prop · GL03152 · 1998-01-01 00:00:00 — Det särskilda pensionstillägget var redan när det infördes tänkt som en övergångslösning för att i pensionshänseende kompensera föräldrar som avstått från förvärvsarbete för att vårda sina barn utan att erhålla någon pensionsgrundande kompensation för detta arbete. Ut- gångpunkten var att dessa föräldrar skulle erhålla pensions- grundande vårdbidrag eller vårdarlön för sitt arbete. Därefter har dess- utom tillkommit möjligheten att i många av de här avsedda fallen erhålla assistansersättning. Även om möjligheten till kompensation finns genom olika former av samhällsstöd är det regeringens uppfattning att för förfluten tid de skäl som utgjorde motiven för införandet av det särskilda pensionstillägget, alltjämt är gällande. Det är sålunda fortfarande angeläget att kompensera föräldrar som har gått miste om pensionsrättigheter därför att de har avstått från förvärvsarbete för att vårda sitt sjuka eller handikappade barn. För yngre personer som har en stor del av sin förvärvsaktiva tid framför sig menar vi däremot att det kan ifrågasättas om det finns skäl att behålla förmånen. För att i möjligaste mån begränsa den tid under vilken förmånen kommer att bestå anser vi det därför rimligt att endast bibehålla förmånen för dem som är födda eller tidigare. Enligt nuvarande regler tillgodoräknas som vårdår för beräkning av särskilt pensionstillägg endast år när föräldern inte har tillgodoräknats pensionspoäng. Överfört på det reformerade pensionssystemet skall på motsvarande sätt uteslutas år när föräldern har tillgodoräknats pensions- grundande inkomst eller pensionsgrundande belopp. Härigenom kan inte tillgodoräknas en och samme förälder både som barnår och som vårdår för särskilt pensionstillägg. För tiden efter , när möjligheten till assistansersättning infördes, torde i princip behovet av tillgodoräknande av vårdår för särskilt pensionstillägg ha upphört. kunde det därför ha funnits skäl att avskaffa möjligheten att för tid framåt tillgodoräkna vårdår för särskilt pensionstillägg. När så inte skett bör enligt regeringens uppfattning möjligheten att tillgodoräkna vårdår för särskilt pensionstillägg avskaffas i vart fall vid införandet av de reformerade pensionsreglerna . 13.4 Hustrutillägg Regeringens förslag: Hustrutillägget behålls enligt gällande över- gångsregler. Nivån för hustrutillägget till kvinnor vars make uppbär ålderspension och som kan tillgodoräkna sig en försäkringstid om för garantipension, skall vara skillnaden mellan å ena si- dan två gånger garantipensionens basnivå för gifta och å andra sidan garantipensionens basnivå för ogift. Summan av hel garantipension och hel pension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension upp till 1,9 gånger prisbasbeloppet skall inte räknas med vid inkomstpröv- ningen av hustrutillägget. Promemorians förslag: Förslaget i promemorian stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: allmänna försäkringskassa uttrycker en förhoppning om att översyn av hustrutilläggen skall leda till att förmånen inte behöver överföras till det reformerade pensionssystemet. allmänna försäkringskassa framhåller att en överflyttning av reglerna om de nuvarande tilläggsförmånerna till det nya ålderspensionssystemet medför att detta system kompliceras ytterligare och därmed blir mer svårtillgängligt för den enskilde individen. anser därför att frågan om en avlösning med t.ex. en livränta bör prövas främst för hustrutillägg och barntillägg. Handikappförbundens Samarbetsorgan och har inget att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Hustrutillägg är en inkomstprövad förmån som kan utges till kvinnor vars make uppbär folkpension i form av förtidspension eller ålderspension. Förmånen i dess nuvarande form infördes vid tillkomsten av AFL i en separat lag (1962:392) om hustru- tillägg och bostadstillägg. En motsvarande förmån hade dock funnits se- dan slutet av . När tillägget infördes i lagstiftningen var det naturligt att tillskapa speciella förmåner som tog sikte på den situationen att hustrun var hemmafru och mannen förvärvsarbetande. När mannens inkomster minskade genom att han gick i pension och familjen hänvisades att leva på bara hans folkpension, ansågs det därför som rimligt att pensionen höjdes med ett särskilt tillägg om hustrun nått en relativt hög ålder men ännu inte själv var berättigad till folkpension. Med den samhällsutveckling som därefter ägt rum och då framför allt de förändringar som har skett beträffande makars ekonomiska situation har tillägget alltmer kommit att stå i mindre god överensstämmelse med samhällsutvecklingen. Förmånen är därför numera under avveckling. nybeviljas hustrutillägg endast till kvinnor som är födda eller tidigare och som har fyllt och längst till dess de har fyllt . Reglerna återfinns numera i lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension. Några hustrutillägg kommer enligt bestämmelserna i den lagen inte att utges eftersom de kvinnor som är födda eller tidigare då kommer att ha fyllt . Enligt övergångsreglerna till lagen skall emellertid för kvinnor som är födda eller senare och som hade rätt till hustrutillägg och som vid utgången av alltjämt uppbar sådant tillägg, bestämmelserna i den tidigare lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tillämpas. Enligt denna tidigare lag skulle hustrutillägg som huvudregel utges endast till kvinnor mellan . Om det förelåg särskilda skäl kunde dock hustrutillägg även beviljas en hustru som inte hade fyllt 60. Eftersom de som är födda eller senare inte hade fyllt måste de som kan omfattas av övergångsreglerna ha beviljats hustrutillägg av särskilda skäl. Sådana särskilda skäl har i praxis ansetts vara - att mannen vårdas i hemmet och hans tillstånd är sådant att han inte kan lämnas utan tillsyn och hjälp, - att hustrun med hänsyn till att det finns små barn i hemmet inte kan utföra förvärvsarbete av betydenhet, - att hustrun på grund av egen sjuklighet inte kan utföra förvärvsar- bete av någon betydenhet, eller att hustrun har fyllt och på grund av arbetsmarknadsförhållandena på bostadsorten är förhind- rad att utföra förvärvsarbete av någon betydenhet. är det 52 kvinnor som uppbär hustrutillägg på grund av särskilda skäl. Dessa kvinnor är födda . De utbetalade beloppen varierade mellan och . Enligt en översyn som har gjort på uppdrag av regeringen kommer antalet hustrutillägg att vara mellan 35 och 40 stycken. De beräknade kostnaderna kommer då att uppgå till 700 . Antalet hustrutillägg och kostnaden här- för kommer därefter att successivt sjunka. Det dröjer dock ytterligare innan förmånen är helt avvecklad. Hustrutillägg enligt bestämmelserna i lagen om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg motsvarar skillnaden mellan å ena sidan det sammanlagda beloppet av folkpension i form av ålderspension och pen- sionstillskott till sådan pension för två makar samt å andra sidan folkpension i form av ålderspension och pensionstillskott till sådan pension för en ogift ålderspensionär. Oreducerat utges hustrutillägget därför med 1,165 minskade prisbasbelopp. Hustrutillägget är dock in- komstprövat och reduceras av den pensionsberättigades årsinkomst som överstiger . Vid inkomstberäkningen skall i fråga om makar, årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda årsinkomst. Som inkomst räknas inte bl.a. folkpension och ATP i den mån denna pension har föranlett minskning av pensionstillskottet. För en kvinna som uppbär hustrutillägg och som själv inte har någon inkomst innebär detta att tillägget minskas av hälften av mannens ålderspension som överstiger + 1,34 minskade prisbasbelopp. I den mån bostadstillägg också utges skall dock avräkning i första hand ske på detta tillägg och eventuell återstående icke samordnad inkomst minskar hustrutillägget. Hustrutillägg berättigar till särskilt grundavdrag. Det angivna beloppet är därför för kvinnor utan andra inkomster ett nettobelopp. Någon motsvarighet till hustrutillägget är inte avsett att finnas i det reformerade ålderspensionssystemet. Om de nuvarande reglerna behålls kommer som angetts ovan tillägget att finns kvar även om det är en mycket begränsad grupp som kommer att uppbära sådant tillägg. Regeringens delar i och för sig den uppfattning som framförts av allmänna försäkringskassa att det skulle vara önskvärt att så långt möjligt undvika att överföra sådana förmåner till det reformerade pensionssystemet som inte för framtiden skall finnas i detta system. Å andra sidan kan de skäl som har föranlett att förmånen övergångsvis har behållits alltjämt föreligga. Beträffande hustrutillägget kommer detta endast att finnas kvar för kvinnor som redan hade beviljats sådant tillägg och därefter utan avbrott har fortfarit att uppbära förmånen. Det ansågs när en successiv avveckling av hustrutillägget förslogs att lagstiftningen i detta avseende inte borde ges tillbakaverkande kraft utan att de kvinnor som redan uppbar hustrutillägg även i fortsättningen borde få sin rätt till sådant tillägg prövad enligt de tidigare reglerna. Den av vidtagna översynen av förmånen har visat att av de redovisade 52 nu utgående förmånerna kommer att i 14 av fallen pröva om rätten till förmån alltjämt föreligger. har av de insända handlingarna dragit slutsatsen att indragning kan komma i fråga i mer än hälften av dessa fall. Därutöver noterar att statistiskt sett bör 6 av de återstående personerna beviljas förtidspension. Kvar blir då 35 40 personer, vilket också enligt vad som angetts ovan är uppskattning av antalet kvinnor med hustrutillägg . Resultatet av genomgång är således att det vid ingången av med stor sannolikhet alltjämt kommer att finnas kvinnor som är berättigade till hustrutillägg. allmänna försäkringskassa har i ett sådant perspektiv uttryckt att frågan om en avlösning med t.ex. livränta borde prövas. Även har i sin redovisning över regeringsuppdraget angett som en lösning att de berörda kvinnorna skulle kunna kompenseras med ett engångsbelopp. Regeringen delar inte denna uppfattning. Att genom en engångsutbe- talning lösa ut personer som annars skulle göra en ekonomisk förlust vid borttagande av en socialförsäkringsförmån är enligt vår bedömning yt- terst tveksamt. Inte sällan skyddas vissa grupper vid förändringar i för- månssystemen genom generösa övergångsregler vilket också är vad som har gjorts beträffande hustrutillägget. I den mån det finns önskemål om att en förmån i stället helt skall tas bort sker detta då utan övergångsreg- ler varvid personer som uppbär förmånen för framtiden går miste om denna. Som angetts ovan är regeringen inte beredd att låta hustrutillägget upphöra enligt nu gällande övergångsbestämmelser vid övergången till det reformerade pensionssystemet. Den enda godtagbara lösningen är då enligt vår mening att låta dessa övergångsbestämmelser gälla även med en anpassning till de reformerade ålderspensionsreglerna. För att i ett fullt beskattat system motsvara nuvarande nivå föreslår vi att hustrutillägget till kvinnor vars make uppbär ålderspension skall ut- göra skillnaden mellan å ena sidan två gånger garantipensionens basnivå för gifta och å andra sidan garantipensionens basnivå för ogift, dvs. 1,67 gånger prisbasbeloppet. Om mannen uppbär andelsberäknad garantipension enligt 3 kap. 6 § lagen om garantipension eller skulle ha uppburit sådan andelsberäknad pension om rätt till garantipension förelegat, skall hustrutillägget utges med motsvarande andel av helt tillägg. Hustrutillägget är som angetts ovan inkomstprövat varvid som hustruns årsinkomst anses hälften av makarnas sammanlagda årsinkomst. Som inkomst räknas inte bl.a. folkpension och ATP-pension i den mån denna pension har föranlett minskning av pensionstillskottet. För att uppnå motsvarande resultat i det reformerade ålderspensionssystemet bör, för en kvinna vars make uppbär hel ålderspension, som inkomst inte räknas garantipension och pension enligt lagen om inkomstgrundad ål- derspension upp till garantipensionens basnivå för gifta, 1,9 prisbas- belopp. 13.5 Barntillägg Regeringens förslag: Barntillägget behålls enligt gällande övergångsregler. För en försäkrad förälder som uppbär ålderspension och som kan tillgodoräknas en försäkringstid om för garantipension, skall hel pension som uppgår till högst 2,13 gånger prisbasbeloppet inte reducera barntillägget. Promemorians förslag: Förslaget i promemorian stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: allmänna försäkringskassa anser att det finns skäl att behålla barntillägget då detta kommer att vara av- vecklat vid utgången av . allmänna försäkringskassa hävdar dock att frågan om avlösning med t.ex. livränta bör prövas för barntillägget. Handikappförbundens Samarbetsorgan och Pensionä- rernas har inget att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Barntillägg utges för varje barn un- der till en försäkrad förälder som uppbär ålderspension eller för- tidspension. Helt barntillägg utges av det minskade prisbas- beloppet eller, om barnet är berättigat till barnpension, av det minskade prisbasbeloppet. Barntillägget reduceras med hänsyn till den försäkrades eventuella tilläggspension genom att tillägget minskas med hälften av tilläggspensionen i den mån denna för år räknat överstiger ett halvt prisbasbelopp. Syftet med barntillägget är att det skall bidra till den pensionerade förälderns kostnader för barnet. Förmånen i dess nuvarande utformning tillkom i samband med införandet av AFL och ersatte då de särskilda in- komstprövade barnbidrag som kunde utges till pensions- tagare med barn. Motivet för införandet av tillägget var främst att folk- pensionsförmånerna då inte ansågs tillräckliga för att täcka kostnaderna för barn till pensionstagaren. Behovet av tillägg har, liksom tanken var, successivt minskat i takt med tilläggspensioneringens utbyggnad. Därtill har det förhållandet att grundnivån inom folkpensioneringen har förstärkts betydligt inneburit att barntilläggets betydelse har minskat. Mot denna bakgrund ansågs barntillägget ha spelat ut sin roll och avskaf- fades 1990. Det ansågs dock inte att avskaffandet av barn- tillägget borde medföra försämrade pensionsförmåner för försäkrade som för avskaffandet av förmånen redan hade rätt till barntillägg. Enligt övergångsbestämmelser utbetalas därför barntillägg även för tid efter till dem som hade rätt till barntillägg . Detta innebär att tillägget kommer att upphöra vid utgången av när de yngsta barnen som tillägget avser har fyllt . Barntillägget är framför allt en förmån som utges till förtidspensionä- rer eftersom antalet ålderspensionärer med barn är begrän- sat. uppbar 83 ålderspensionärer barntillägg. Utgiften för barntillägg uppgick till och beräknas för understiga detta belopp. Någon motsvarighet till barntillägget kommer inte att finnas i det re- formerade ålderspensionssystemet. Barntillägget är under avveckling och kommer helt att ha upphört vid utgången av . Det skulle onekligen medföra administrativa vinster att redan vid övergången till det reformerade ålderspensionssystemet helt avskaffa barntillägget. På samma sätt som när det gäller hustrutillägget kan det emellertid enligt vår uppfattning ifrågasättas om det finns skäl att ompröva de motiv som funnits för de övergångsregler som gäller. För barntilläggets del är det dessutom en förhållandevis kort övergångstid det gäller. Regeringen anser därför att barntillägget bör behållas med i sak oförändrade regler. reduceras barntillägget med hälften av den försäkrades tilläggs- pension i den mån denna för år räknat överstiger halva prisbasbeloppet. Fritt från samordning är således folkpensionsbeloppet jämte ett halvt prisbasbelopp. Överfört till det reformerade pensionssystemet anser vi det rimligt att bestämma fribeloppet för den som uppbär hel ål- derspension till ett belopp motsvarande garantipensionens basnivå för ogifta, 2,13 prisbasbelopp. 14 Förändringar inom ramen för nuvarande regelsystem Regeringens förslag: Reglerna om att grundskydd inom ålderspen- sioneringen inte skall kunna utges skall, för personer födda eller senare, börja gälla . Promemorians förslag: Förslaget i promemorian stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Statens löne- och pensionsverk tillstyrker förslaget. har inte något att erinra mot förslaget och anmärker att detta kan ses som ett led i avvecklingen av det särskilda grundavdra- get. läns allmänna försäkringskassa påpekar att de förändringar som föreslås kräver särskilda informationsinsatser. allmänna försäkringskassa menar att de åldersgrupper som berörs av förslaget kommer i kläm, och att försäkringskassorna därför måste kunna förklara vad ett tidigt uttag (benämnt förtida uttag) innebär och hur det kommer att slå vid omräkningen . Även allmänna försäkringskassa poängterar att förslaget initialt medför problem för individerna i de aktuella årsklasserna att överblicka effekterna av ett tidigt uttag av ålderspension enligt nuvarande regler. Eftersom inte kommer att ha tillgång till relevanta uppgifter förrän kan inte lämna den redan nu efterfrågade informationen om de mera långsiktiga effekterna av ett tidigt uttag. Skälen för regeringens förslag: Personer födda eller senare skall, enligt förslag i avsnitt 5.2, omfattas av reglerna för garantipension medan äldre personer skall omfattas av reglerna för övergångsvis garantipension. För att uttag av ålderspension inte skall kunna göras av personer som skall omfattas av reformerade regler innan dessa regler är kända har den nedre gränsen för uttag av ålderspension höjts från till fr.o.m. . Detta innebär att den som är född kan ta ut ålderspension tidigast och att den som är född kan ta ut ålderspension tidigast . Ålderspension enligt reformerade regler kan dock utges först fr.o.m. då pensionen för dem som tagit ut ålderspension får räknas om. Därvid skall, enligt förslag i den härmed avlämnade propositionen angående inkomstgrundad ålderspension, den pensionsbehållning som ligger till grund för beräkning av inkomstpension minskas som den pensionsberättigade uppburit ålderspension från ATP-systemet (jfr. reglerna i 12 kap. 2 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring om minskning av ålderspension från ATP-systemet vid uttag ). I avsnitt 5.2 föreslår vi vidare att garantipension skall kunna lyftas först fr.o.m. . Denna pension ersätter nuvarande grundskydd till ålderspensionärer i form av folkpension till den del denna beräknats enbart utifrån bosättning, pensionstillskott och särskilt grundavdrag i anledning av ålderspension. Skulle ingen förändring göras inom nuva- rande regelsystem skulle personer som är födda kunna erhålla folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag respektive . Garantipension skulle däremot kunna utges först vid fyllda , dvs. Konsekvensen skulle då bli att en person som tagit ut ålderspension och erhållit grundskydd skulle stå utan sådant skydd . Mot bakgrund härav föreslår regeringen att reglerna om att grundskydd inom ålderspensioneringen inte skall kunna utges skall ges verkan . För att eventuella beslut om jämkning av skatt skall kunna fattas /99 skall dock de ifrågavarande lagändringarna i kommunalskattelagen (1928:370) träda i kraft . Vi anser att dessa förändringar bör gälla för dem som skall omfattas av reformerade regler för inkomstgrundad ålderspension och av reglerna för garantipension, dvs. Förslaget innebär att personer födda eller senare vid uttag av ålderspension kan erhålla ålderspension från ATP-systemet och folkpension beräknad med pensionspoäng (30-delad folkpension) men inte folkpension beräknad efter bosättningstid (40-delad folkpension), pensionstillskott eller särskilt grundavdrag i anledning av ålderspension. Vidare följer av förslaget att de berörda årsklasserna måste ha tillgodoräknats med pensionspoäng för att ha rätt till folkpension. Det är således inte tillräckligt att den enskilde tillgodoräknats bosättningstid i med . till den tidpunkt en pensionsberättigad i aktuell åldersgrupp fyller kan uttag göras av kvotdelsberäknad inkomst- och tilläggspension samt premiepension men inte garantipension. I tilläggspensionen ingår då ett tillägg för den 30-delade folkpensionen, dvs. en kompensation för det första prisbasbeloppet. kan garantipension börja utges. Den nu föreslagna ändringen i fråga om möjligheterna att göra tidigt uttag av ålderspension enligt nuvarande regler kommer, som några för- säkringskassor påpekat, att kräva särskilda informationsinsatser. Om någon ändring inte skulle göras skulle emellertid, enligt regeringens uppfattning, de berörda årsklassernas behov av information om konsekvenserna av ett sådant uttag bli större än vad som torde bli fallet med nu föreslagen begränsning. Vi menar alltså att vårt förslag innebär att de ifrågavarande åldersgruppernas problem att överblicka effekterna av ett tidigt uttag minskar snarare än ökar. Bostadstillägg utges inte till den som uppbär pension om denna pension endast består av ålderspension. Vid beräkning av bo- stadstillägg för den som uppbär annan pension än ålderspen- sion skall dock som inkomst anses bl.a. tilläggspension i form av ålders- pension till den del sistnämnda pension inte föranlett minskning av pen- sionstillskott. Eftersom personer som är födda eller senare enligt förslaget ovan inte skall kunna uppbära pensionstillskott till ålderspension kommer för dem hela tilläggspensionen i form av ålderspension att räknas som inkomst vid prövningen av bostadstillägg. Om den 30-delsberäknade folkpension som personer födda eller senare enligt förslaget tills vidare skall kunna uppbära, skall beaktas vid prövning av rätt till bostadstillägg får utredas i samband med utredningen om hur systemet för beräkning av inkomst vid prövning av rätt till bostadstillägg till pensionärer bör anpassas till bl.a. det reformerade ålderspensionssystemet. 15 Ikraftträdande Regeringens förslag: Lagen om garantipension skall träda i kraft . Promemorians förslag: Förslaget i promemorian stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Den enda remissinstans som yttrat sig särskilt i denna del, allmänna försäkringskassa, har inte något att erinra mot tidpunkten för ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Enligt de av antagna rikt- linjerna skulle lagstiftning om det inkomstrelaterade pensionssystemet träda i kraft medan de nya reglerna för grundtrygghet skulle träda i kraft . Avsikten var att utbetalning av pension intjänad och beräknad enligt reformerade regler skulle inledas . Ikraftträdandet av det reformerade systemets intjänanderegler har därefter, genom av godkända förslag i regeringens budgetpropositioner för åren l995 och 1997, flyttats fram , först till och senast till . budgetproposition föreslogs också att de första utbetalningarna av ålderspension enligt reformerade regler skulle senareläggas till (prop. 1996/97:1 utg.omr. Även detta förslag godkändes av (bet. 1996/97:SfU1, rskr. 1996/97:126). Anledningen till att de nya grundtrygghetsreglerna, enligt det ur- sprungliga och fortfarande gällande förslaget i princippropositionen, skulle träda i kraft var att de första utbetalningarna av pension intjänad och beräknad enligt reformerade regler skulle ske i ja- nuari . Då tidpunkten för de första utbetalningarna nu flyttats bör även ikraftträdandet av lagstiftningen avseende garantipension flyttas fram. Lagen om garantipension i dess föreslagna lydelse gäller endast personer födda eller . Garantipension kommer enligt föreslagna bestämmelser att kunna tas ut först från och med den månad den pensionsberättigade fyller . Den som är född kommer att fylla först . Detta innebär att garantipension enligt den föreslagna lagen kommer att kunna betalas ut först . Avsikten är dock att lagen skall omfatta även personer födda eller tidigare, sedan de särskilda regler som behövs för dessa åldersgrupper har utretts särskilt.