -1,9 -0,5 -0,5 0,1 0,1 Transfererin gar2 Kommunsektor n 1,2 2,3 16,3 3,4 0,3 0,4 Kommuner 10,4 5,6 2,1 -0,7 -1,0 -0,9 Landsting - 15,2 -5,5 53,2 10,3 2,1 2,3 Övriga 11,1 8,3 0,0 0,0 -0,1 0,0 1 Kyrkokommuner och kommunalförbund. 2 Exklusive ränteutgifter, deflaterat med konsumentprisindex. Källor: och . Känslighetsanalys av de offentliga finanserna Den offentliga sektorns finansiella sparande har upp- visat stora svängningar de senaste två decennierna. Som framgår av tabell A11.1 har dessa svängningar samvarierat med konjunkturutvecklingen. fanns däremot inte något sådant samband. TABELL A11.1 FÖRÄNDRING AV BNP-GAP OCH FINANSIELLT SPARANDE FÖRÄNDRING AV BNP-GAP FÖRÄNDRING AV FINANSIELLT SPARANDE FÖRÄNDRING AV FINANSIELLT SPARANDE I FÖRHÅLLAND E TILL BNP-GAP 1971-75 3,9 -2,5 -0,6 1975-78 -4,8 -3,2 0,7 1978-79 1,8 -2,4 -1,4 1979-83 -3,5 -2,1 0,6 1983-89 3,9 10,4 2,7 1989-93 -10,8 -17,7 1,6 1993-98 2,9 13,9 4,7 Anm.: Förändring av BNP-gap antas här vara skillnaden mellan förändring i faktisk BNP och årlig tillväxt. Källor: och . har jämfört med andra länder en stor offentlig sektor, med förhållandevis höga inkomstberoende skatter och hög ersättningsgrad i de offentliga in- komstbortfallsförsäkringarna. Detta innebär ofrån- komligen att såväl offentliga inkomster som offentliga utgifter varierar med BNP-utvecklingen. En hög grad av samvariation mellan konjunkturläge och offentligt sparande kan emellertid även vara resultatet av en aktiv kontracyklisk finanspolitik, dvs. att diskretionära åtgärder vidtas som försvagar de offentliga finanserna i lågkonjunktur och förstärker dem i högkonjunktur.