prop · GL039 · 1998-01-01 00:00:00 — Det förutsattes att den enskilde i förväg upplystes av berörda myndigheter om de komplikationer som kunde följa av ett medgivande att använda fingerade personuppgifter. Några riktlinjer för hur den enskilde efter ett medgivande skulle få hjälp med att lösa uppkommande problem lämnades i princip inte. Det sades dock att det ankommer på att lämna råd till den enskilde om hur hon eller han skall kunna fullgöra förpliktelser efter att ha fått fingerade personuppgifter. Den tidigare lämnade redogörelsen om konsekvenserna av ett medgivande om fingerade personuppgifter visar att den som har erhållit medgivandet kan för- orsakas betydande problem på grund av det. De personer som har medgivits fingerade personuppgifter behöver ofta hjälp med att ta tillvara sin rätt. Det kan exempelvis gälla vid reglering av skulder, mellanhavanden med myndigheter samt vid kontakter med banker och försäkringsbolag. Hjälpåtgärderna kräver ofta juridisk kompetens och goda kunskaper om hur samhället fungerar.- Flera personer som medgivits fingerade personuppgifter har uppvisat ett stort hjälpbehov. har därför "som en ren serviceåtgärd" givit dessa en ganska omfattande hjälp med att lösa olika svårigheter som medgivandet aktualiserar. Enligt styrelsens rapport har också tjänstemän hos andra myndigheter fått hjälpa till. Regeringen anser mot bakgrund av det angivna att en särskild kontaktmyndighet bör utses för att bistå att den enskilde. Det finns skäl som talar för att även i fortsättningen bör ha det övergripande ansvaret att hjälpa personer som har erhållit fingerade personuppgifter. Genom ansökningsförfarandet vid domstolen har i ett tidigt skede fått kontakt med den som har medgivits fingerade personuppgifter. Styrelsen har vidare redan på ansökningsstadiet informerat denne om de svårigheter som kan uppkomma efter ett byte. Styrelsen har också vid det efterföljande registreringsförfarandet och på andra sätt fått god kännedom om den enskildes förhållanden. Under de år som gått har dessutom fått en god allmän överblick över de svårigheter som kan följa på ett medgivande om fingerade personuppgifter. har av utredningen angivits som ett alternativ till . Detta mot bakgrund av att användningen av folkbokförings- uppgifterna i samhället är ett av huvudproblemen för de personer som har fått fingerade personuppgifter. Inom skatteförvaltningen hanteras också de skyddsåtgärder som utgörs av sekretessmarkering och kvarskrivning. Vad som sagts talar för att utses till kontaktmyndighet. Ett annat alternativ är . Myndigheten har till uppgift att besluta om brottsskadeersättning, om användning av brottsofferfondens medel samt att fungera som i frågor om brottsoffer och förmedla information i sådana frågor. Myndighetens övergripande mål är att främja brottsoffrens rättigheter, behov och intressen. skulle mot den bakgrunden kunna komma i fråga när det gäller att ansvara för de hjälpåtgärder som aktualiseras när en person använder fingerade personuppgifter. har själv förordat att ansvaret läggs på den och hänvisar till den kompetens som finns inom myndigheten. Regeringen anser trots detta att även i fortsättningen bör vara den myndighet som hjälper den enskilde i kontakterna med andra myndigheter. Skälet till detta är framför allt att uppgifterna i ett ärende om fingerade personuppgifter är mycket känsliga och inte bör spridas till andra myndigheter annat än i mycket begränsad omfattning. Regeringen anser därför att även i fortsättningen skall ha som uppgift att hjälpa den som fått fingerade personuppgifter. kan inte ensam avhjälpa alla olägenheter som kan uppkomma efter ett medgivande att använda fingerade personuppgifter. Även olika "fackmyndigheter" måste i olika sammanhang hjälpa till. När det exempelvis gäller socialförsäkringsförmåner för den som har bytt identitet är och försäkringskassornas medverkan nödvändig. En person som har medgivits fingerade personuppgifter torde vidare ofta behöva stöd och hjälp direkt på den plats där hon eller han befinner sig. kan inte verka på det lokala planet. När den som har medgivits fingerade personuppgifter behöver direkt personlig kontakt med någon myndighet får hjälp ges på annat sätt. Allmänt kan konstateras att en förföljd person ofta är i behov av stöd och bistånd på olika områden. Personen i fråga kan exempelvis behöva hjälp med att anskaffa bostad och ordna barntillsyn. Hon eller han kan också nödgas begära ekonomisk ersättning till uppehälle för sig och sina barn. Hjälpbehov av dessa slag skall tillgodoses inom ramen för . När en enskild vänder sig till för att få hjälp efter ett medgivande att använda fingerade personuppgifter är det alltså möjligt att myndigheten kan hänvisa den enskilde till socialnämnden. Det blir antagligen främst aktuellt när den enskil- de redan har en etablerad kontakt där och frågan enkelt kan lösas av nämnden. En person som inte kan beredas hjälp på annat sätt skall dock alltid kunna vända sig till med olika problem som är en följd av att hon eller han använder fingerade personuppgifter. En annan fråga som rör hjälp till den enskilde är möjligheten till ekonomisk ersättning till den som fått fingerade personuppgifter för att undgå förföljelse. Utredningen har inte funnit skäl att lämna förslag till någon särskild kostnadsersättning till dessa personer. Frågan har dock tagits upp av utredningen eftersom den som fått ett medgivande ofta drabbas av vissa kostnader som bl.a. har samband med byte av bostadsort, försäljning av fastighet eller med att hon eller han fått byta arbete. Detta är kostnader som är aktuella för många som har råkat ut för brott. Frågan har också betydelse för den stora grupp av personer som riskerar att utsättas för brott. Till dessa grupper hör inte endast personer som har bytt identitet utan också kvarskrivna samt personer som har erhållit sekretessmarkering. Riksåklagaren och anser att personer som behöver skydd skall kunna ersättas för de merkostnader som uppstår. Regering och riksdag har vidtagit många olika åtgärder för att stärka brottsoffrens ställning och för att öka skyddet för förföljda personer. Möjligheterna för ett brottsoffer att få direkt ekonomisk ersättning är i princip begränsade till ersättning i form av skadestånd, brottsskadeersättning samt vad som kan utgå inom ramen för den kommunala . Kostnader av det slag som angivits ovan rör många personer i skiftande situationer. Regeringen anser inte att det nu finns skäl att införa någon särskild form av ekonomisk ersättning för personer som har medgivits fingerade personuppgifter. 4.5.9 Medgivande till fingerade personuppgifter upphör Regeringens förslag: Ett medgivande till fingerade personuppgifter skall upphöra att gälla om den enskilde begär det. Om det finns synnerliga skäl skall få ansöka om att medgivandet skall upphävas. Om ett medgivande har upphört att gälla skall underrätta skattemyndigheten om detta. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. Utredningens förslag utgår dock från en ordning med tidsbestämt medgivande att använda fingerade personuppgifter. Remissinstanserna tillstyrker eller lämnar utredningens förslag utan erinran. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 4.5.4 har regeringen föreslagit att ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får medges för obestämd tid. Den enskilde skall dock på egen begäran kunna återgå till den verkliga identiteten. Detta kan bli aktuellt om medgivandet inte längre behövs, t.ex. på grund av att förföljaren avlider. Initiativet till en avveckling av den fingerade identiteten är i första hand en fråga för och den enskilde. Regeringen anser att av- vecklingen normalt bör inledas genom att den enskilde skriftligen hos anmäler att det inte längre finns något behov av fingerade uppgifter. Bedömningen att medgivandet att använda fingerade personuppgifter har blivit obehövligt bör i normala fall bygga på ett gemensamt ställningstagande av den enskilde och . När den enskilde och är överens om att fingerade personuppgifter inte längre behövs skall användningen av de fingerade uppgifterna formellt bringas att upphöra genom en underrättelse från styrelsen till skattemyndigheten. Med en ordning där ett medgivande att använda fingerade personuppgifter ges för obestämd tid kan det i undantagsfall uppkomma situationer där bör ha möjlighet att få ett medgivande upphävt. Om skyddsbehovet upphör kan det finnas risk för att den enskilde missbrukar systemet och använder både verkliga och fingerade uppgifter på ett otillbörligt sätt. bör för sådana undantagssituationer ges en möjlighet att hos begära att medgivandet skall upphävas. Eftersom medgivandet i detta fall skulle upphävas i strid mot den enskildes eget önskemål är det mindre lämpligt med det förenklade förfarande som föreslås när och den enskilde är överens om att medgivandet skall upphöra att gälla. En sådan ansökan från torde bli mycket ovanlig. Upphäver domstolen medgivandet skall underrätta skattemyndig- heten om detta. När har underrättat skattemyndigheten att ett medgivande att använda fingerade personuppgifter har upphävts skall skattemyndigheten vidta de registreringsåtgärder som erfordras. I folkbokföringen skall den avregistrering som gjorts av den verkliga identiteten bringas att upphöra. Vidare skall vissa förhållanden som har registrerats under de fingerade uppgifterna sammanföras med de verkliga uppgifterna. Det bör enligt regeringens mening ankomma på att närmare vägleda skattemyndigheterna i detta avseende. När registreringsåtgärderna vidtagits kommer också myndigheter utanför skatteförvaltningen att få kännedom om förändringarna. Personen i fråga behöver därigenom inte själv ta kontakt med t.ex. och andra myndigheter som administrerar centrala samhällsfunktioner. I vissa sammanhang måste dock den enskilde själv ge till känna att han eller hon ändrat namn och personnummer. Bestämmelser om när ett medgivande att använda fingerade personuppgifter skall upphöra att gälla och vilka åtgärder som då skall vidtas föreslås införda i två nya paragrafer, 8 och 9 §§, i lagen om fingerade personuppgifter. 4.6 Särskild forumregel för förföljda personer Regeringens bedömning: Frågan om en särskild forumregel för förföljda personer bör utredas vidare. Utredningen har bedömt att det inte behövs någon särskild forumregel för personer som är föremål för skyddsåtgärder. Remissinstanserna: Riksåklagaren anser att en särskild forumregel bör införas om svaranden har sekretessmarkerad adress. anser att frågan om särskild forumregel i tvistemål i de fall en persons hemvist skyddas av sekretess bör övervägas ytterligare. Även anser att en särskild forumregel bör övervägas. Skälen för regeringens bedömning: Enligt den allmänna forumregeln i 10 kap. 1 § skall talan väckas vid rätten på den ort där svaranden har sitt hemvist. När svaranden har erhållit sekretessmarkering har käranden små möjligheter att få kännedom om svarandens hemvist. I vissa fall kan skattemyndigheten, som ju känner till svarandens adress, medverka till att en svarande som har sekretessmarkering får del av en ansökan om stämning. Det fordras då att käranden klargör förhållandena och att domstolen begär hjälp av skattemyndigheten med att få kontakt med svaranden. Om denna ingår i svaromål utan att göra foruminvändning kan målet handläggas på vanligt sätt. Det före- kommer dock att en svarande som får del av stämningsansökan genom skattemyndighetens försorg inte ingår i svaromål. Käranden kan då behöva visa att han väckt talan vid rätt forum. Om skattemyndigheten, med hänvisning till sekretesslagens regler, inte röjer uppgiften om svarandens hemvist kan käranden inte fullgöra sin skyldighet att visa rätt forum. Hans talan kommer då att av- visas. har inte alltid rätt att hemlighålla uppgiften om svarandens hemvist. I vissa fall måste uppgiften lämnas ut. Det kan gälla exempelvis när det är en annan person än förföljaren som framställer ett anspråk i domstol. Då kan det knappast av särskild anledning antas att svaranden eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs (se 7 kap. 15 § sekretesslagen). När det är förföljaren som vill inleda rättegång talar naturligtvis mycket för att skattemyndigheten bör hemlighålla uppgifterna om den förföljde. kan emellertid även en förföljare ha ett mer eller mindre berättigat anspråk på att kunna föra talan mot en person som han trakasserar. I familjerättsliga mål föreligger det en tydlig konflikt mellan motstående intressen. I ett visst fall kan en kvinna som har fått sekretessmarkering på grund av förföljelse ha barn tillsammans med förföljaren. Mot rätten till umgänge mellan barnet som kvinnan har vårdnaden om och barnets far får då ställas kvinnans behov av skydd. Det kan inte uteslutas att en sekretessprövning i ett visst fall leder fram till att en utpekad förföljare i egenskap av kärande, trots sekretessmarkering, får del av uppgiften om svarandens/offrets hemvist. I praktiken torde det dock ankomma på den utpekade förföljaren att visa att svaranden inte kommer att lida något men om uppgiften om dennes hemvist röjs. Det kan troligen inte ske utan att käranden förebringar ganska omfattande utredning om sina personliga förhållanden. Trots vad som har sagts ligger det närmast till hands att anta att en utpekad förföljare kommer att ha mycket svårt att få ut uppgiften om offrets hemvist. Om det finns den minsta risk att en uppgift om hemvist kommer att användas för förföljelse kan det förefalla självklart att uppgiften inte skall lämnas ut. Vidare uppkommer fråga om en kvarskriven person kan medverka i en rättegång, som svarande eller kärande, utan att avslöja sin verkliga adress. Frågan är naturligtvis särskilt aktuell om det är förföljaren som är den kvarskrivnes motpart. I den mån en motpart till en kvarskriven person skall lämna uppgift om denne kan uppgifterna om namn, personnummer, hemvist samt postadressen hos skattemyndigheten inhämtas på vanligt sätt från folkbokföringen. Om en kvarskriven person som är svarande i en rättegång följer rättens förelägganden och kallelser behöver varken domstolen eller motparten känna till den kvarsk- rivnes verkliga adress. Motsvarande gäller om vederbörande har anledning att själv inleda rättegång. Den kvarskrivne kan således tämligen problemfritt uppträda i en process utan att avslöja sin verkliga adress. Praktiska problem kan dock uppkomma om förföljaren är den kvarskrivnes motpart och den kvarskrivne behöver vara personligen närvarande vid en muntlig förhandling. När det gäller den som fått fingerade personuppgifter kan det i likhet med vad som gäller vid sekretessmarkering bli problem för såväl den enskilde som tredje man. Det finns inte någon laglig möjlighet för den som använder fingerade personuppgifter att undandra sig några förpliktelser. Personen i fråga har inte heller rätt att vägra medverka i ett rättsligt förfarandet med hänvisning till att han fått fingerade personuppgifter. Det är inte otänkbart att personen i fråga kan bli skyldig att inställa sig personligen exempelvis inför allmän domstol. Därvid föreligger risk för att den skyddade personens verkliga iden- titet avslöjas. Även om den som använder fingerade personuppgifter anlitar ombud eller biträde är en sådan risk inte utesluten. Utredningen har övervägt en särskild forumregel som berättigar käranden att väcka talan där han själv har sitt hemvist om sekretess råder beträffande svarandens hemvist eller om svaranden har fingerade personuppgifter. Utredningen har dock bedömt att någon särskild regel inte behövs. Skälet till detta är främst att den nuvarande ordningen är till fördel för den förföljde. Den leder ju till att hon eller han emellanåt inte kan nås för rättegång. Flera remissinstanser anser dock att en särskild forumregel behövs, särskilt då en part har sekretessmarkering. har i betänkandet Kvinnofrid (SOU 1996:50) föreslagit att en särskild forumregel införs i frågor om vårdnad och umgänge när ett barn medgivits fingerade personuppgifter. Betänkandet bereds inom . Någon särskild forumregel när en person har sekretessmarkering har dock inte föreslagits av . Enligt regeringens mening bör frågan om särskilda forumregler för förföljda personer övervägas ytterligare. Utredningen bör omfatta såväl mål om vårdnad och umgänge som andra tvistemål. Frågan omfattas av det uppdrag som (Ju 1995:07) har och behandlas lämpligen inom ramen för det arbetet. 5.1 Tilldelning av personnummer För varje folkbokförd person fastställs enligt 18 § folkbokföringslagen (1991:481) ett personnummer som identitetsbeteckning. Vidare fastställs personnummer för personer som inte är folkbokförda i de fall som anges i lag eller annan författning. Lagstiftningen utgår från att det i första hand är folkbokförda personer som skall tilldelas personnummer. fastställer personnummer i samband med att en person folkbokförs första gången, dvs. när ett nyfött barn folkbokförs eller när folkbokföring sker med anledning av invandring om inte personen har tilldelats personnummer. Personnummer kan också fastställas för personer som inte är folkbokförda men enligt 18 § folkbokföringslagen kräver en sådan tilldelning uttryckligt författ- ningsstöd. Uttryckligt författningsstöd för tilldelning av personnummer för personer som inte är folkbokförda föreligger endast i fråga om personer som förekommer i rättsväsendets register och totalförsvarspliktiga. Enligt praxis sker emellertid också tilldelning av personnummer för registrering i skatteregister, körkortsregister, sjömansregister, register hos allmän försäkringskassa samt för utfärdande av pass och registrering i passregister. Den personnummertilldelning som sker utan direkt författningsstöd har bl.a. sin grund i att det har ansetts att en föreskrift om rätt för en myndighet att re- gistrera personnummer kan grunda rätt för myndigheten att hos skattemyndigheten begära personnummer för personer som saknar sådant nummer. Man har fortsatt att tillämpa den ordning som gällde på gamla folkbokföringslagens tid då det inte förelåg uttryckligt krav på att personnummertilldelningen skulle ha stöd i författning. Samtliga personer som har tilldelats personnummer registreras i folkbok- föringens centrala referensregister. För en person som aldrig har varit folkbok- förd registreras endast uppgift om personnumret, grunden för personnummertill- delningen samt uppgift om personens namn. Vid utgången av fanns det omkring 448 000 personer som hade tilldelats personnummer utan att vara folkbokförda i landet. omfattade tilldelningen 20 567 personer. Av dessa folkbokfördes under 932 personer. Närmare om personnummer för icke folkbokförda Personnummertilldelning för rättsväsendets register sker med stöd av polisreg- isterkungörelsen (1969:38) och förordningen (1970:743) om rättsväsendets in- formationssystem. Enligt 12 § polisregisterkungörelsen skall den skattemyndighet som bestämmer på begäran av fastställa personnummer för personer som saknar personnummer och om vilka uppgift har kommit in till polisregister. Enligt 23 § förordningen om rättsväsendets informationssystem skall skattemyndighet på begäran av fastställa personnummer för personer som saknar sådant nummer och om vilka uppgifter har inkommit till . Personnummertill- delningen initieras oftast genom att en polismyndighet fullgör sin skyldighet- att hos registrera anmälan eller misstanke om brott. Vid utgången av hade 124 441 personer tilldelats personnummer för registrering i de register som regleras av polisregisterkungörelsen och för- ordningen om rättsväsendets informationssystem. tilldelades 5 285 sådana personnummer. uppgick tilldelningen till 7 026 nummer. En bestämmelse om personnummertilldelning för totalförsvarspliktiga som saknar sådant nummer finns i 3 kap. 4 § förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt. Bestämmelser om totalförsvarsplikt trädde i kraft . Tilldelning av personnummer för totalförsvarspliktiga är alltså en ny företeelse. Den hade dock tidigare en motsvarighet i personnummertilldelningen för värnpliktsändamål. Några uppgifter om antalet personnummer som tilldelats för värnpliktsändamål finns inte. Enligt vad som framkommit skedde tilldelning av personnummer för värnpliktsändamål mycket sällan. Någon tilldelning för totalförsvarspliktiga har ännu inte förekommit. För en person som inte är folkbokförd skall enligt 5 § skatteregisterlagen (1980:343) personnummer införas i skatteregister i den mån det behövs för be- skattningen. fastställer regelmässigt personnummer i samband med att skattsedel utfärdas för en person som stadigvarande vistas här utan att vara folkbokförd. Dessutom fastställs personnummer i samband med beslut om sär- skild inkomstskatt för utomlands bosatt person och vid beräkning av pensionsgrundande inkomst för person som inte är folkbokförd. Personer som till- delas personnummer för registrering i skatteregistren utgör den största gruppen personer som tilldelas personnummer utan att vara folkbokförda. Vid utgången av hade 272 012 personer tilldelats personnummer för registrering i skatte- register. tilldelades 12 675 sådana personnummer. Personer som skall skrivas in i register hos allmän försäkringskassa utan att vara folkbokförda eller skattskyldiga tilldelas enligt praxis personnummer. har det i första hand varit fråga om personer som har varit bosatta i och som har rätt till ATP. medlemskap i innebär emellertid att medborgare i ett annat EU-land kan ha rätt till förmåner i och därför skall skrivas in hos kassan. Antalet personer som har till- delats personnummer för att ingå i försäkringskassornas register uppgick till 8 247. tilldelades 38 personer personnummer av det skälet. För utfärdande av pass och registrering i passregister fastställer skatte- myndigheten på begäran av passmyndigheten personnummer. Personnummer- tilldelningen avser undantagslöst barn som är svenska medborgare och föds i ut- landet av svensk moder som inte är folkbokförd i vid barnets födelse. Fram till utgången av hade 26 774 personer tilldelats personnummer med anledning av passärende. omfattade tilldelningen 2 171 personer. För registrering i körkortsregistret tilldelas personnummer när körkorts- tillstånd skall utfärdas för person som saknar personnummer. Antalet personer som har tilldelats personnummer för körkortsändamål uppgick till 3 501. tilldelades 154 sådana personnummer. Slutligen fastställs personnummer för personer som inte är folkbokförda och som skall registreras i sjömansregistret. Den gruppen omfattade 13 394 personer. tilldelades, enligt skatteförvaltningens be- räkningar, 244 personer personnummer med anledning av registrering i sjömans- registret. Som framgått fastställer skattemyndigheten personnummer både för personer som är folkbokförda och för andra personer. Vid folkbokföring av nyfödda barn får skattemyndigheten uppgifter om bl.a. födelsetid och barnets föräldrar från det sjukhus där barnet föds (24 § folkbokföringslagen). Med hänsyn till underrättel- sen från sjukhuset och till att barnets föräldrar oftast är folkbokförda i landet föreligger det inte några svårigheter att fastställa barnets identitet. Underlaget för registrering av födelsetid och andra uppgifter som skall anges i folkbokföringsregistren är därmed också fullgott. Folkbokföring sker också med anledning av inflyttning från annat land. När folkbokföring sker med anledning av inflyttning kan underlaget för identifiering och registrering variera. Sker inflyttningen från annat nordiskt land tillämpas den särskilda lagstiftningen om överenskommelse mellan de nordiska länderna om folkbokföring. Det innebär bl.a. att den inflyttande endast kan folkbokföras med stöd av en handling - s.k. internordiskt flyttningsbetyg - som utfärdats av folkbokföringsmyndigheten i utflyttningslandet. Lagstiftningen föreskriver också kommunikation mellan folkbokföringsmyndigheterna i berörda länder. Regelverket innebär att möjligheterna till identifiering och kontroll är mycket goda vid in- flyttning från annat nordiskt land.