prop · GL0316 · 1998-01-01 00:00:00 — Utredningen anser dock att DO skall finnas kvar i sin funktion som diskrimineringsombudsman och också ha kvar ett ansvar för aktiva åt- gärder inom arbetslivet. Med detta förslag blir DO:s uppgifter att ge- nom råd och på annat sätt medverka till att den som utsatts för etnisk diskriminering kan ta tillvara sina rättigheter samt särskilt motverka att arbetssökande utsätts för etnisk diskriminering och i kontakt med arbetsgivare och berörda arbetstagarorganisationer främja ett gott för- hållande mellan olika etniska grupper i arbetslivet. Därmed utgår DO:s skyldighet att verka för att diskriminering inte förekommer i samhällslivet i övrigt. En ny myndighet bör bildas Utredningen föreslår att en ny myndighet bildas för att ha ansvar för introduktionen i kommunerna och för den långsiktiga integrations- politiken. Tre tunga motiv anges för detta jämfört med att låta Invand- rarverket ha ansvaret. Det första är att en kraftsamling måste göras på integrationsområdet, som har svårt att klara med andra tunga politiska mål att uppfylla. Det andra är att presumtionen måste vara emot att två områden med så skilda politiska mål och inne- håll som gäller för integrationsfrågor respektive asylprövning - och vad därtill hör av förläggningsfrågor och tvångsåtgärder m.m. - ligger inom ramen för en myndighets ansvar. Det tredje skälet är en trovär- dighetsfråga. som man inom har att nog- grant utreda individens skäl för att få stanna i landet och fatta svåra och känsliga beslut om avlägsnande ur landet skall man med full kraft kunna ägna sig åt integrationsfrågor. Det ställer stora krav på verket när det gäller att upprätthålla ett stort förtroende bland de berörda. Dessa svårigheter kommer att öka i och med att verket tar över allt fler uppgifter från polismyndigheterna. Integrationspersonalen finns på ett tiotal olika kontor ute i lan- det. Utredningen har kommit fram till att en ny myndighet för integra- tionsfrågor bör vara en sammanhållen enhet på en ort i landet. Detta bör medföra en ökad kostnadseffektivitet som kan uppväga de ökande resekostnaderna. Förslaget innebär att medel för ca 80 årsarbets- krafter samt del i centrala samkostnader bryts ut ur . Totalt förs från och DO till den nya myn- digheten. Därtill kommer vissa resurser i för åtgär- der mot främlingsfientlighet och rasism. Utredningen understryker hur viktigt det är med en bred politisk för- ankring av den nya verksamheten och med ett engagerat stöd från re- gering och riksdag. Det krävs därutöver en kraftfull ledning av den nya myndigheten som verkligen vill och vågar lägga sig i andra myn- digheters och organisationers beslut och handlingar inom detta om- råde. När det gäller namn på den nya myndigheten ligger Statens integra- tionsverk nära till hands. Ett annat alternativ enligt engelsk förebild kan vara Verket för etnisk jämlikhet. Sammanfattning av promemorian Introduktionser- sättning tre alternativ (Ds 1997:47) I denna promemoria redovisas tre alternativ till utformning av intro- duktionsersättning till nyanlända invandrare som deltar i särskilda introduktionsprogram. Den personkategori som föreslås komma i fråga för introduktionsersättningen är samma kategori som staten betalar schablonersättning för. Introduktionsersättning skall kunna betalas ut i högst . Förslaget skall ses mot bakgrund av de förslag till nationella mål och riktlinjer som föreslås av Utredningen om introduktion för nyan- lända invandrare samt en ny myndighetsstruktur för det integrations- politiska området i betänkandet Lika möjligheter (SOU 1997:82). Introduktionsersättning skall ersätta socialbidrag som försörjnings- stöd för dem som deltar i ett introduktionsprogram. I samtliga alterna- tiv är ett aktivt deltagande i ett introduktionsprogram på heltid ett vill- kor för att hel introduktionsersättning skall kunna betalas ut. I det första alternativet utgörs introduktionsersättningen av en statlig beskattad grundersättning på kombinerat med ett kommunalt behovsprövat och obeskattat tilläggsbelopp. Tilläggs- beloppet bör alltid lämnas inom ramen för introduktionsersättningen och ej i form av socialbidrag. Ersättningen skall tillförsäkra den en- skilde tillräckliga medel för sin försörjning. Kommunerna får själva bestämma över tilläggsbeloppets nivå och dess närmare utformning. Kommunerna kan välja att schablonisera tilläggsbeloppet. För att individen inte skall få introduktionsersättningen utbetalad från två olika myndigheter bör grundersättningen och tilläggsbeloppet samordnas i en utbetalning. Kommunerna föreslås få ansvar för att betala ut hela introduktionsersättningen och därefter återsöka de fak- tiska kostnaderna för grundersättningen hos staten. Det andra alternativet skiljer sig från det första enbart genom att grundersättningen är obeskattad och därmed lägre. Som ett tredje alternativ föreslås att den nuvarande kommunala in- troduktionsersättningen bibehålls och utvecklas. har ett 60-tal kommuner på frivillig bas valt att införa introduktionsersättning och det bör vara möjligt att öka detta antal väsentligt genom erfarenhets- spridning och andra åtgärder. Målet är att samtliga kommuner skall in- föra introduktionsersättning. Vill man ha sådana garantier är det emellertid nödvändigt att ändra nuvarande lag om introduktionsersätt- ning så att det blir en skyldighet och inte bara en möjlighet för kom- muner att ersätta socialbidrag med introduktionsersättning. Promemorian innehåller även förslag om att kommunerna skall ges möjligheter att med kommunala medel betala ut introduktionsersätt- ning även för andra invandrare än skyddsbehövande och deras anhöriga. Många har samma behov som denna grupp och det finns inte något alternativ till socialbidrag för personer som har liknande behov. Kommunerna föreslås också få möjligheter att med finansiering betala ut introduktionsersättning för skyddsbehövande och deras anhöriga om behov finns. Introduktionsersättningen skall finansieras inom ramen för nu- varande schablonersättning till kommunerna. De första två alterna- tiven innebär att staten direkt tar över en stor del av de försörjnings- kostnader som finansieras genom den statliga schablonersätt- ningen. Det innebär att schablonersättningen i dessa två alternativ i princip bör minskas med ett belopp som motsvarar kommunernas minskade kostnader för försörjning. I det första alternativet bör också de generella statsbidragen till kommunerna reduceras med hänsyn till att kommunerna får ökade skatteintäkter. Förteckning över remissinstanserna (SOU 1997:82 och Ds 1997:47) Såväl betänkandet som promemorian har remitterats till , Kammarrätten i , , Utlänningsnämn- den, , , , , , , Arbetsmarknads- styrelsen, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, i , , , , , Landsorgani- sationen i , , aka- demikers centralorganisation, Svenska Röda Korset, , kristna råd, . Promemorian har även remitterats till och . Dessutom har ett antal kommuner, myndigheter och organisationer på eget initiativ kommit in med synpunkter. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1997/98:16 , mångfalden och framtiden från invandrarpolitik till integrationspolitik. 1997/98:16 Bilaga 1 1997/98:16 Bilaga 1 1997/98:16 Bilaga 2 1997/98:16 Bilaga 2 1997/98:16 Bilaga 3 1997/98:16 Bilaga 3 1997/98:16 Bilaga 4 1997/98:16 Bilaga 4 1997/98:16 Bilaga 5