prop · GL031D14 · 1998-01-01 00:00:00 — MÄNS, % Statligt anställda 98 900 16 700 128 700 20 000 83 Förgymnasial utbildning 13 100 14 800 11 800 16 200 91 Gymnasial utbildning 44 100 15 100 37 700 17 200 88 Eftergymn < 15 700 17 100 30 500 19 200 89 Eftergymn >= 22 500 19 700 38 500 22 700 87 Forskarutbildning 2 900 24 500 9 600 27 600 89 Kommunalt anställda 615 100 14 900 158 300 17 100 87 Förgymnasial utbildning 83 300 13 500 19 800 14 600 92 Gymnasial utbildning 295 100 14 100 53 500 15 300 92 Eftergymn < 112 000 15 400 29 400 17 000 91 Eftergymn >= 109 600 17 900 43 800 20 000 89 Forskarutbildning 700 25 000 1 800 29 200 86 Kyrkokommunalt anställda 13 200 14 200 7 700 15 000 95 Förgymnasial utbildning 2 500 13 200 2 400 14 000 94 Gymnasial utbildning 4 800 13 700 3 000 14 300 96 Eftergymn < 2 400 14 900 800 16 300 91 Eftergymn >= 1 400 16 300 900 18 700 88 Landstingsanställda 179 400 16 300 43 300 22 800 72 Förgymnasial utbildning 10 000 13 400 2 600 14 300 94 Gymnasial utbildning 76 400 14 400 12 900 15 500 93 Eftergymn < 57 100 16 600 7 500 17 400 95 Eftergymn >= 34 200 20 600 16 900 29 200 71 Forskarutbildning 1 000 31 000 2 800 39 400 79 Tjänstemän privat sektor 381 200 17 100 497 100 22 700 76 Förgymnasial utbildning 52 000 16 000 58 000 19 800 81 Gymnasial utbildning 212 000 16 000 232 000 20 800 77 Eftergymn < 69 000 18 100 109 000 22 200 82 Eftergymn >= 45 000 22 000 88 000 29 200 75 Forskarutbildning 1 300 27 500 5 700 33 700 82 Arbetare privat sektor 321 000 13 700 733 000 15 600 88 Förgymnasial utbildning 117 700 13 800 247 000 15 600 88 Gymnasial utbildning 158 100 13 700 420 100 15 600 88 Eftergymn < 16 100 14 000 33 800 15 500 91 Eftergymn >= 2 800 13 800 4 600 15 400 90 Källa: SCB, Lönestatistiken När kvinnor och män efter avslutad utbildning börjar arbeta, förefaller det som om män får större ekonomiskt utbyte av sina investeringar i utbildning än kvinnor. Inom samtliga kategorier har kvinnor lägre lön än män. Tabell 2 visar kvinnors lön i procent av mäns lön för heltidsanställda åren 1973 1996. Tabellen är illustrativ men svårtolkad då näringsgrens- och sektorstrukturen har förändrats i hög grad under de den omspänner. Dessa sektorsförskjutningar kan påverka lönerelationen mer eller mindre tydligt inom olika områden. Lärarnas övergång från statligt till kommunalt reglerade löner är ett exempel på detta. Även överflyttningen av ca 60 000 personer från landsting till kommuner i samband med ÄDEL- reformen har påverkat sektorstrukturen. Därtill har omfattande bolagiseringar (bl.a. och Posten) av statliga affärsdrivande verk medfört att deras personal i statistiken numera räknas till privat sektor. För gruppen industriarbetare som har liten lönespridning är skillnaden mellan kvinnors och mäns lön liten. Inom landstingssektorn och för privat anställda tjänstemän är det en större spännvidd mellan löner för olika befattningar, vilket i tabellen ger utslag i en lägre relativ lön för kvinnor. Uppgifterna för privat sektor avser endast industrin. Övriga delar av privat tjänstesektor, byggnadsindustri m.m. ingår inte. TABELL 2 KVINNORNAS LÖN I PROCENT AV MÄNNENS LÖN ÅREN 1973-1996, HELTIDSANSTÄLLDA PRIVAT SEKTOR INDUSTRI- ARBETARE INDUSTRI- TJÄNSTEMÄN OFFENTLIG SEKTOR STATS- ANSTÄLLDA PRIMÄR- KOMMUNALT ANSTÄLLDA LANDSTINGS- ANSTÄLLDA 1973 84 63 81 74 .. 1977 88 70 86 82 .. 1981 91 72 89 85 .. 1985 90 73 91 87 75 1989 90 75 89 83 74 1991 90 75 85(90)1 87(84)1 75 1993 91 77 84 86 73 1995 90 77 84 88 70 1996 90 78 85 88 71 1. Lärarpersonal har kommunalt reglerade löner och redovisas bland primärkommunalt anställda. Siffrorna inom parentes är fiktiva tal som visar procentsiffran om jämförelsegruppen varit densamma . Källa: SCB, lönestatistiken Den långsiktiga utvecklingen har gått mot ökad ekonomisk jämställdhet mellan könen, bl.a. genom att kvinnors utbildning och sysselsättning ökat och till följd av låglönesatsningar. Löneskillnaderna minskade , men därefter har en viss ökning skett inom några sektorer. Liksom i tabell 1 ovan som avser lönenivån kan en skillnad påvisas mellan kvinnors och mäns ekonomiska situation vad gäller arbetsinkomsten. Arbetsinkomsten omfattar förutom lön även de transfereringar (t.ex. sjukpenning och föräldrapenning) som är knutna till arbetet och kompenserar för inkomstbortfall. Retroaktiva utbetalningar av löner faller på det år utbetalning sker. Inkomst av näringsverksamhet för företagare ingår i arbetsinkomstbegreppet. Uppgifterna är hämtade från SCB:s inkomstfördelningsundersökning. TABELL 3 ARBETSINKOMST FÖR ANSTÄLLDA 20-64 ÅR SAMT FÖRETAGARE EFTER SYSSELSÄTTNINGSNIVÅ OCH SOCIOEKONOMISK GRUPP ÅR 1995, TKR INKOMST KVINNORS INKOMST REL. MÄNS % Samtliga 1 740 000 147,8 1 686 000 212,2 70 Deltidsarbetande 261 000 75,3 141 000 74,4 101 Deltidsarbetande 575 000 122,4 178 000 128,1 96 Helårs- o heltidsarbetande 904 000 184,9 1 368 000 237,3 78 därav Arbetare o lägre tjänstemän 404 000 167,1 622 000 204,0 82 Tjänstemän på mellannivå 190 000 190,0 272 000 253,0 75 Högre tjänstemän 107 000 249,7 175 000 336,6 74 Företagare/lantbrukare 36 000 82,3 115 000 106,4 77 Arbetsinkomst utgör summan av lön, företagarinkomst, sjukpenning, föräldrapenning och dagpenning vid utbildning eller tjänstgöring inom totalförsvaret. Ägare av fåmansbolag räknas som anställd. Källa: SCB Be 21 Fler kvinnor än män har arbetsinkomst även om endast drygt hälften arbetar heltid mot av männen. Inkomstskillnaden mellan kvinnor och män för deltidsarbetande påverkas av hur många procent av heltid som arbetet omfattar. Inkomstskillnaden för heltidsarbetande påverkas förutom av arbete i olika yrken och näringsgrenar av att kvinnor i högre utsträckning än män är föräldralediga och att företagare i större utsträckning är män. Den genomsnittliga arbetsinkomsten för heltids- och helårsarbetande män är högre inom privat sektor än inom offentlig sektor och uppgår till . För kvinnor uppgår motsvarande arbetsinkomst till inom offentlig sektor och till inom privat sektor. För att studera den ekonomiska situationen för samtliga förvärvsarbetande och pensionärer får man övergå till sammanräknad förvärvsinkomst, vilket är ett taxeringsmässigt begrepp som består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Inkomstens storlek beror förutom av lön på skillnader i arbetstid och arbetskraftsdeltagande. Lantbrukare och andra företagare ingår. Inkomst av kapital ingår inte. Sammanräknad förvärvsinkomst minus allmänna avdrag (pensionsförsäkring och periodiskt understöd) och förlustavdrag utgör taxerad förvärvsinkomst. Vid beskattningen drar man bort grundavdrag eller särskilt grundavdrag för pensionärer för att få den beskattningsbara förvärvsinkomsten. I tabell 4 redovisas uppgifter för samtliga med sammanräknad förvärvsinkomst större än noll. Vuxna inkomsttagare med barn särredovisas som ensamstående/sambeskattade med barn. Ensamstående/sambeskattade utan barn är således vissa inkomsttagare under , personer i normal förvärvsaktiv ålder 18 men även ålderspensionärer. TABELL 4 SAMMANRÄKNAD FÖRVÄRVSINKOMST FÖR SAMTLIGA OAVSETT ÅLDER ÅR 1995, TKR INKOMST KVINNORS INKOMST REL. MÄNS % Totalt 3 527 000 120,0 3 382 000 175,4 68 Ensamstående utan barn 1 560 000 107,7 1 625 000 138,6 78 Ensamstående med barn 278 000 132,3 48 000 200,4 66 Sambeskattade utan barn 974 000 120,9 1 090 000 197,2 61 Sambeskattade med barn 715 000 140,9 618 000 231,7 61 ------------ 2 433 333 140,0 2 515 000 194,7 72 432 000 98,4 376 000 164,7 60 75 - år 493 000 75,9 312 000 122,6 62 Sammanräknad förvärvsinkomst består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Källa: SCB Be 20 . Inkomstrelationerna i tabellen påverkas av att både förvärvsarbetande och pensionärer ingår. Kvinnor arbetar deltid i större omfattning än män och detta medför lägre årliga inkomster, vilket för sambeskattade tycks ha lika stor betydelse för inkomstrelationen mellan könen antingen man har barn eller inte. Att kvinnors inkomster är låga i förhållande till mäns bland pensionärer beror sannolikt på att kvinnor har ATP- pension i lägre omfattning än män. Som framgår av tabell 5 ökar den sammanräknade förvärvsinkomsten med stigande ålder. För kvinnor är inkomsten som störst i medan den för män når sitt högsta genomsnittliga belopp i 50- gruppen. Detta beror både på arbetskraftens sammansättning i form av heltids-/deltidsarbete, utbildning, karriärmöjligheter och lönenivå och på arbetslöshet. Kommunalskatten är i det nya skattesystemet proportionell mot beskattningsbar förvärvsinkomst upp till skiktgränsen där en statlig skatt på inträder. Kapitalskatten är ; dessutom ingår fastighetsskatt och förmögenhetsskatt i slutlig skatt. Åldersgruppen 50 betalar något mer slutlig skatt än den yngre gruppen 35 trots något lägre förvärvsinkomster. Det antal ATP-poäng som inkomsttagarna 1995 är lägre för kvinnor än för män inom varje redovisad åldersgrupp. Poängen har ökat jämfört med föregående år inom alla åldersgrupper utom för kvinnor . Detta innebär att de som har arbete har fått en real förbättring av sin pensionsgrundande inkomst. Andelen utan pensionspoäng har ökat både för kvinnor och män i åldersgrupperna under . Andelen påverkas av konjunkturen och hur många som ingår i arbetskraften. Enligt RFV:s statistik för ökade andelen personer i åldern 16 med maximal pensionspoäng (6,50, dvs. inkomster över 7,5 basbelopp). Andelen kvinnor med maximal poäng var . Det är den största andelen och antalet när ATP- systemet infördes. Antalet kvinnor med ATP-poäng var dock lägre än . Andelen män med maximal poäng var , vilket är lägre än . är det nästan fem gånger så många män som kvinnor som uppnår maximal ATP-poäng. Medelarbetstiden är lägre för kvinnor än för män i alla åldrar som följd av att deltidsarbete är betydligt vanligare för kvinnor. Att veckoarbetstiden för män överstiger i genomsnitt beror delvis på övertid men också på att egna företagare ingår i underlaget. TABELL 5 INKOMST, SKATT, ATP-POÄNG OCH VECKOARBETSTID EFTER ÅLDERSGRUPPER ÅR 1995 SAMTLIGA 20-64 Sammanräknad förvärvs- inkomst, tkr kvinnor män 18,0 20,4 84,7 101,3 128,9 173,7 154,0 216,9 152,8 220,2 140,0 194,7 136,4 189,5 Slutlig skatt, tkr kvinnor män 4,5 5,0 25,6 31,9 39,5 57,8 49,6 79,5 49,8 84,7 44,6 70,5 41,1 65,1 Genomsnittlig ATP-poäng kvinnor män 0,68 1,01 2,05 2,60 2,85 4,00 3,39 4,61 3,47 4,67 3,13 4,27 3,10 4,21 Andel utan ATP-poäng kvinnor män 92,0 91,2 32,8 30,7 13,4 11,4 8,0 7,5 12,9 8,5 13,8 11,6 13,6 11,7 Medelarbetstid , tim kvinnor män 21,3 26,6 32,2 37,9 32,8 40,4 33,9 41,8 31,3 38,1 33,1 40,6 33,2 40,6 Källa: SCB Be 20 (Inkomster), RFV (pensioner), SCB grundtabeller (arbetstid). TABELL 6 ÖVER- ELLER UNDERSKOTT AV KAPITAL FÖR PERSONER MED KAPITALINKOMST ÅR 1995, TKR UNDER- SKOTT MÄN ANTAL UNDER- SKOTT Totalt 2 249 000 9,4 1 388 000 15,6 1 791 000 16,9 1 773 000 24,1 Ensamst utan barn 1 388 000 7,5 418 000 12,0 1 205 000 9,5 665 000 16,0 Ensamst med barn 55 000 11,2 188 000 16,4 8 000 52,9 37 000 30,7 Sambeskattade u barn 606 000 12,7 321 000 14,8 485 000 27,4 572 000 24,2 Sambeskattade m barn 201 000 11,7 461 000 19,2 94 000 55,8 500 000 34,5 ----------- 951 000 11,3 1 280 000 16,2 720 000 27,3 1 604 000 25,2 319 000 13,5 77 000 9,3 229 000 22,9 126 000 15,4 75 - år 421 000 12,3 29 000 7,8 251 000 18,0 40 000 11,6 Medelvärden är beräknade för den grupp som haft kapitalinkomst Källa: SCB Be 20 Det nya skattesystemet skiljer på förvärvsinkomster och kapitalinkomster. I tabell 6 redovisas uppgifter för dem som har överskott resp. underskott av kapital. Medelvärdena avser den grupp som har över- respektive underskott. Det kan noteras att betydligt fler kvinnor än män har ett överskott av kapital även om medelbeloppen är lägre och att fler män har underskott av kapital. I tabell 7 nedan framgår att en något större andel kvinnor än män gör avdrag i sina deklarationer för inbetalda pensionspremier. De avdragna beloppen är dock något lägre än föregående år då den avdragsgilla försäkringspremien har reducerats. TABELL 7 FRIVILLIGT PENSIONSSPARANDE OCH VÄRDET AV AVDRAGSGILLA PENSIONSPREMIER ÅR 1995, ANDEL PROCENT OCH AVDRAGSBELOPP, TKR AVDRAG TKR MÄN ANDEL % AVDRAG TKR Totalt 21,2 6,0 18,2 7,6 Ensamst utan barn 12,4 5,7 12,9 6,2 Ensamst med barn 26,6 3,9 22,8 6,3 Sambeskattade u barn 22,3 8,2 18,4 9,8 Sambeskattade m barn 37,0 4,9 31,1 7,0 Medelvärden är beräknade för den grupp som haft avdrag Källa: SCB Be 20 Möjligheten att dra av försäkringspremien som allmänt avdrag halverades 1995 och premien får dras av med (ett halvt basbelopp). Personer med högre inkomster får dessutom dra av av den del av tjänsteinkomsten som överstiger (10 basbelopp) men inte (20 basbelopp). För företagare gäller särskilda regler. BILAGA 2 Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser har könsfördelningen i statliga myndig- hetsstyrelser på central och regional nivå redovisats för att ge möjlighet att kunna följa utvecklingen. Bakgrunden är de mål för kvinno- representationen i statliga organ som föreslogs i propositionen Jämställdhetspolitiken inför 90-talet (prop. 1987/88:105, bet. 1987/88:AU17, rskr. 1987/88:364). Det första etappmålet som angavs i propositionen om kvinnor uppnåddes och redovisades budget-proposition (1992/93:100, Bil. 12, s. 337 f.). hade centrala och regionala styrelser sammantaget kvinnor. Det är en ökning med en procentenhet . Det totala antalet redovisade styrelser på central nivå var 1996, samma antal som föregående år. Årets redovisning avser förhållanden per . Andelen kvinnor i statliga kommittéer redovisas i kommitté- berättelsen. Centrala myndigheters styrelser De centrala myndigheter som ingår i redovisningen har en styrelse med beslutsfunktioner enligt verksförordningens (1987:1100, 1995:1322) modell. Detta för att åstadkomma enhetlighet i redovisningen. Därtill redovisas även könsfördelningen i de affärsdrivande verken samt några myndigheter som har råd istället för styrelse. Med detta avses även insynsråd som nämns i 5§ i den nya verksförordningen (1995:1322). Av tabell 1 och 2 nedan framgår att andelen kvinnor bland de ordinarie ledamöterna ökat med en procentenhet sedan 1995 års redovisning. De uppgår nu till (med ordinarie ledamöter avses även ordförande). Högst andel kvinnliga ledamöter finns i styrelser under , tätt följt av . Andelen kvinnliga ordförande har minskat från till sedan förra årets redovisning. Jordbruks-, Miljö- och Försvarsdepartementen har inte utsett någon kvinnlig ordförande i sina styrelser. har fler kvinnliga än manliga ordföranden i sina styrelser trots att det inte är något traditionellt kvinnligt område. Regionala myndigheters styrelser I tabell 3 och 4 redovisas andelen kvinnor i sex regionala myndighetsgrupper jämfört med sju i förra årets redovisning. Arbetslivsfonderna upphörde (prop. 1992/93:100). som ersatt dessa är bolag och redovisas inte. Försäkringskassor finns med i redovisningen eftersom de har vissa myndighetsliknande uppgifter. Uppgifterna omfattar samtliga län och avser även här förhållanden per . Redovisningen bygger på uppgifter som länsstyrelserna fått i uppgift att lämna. Kvinnorna utgjorde av de ordinarie ledamöter- na (inkl. ordförande). Motsvarande andel för var . Av tabell 3 framgår att flest kvinnliga ledamöter återfinns i försäkringskassornas styrelser, . Störst ökning av kvinnliga ledamöter har länsarbetsnämndernas styrelser, som ökat från till . Skogsvårdsstyrelsernas styrelser ligger lägst . Tabell 4 visar andelen kvinnor i de regionala styrel- serna fördelade på län. är varia- tionen mellan länen stor. Högst andel kvinnliga leda- möter har , följt av län . län står för den största ökningen av andelen kvinnliga ledamöter, från till . Längst ner på listan återfinns kvinnliga ledamöter. I 18 län har kvinnornas andel ökat, i fem län minskade den. TABELL 1 KÖNSFÖRDELNINGEN I CENTRALA STATLIGA LEKMANNASTYRELSER FÖRDELADE PÅ DEPARTEMENT; ORDINARIE LEDAMÖTER EXKL. PERSONALFÖRETRÄDARE ORDFÖRANDE LEDAMÖTER INKL. KV M ANTAL % % ANTAL % % ANTAL % 1996 1996 1995 1996 1996 1995 1996 1996 Ju 2 3 20 48 43 22 52 57 42 100 UD 1 4 21 50 42 30 50 58 51 100 Fö 0 13 31 29 27 78 71 73 109 100 S 1 7 33 47 53 37 53 47 70 100 K 6 5 36 42 41 49 58 59 85 100 Fi 3 8 36 38 33 58 62 67 94 100 U 3 3 26 52 48 24 48 52 50 100 Jo 0 5 18 43 35 24 57 65 42 100 A 2 2 16 53 48 14 47 52 30 100 Ku 8 12 82 48 50 89 52 50 171 100 N 5 9 50 42 35 69 58 65 119 100 In 2 5 30 44 49 39 56 51 69 100 M 0 4 17 46 39 20 54 61 37 100 Totalt 33 80 416 43 42 553 57 58 969 100 TABELL 2 KÖNSFÖRDELNINGEN I CENTRALA STATLIGA LEKMANNASTYRELSER FÖRDELADE PÅ MYNDIGHET; ORDINARIE LEDAMÖTER EXKL. PERSONALFÖRETRÄDARE ORDFÖRANDE ANTAL LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M KV M SAMTLIG A 3 4 7 1 6 3 9 Datainspektionen 1 5 6 11 inom SIDA 6 6 12 1 4 4 8 Styrelsen för psykologiskt försvar ORDFÖRANDE ANTAL LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M KV M SAMTLIG A 2 9 11 Försvarshögskolan 1 8 9 Flygtekn.försöksanstalten 3 4 7 EKC-delegationen 5 4 9 1 3 5 8 1 3 5 8 1 5 3 8 1 5 3 8 1 2 6 8 1 3 5 8 Kommunikationsforskningsberedningen 3 6 9 1 4 6 10 1 3 7 10 Kammarkollegiet 4 4 8 Lotteriinspektion 1 3 2 5 Statens löne- och pensionsverk ORDFÖRANDE ANTAL LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M KV M SAMTLIG A 1 3 4 7 1 3 3 6 Arkivet för ljud och bild 3 4 7 Statens utsädeskontroll 4 4 8 1 6 3 9 Arbetarskyddsstyrelsen 2 4 6 1 8 5 13 1 4 5 9 och statens historiska museer 1 6 4 10 Livrustkammaren, och 1 4 6 10 - 4 3 7 Statens musiksamlingar 3 5 8 Talboks- och 1 6 2 8 Svenskt biografiskt lexikon 3 4 7 1 4 3 7 och TV 2 6 8 1 4 5 9 1 6 7 13 av nutida svensk konst i utlandet 3 3 6 1 3 6 9 Statens konstmuseer 2 5 7 geologiska undersökning 3 4 7 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll ORDFÖRANDE ANTAL LEDAMÖTER INKL. ORDFÖRANDE CENTRALA MYNDIGHETER KV M KV M SAMTLIG A Rymdstyrelsen 1 2 5 7 1 4 8 12 1 5 4 9 Delegationen för utländska investeringar i 3 5 8 Turistdelegationen 1 5 5 10 1 2 2 4 stadsmiljöråd 8 13 21 1 5 4 9 Kemikalieinspektionen TABELL 3 ANDELEN KVINNOR I REGIONALA MYNDIGHETERS STYRELSER; ORDINARIE LEDAMÖTER EXKL. PERSONALFÖRETRÄDARE (PROCENT) 1996 1995 PROCENTENHETER Försäkringskassor 47 47 +0 Länsskattemyndigheter 34 31 +3 Kronofogdemyndigheter 35 36 1 Länsarbetsnämnder 46 39 +7 Länsstyrelser 33 33 +0 Skogsvårdsstyrelser 25 24 +1 Samtliga 36 34 +2 TABELL 4 ANDELEN KVINNOR I REGIONALA MYNDIGHETERS STYRELSER FÖRDELADE PÅ LÄN; ORDINARIE LEDAMÖTER EXKL. PERSONALFÖRETRÄDARE (PROCENT) 1996 1995 PROCENTENHETER 45 43 +2 44 41 +3 43 42 +1 42 43 1 42 42 +0 42 41 +1 40 39 +1 38 35 +3 37 41 4 36 35 +1 36 35 +1 36 34 +2 och 36 33 +3 34 31 +3 34 31 +3 34 29 +5 33 27 +6 32 23 +9 32 33 1 32 31 +1 32 31 +1 32 30 +2 28 29 1 25 26 1 Samtliga 36 34 +2 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 14