prop · GL0319 · 1998-01-01 00:00:00 — Ju fler produkter som enbart eller i huvudsak tillhanda- hålls elektroniskt, desto större blir nackdelarna för dem som inte är an- slutna till nätet. En ytterligare effekt är att mellanhänder inom grossist- och mäklarbranschen riskerar att förlora sina roller när informationshan- teringen flyttas till nätet. Å andra sidan kan nya företag tillkomma då etableringskostnaderna för att starta elektronisk handel är jämförelsevis låga. 2.4 Globaliseringen Teknikutvecklingen kombinerat med världsomspännande nätverk av den typ som Internet utgör leder till en ökad globalisering. Goda telekommu- nikationer telefon, datakommunikation, TV-distribution innebär att beroendet av nationella eller geografiska gränser minskar. Arbete och utbildning kan i allt högre omfattning ske på distans. Mycket av tjänste- produktionen kan göras var som helst i världen. Det kan gälla mjukvaruutveckling, forskning, rådgivning, informationstjänster, försälj- ning, bank och försäkring. Arbetskraftens kunskap och pris samt tillgång till goda telekommunikationer avgör. Nya organisationsmodeller underlättar globaliseringen. utvecklar strukturer, stödda av informationsteknik, som gör att de kan finnas på olika marknader med utveckling, försäljning och produk- tion och ändå fungera som ett sammanhållet företag. Detsamma gäller små företag som i allt större utsträckning växer genom att bilda nätverk och med hjälp av informationsteknik arbetar tillsammans i mer lösa organisationsstrukturer, s.k. virtuella företag. Ett dilemma i detta sammanhang är att kommunikationerna och de ekonomiska system som dessa bär upp blir alltmer globala, medan lag- stiftning och demokratiskt inflytande fortfarande i huvudsak är nationellt baserat. 2.5 Omställningen av datorsystem m.m. Ett problem som uppmärksammats alltmer är omställ- ningen av datorsystem och andra system som innehåller datumstyrd elektronik . I många datorsystem anges årtal med endast årtalets två slutsiffror (97 i stället för ). När passeras och vi kommer in och framåt uppstår med detta sätt att ange årtal en oklarhet om år 00 avser eller . Många datorprogram har inte förberetts för att hantera denna övergång. I dessa fall löper man stor risk att råka ut för driftsstörning. Det är inte bara de traditionella datasystemen som kan få dessa problem utan även tekniska anordningar som innehåller programlogik. En stor mängd elektronisk utrustning som produceras innehåller numera chips eller mikroprocessorer som har försetts med program precis som datorer. En stor del av vår vardag är uppbyggd kring olika elektroniska utrustningar från microvågsugnar, hissar, larmsystem till bokföringsprogram och olika transfereringssystem i samhället. Flera sådana program riskerar att haverera när vi kommer in . De problem som då kan uppstå är svåröverblickbara, men en stor del av samhällets verksamhet skulle påverkas negativt under en övergångstid innan systemen har renoverats . En rad åtgärder har påbörjats för att lösa problemen , se avsnitt 3.4 nedan. 3 Informationsteknik för alla skapar ökad tillväxt och sysselsättning i informationssamhället Ett drygt år har gått sedan regeringens IT-proposition, med en nationell IT-strategi och ett handlingsprogram, godkändes av . Rege- ringen ser inte skäl för att redan nu ompröva strategin eller handlingsprogrammet. Huvudinriktningen för regeringens politik på IT- området ligger fast, vilket bl.a. innebär att regeringen med olika åtgärder skall främja en ökad tillgänglighet till informationstekniken och att regelverken skall vara anpassade för att främja tillväxten och ökad sys- selsättning. Kommissionen (SB 1995:01) för att främja en bred användning av in- formationsteknik, , är rådgivande till regeringen i över- gripande och strategiska frågor på IT-området. En av de första åtgärderna som regeringen vidtog efter IT-propositionen lämnades, var att förnya uppdrag. Genom regeringsbeslut fick i tilläggsdirektiv (dir. 1996:46) i uppdrag att inrikta sitt arbete mot att ta fram analyser och förslag till konkreta åtgärder inom följande områden: - Informationstekniken som ett verktyg för att skapa tillväxt och syssel- sättning. - Ökad tillgänglighet till informationsteknik. - Konsekvenser av och framtidsscenarion för IT-användningen. har presenterat en mängd rapporter, bl.a. från olika hearingar och seminarier som man hållit. Kommissionen har även skapat nya mötesplatser för bl.a. främjande av elektronisk handel, för rättsinformation, för år 2000-problematiken samt för IT-användning bland äldre (SeniorNet ). Ett rättsligt obser- vatorium har också bildats (se avsnitt 4.1.3). I inför epokskiftet (SOU 1997:63) beskrivs utvecklingen inom viktiga områden i informationssamhället samt också kommissionens egna arbetsprogram. skall lämna sin slutrapport . Regeringen har vidare beslutat om tilläggs- direktiv för Ungdomens IT-råd (SB 1995:02). Direktiven (dir. 1996:105) innebär att rådet skall samla, analysera och förmedla kunskap om hur barn och ungdomar kan utnyttja modern informationsteknik i skolan, och inför arbetslivet. Rådet skall slutredovisa sitt arbete . presenterade rådet betänkandet MEGA-BYTE (SOU 1996:181). I betänkandet framför rådet bl.a. att det är nödvändigt att anpassa utbildningssystemet, arbetsmarknaden, näringslivet m.m. till utvecklingen av informations- och kunskapssamhället. Rådet beskriver utvecklingen mot ett samhälle som kombinerar globalisering och decent- ralisering, det s.k. glokalsamhället. Med detta avses ett samhälle som präglas av en starkare lokal förankring parallellt med ett globalt arbetsfält där den enskilde individens kunskap och kompetens står i centrum för utveckling och ekonomi. Betänkandet har varit på remiss och de förslag som rådet lämnat i betänkandet bereds inom respektive departement i . 3.1 Informationsteknikens möjligheter till ökad tillväxt Styrkefaktorer för tillväxt Som tidigare nämnts ligger internationellt sett långt framme när det gäller tillgången till och användningen av avancerad informationstek- nik. En rätt använd informationsteknik skapar möjligheter till ökad till- växt och ökad sysselsättning. För att fullt ut kunna ta tillvara de möjlig- heter som informationstekniken ger måste bibehålla sin konkur- renskraft gentemot andra länder. Här har vi ett flertal styrkefaktorer att vårda och utveckla, bl.a. följande. - Det finns en nationell IT-strategi och ett handlingsprogram för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. - Det finns en välutbildad arbetskraft och en stark ambition och tradi- tion i det svenska samhället att utveckla kunskap och kompetens samt en nyfikenhet och öppenhet för att ta till sig ny teknik. - Det finns många gynnsamma betingelser för företagande i . Vi har t.ex. jämfört med de flesta andra länder en väl utbyggd infrastruk- tur för information. - Det finns en tradition av öppenhet inför omvärlden, vilket gör att har förhållandevis lättare att utnyttja globaliseringens fördelar. - Svenska myndigheter och företag ligger, internationellt sett, långt framme när det gäller användning av datorer och elektroniska nätverk för affärer. har således gynnsamma förutsättningar för att kunna bibehålla vår tätposition på IT-området. Den väl utbyggda infrastrukturen för in- formationsförsörjning tillsammans med en stor spridning av datorer i företag och hushåll ger goda möjligheter att vara ett framgångs- rikt land t.ex. inom tillväxtmarknaden för elektronisk handel. Den offentliga sektorns initiativ för att utveckla elektronisk offentlig upphandling bidrar positivt till utvecklingen. Stat, kommun och landsting finansierar och genomför inom ramen för Toppledarforums arbete ett projekt som syftar till att införa elektroniskt baserade rutiner i den offentliga sektorns upphandlings- och inköpsverksamhet. Tre ramavtal avseende produkter och tjänster för elektronisk handel har tecknats och projektet har genomfört en upphandling av tjänster. Enligt projektets sekretariat har informations- och erfarenhetssprid- ningen inom kommunerna varit god. års utgång förväntas av kommunerna ha påbörjat elektronisk upphandlings- och inköps- verksamhet. Landstingen har ställt sig positiva till projektet. Myndigheter med stora inköpsvolymer har insett fördelarna med elektronisk handel. Toppledarforums projekt för elektronisk handel är ett exempel på hur ny teknik kan underlätta för företag att komma i kontakt med en större marknad och därigenom få utökade affärsmöjligheter. Målet i detta pro- jekt är att rationalisera den offentliga administrationen och uppnå fördel- aktigare priser, men även att sprida IT-användningen till mindre och medelstora företag, för att därigenom möjliggöra för dem att deltaga i den totala europeiska offentliga upphandlingen. Övriga åtgärder för att främja elektronisk handel redovisas i avsnitt 4.1.1 nedan. Rättsordningens förmåga att stödja och reglera användningen av infor- mationstekniken är av central betydelse för att kunna skapa förutsätt- ningar för tillväxt av olika tjänster och tillämpningar på IT-området. De regler som finns tillgodoser i allt väsentligt detta krav. Förbättringar kan dock åstadkommas. Självfallet måste också en anpass- ning ske till den ständigt pågående tekniska utvecklingen. Vid detta arbete, som regeringen kontinuerligt bedriver, måste hänsyn tas till flera olika intressen. En viktig utgångspunkt är att de regler som skapas inte får hindra en dynamisk teknisk utveckling. Å andra sidan får inte intres- set av att gynna denna utveckling drivas så långt att säkerhetsintressen och hänsynen till enskildas integritet träds för när. Sedan IT-propositionen lämnades till har rege- ringen vidtagit en rad åtgärder på IT-området. Dessa åtgärder tillsam- mans med pågående eller planerade åtgärder redovisas huvudsakligen under avsnitt 4 nedan. Informationssamhället bygger till stora delar på globala nätverk. För- utom nationella insatser är det därför angeläget att verka för hållbara internationella överenskommelser. Försök till nationella regleringar av Internet är ett tydligt exempel på att nationella särbestämmelser kan ris- kera att bli verkningslösa. Detta har visat sig bl.a. vid diskussioner om olagligt och skadligt material som tillhandahålls via Internet. Internatio- nella samarbeten i dessa frågor har inletts i bl.a. EU, och . antog en resolution avse- ende olagligt och skadligt material som tillhandahålls via globala nätverk som Internet. I resolutionen uppmanas medlemsstaterna att uppmuntra framväxten av system med självreglering för att förebygga missbruk av näten. I har de organisationer som i större omfattning tillhandahåller tillgång till Internet enats om att stödja arbetet med att inrätta ett organ, liknande den etiska kommittén för betaltelesamtal, för hantering av kla- gomål om olagligt, oetiskt eller på annat sätt oacceptabelt handlande via Internet. På detta sätt bör bättre förutsättningar skapas för att material som är olagligt kommer till polisens kännedom och att brottsliga hand- lingar blir beivrade. Ett annat exempel på internationellt samarbete på IT-området är den ministerkonferens som hölls i den 6 . Vid konferensen, där deltog, undertecknades en deklaration om globala nätverk. Deklarationen behandlar frågor om hur alla skall beredas tillgång till de globala nätverken på likvärdiga villkor och hur förtroendet för nätverken skall kunna upprätthållas. 3.2 Tillgänglighet för alla Informationstekniken måste vara tillgänglig för alla, utvecklingen får inte skapa nya klyftor i vårt samhälle utan bör i stället bidra till att över- brygga de nuvarande. Informationstekniken kan bidra till att öka jäm- ställdheten i olika dimensioner, jämställdhet mellan olika regioner, mel- lan könen samt mellan olika åldrar och grupper i samhället. En bred och jämlik användning av informationstekniken är en av förutsättningarna för en sund tillväxt och ökad sysselsättning i samhället. Det finns stora skillnader när det gäller tillgång till och användning av informationsteknik, vilket bl.a. SCB:s datorvaneundersökning och den i avsnitt 2.1 redovisade undersökningen av FSI visar på. Användningen är t.ex. störst bland yngre män och minst bland kvinnor och äldre. Den ojämlika IT-användningen kan bero på många olika fakto- rer, t.ex. bristande ekonomiska förutsättningar, otillräcklig kompetens och kunskap samt otillgänglig teknik som försvårar användandet. Under statsbudgeten finns särskilda medel anslagna i syfte att stödja punktinsatser som leder till att nya användargrupper kommer i kontakt med informationsteknik. har beviljat medel om till 31 st. IT- projekt för nya användarkategorier, dvs. sådana grupper där IT-använd- ningen är låg i förhållande till andra jämförbara kategorier. Projekt som berör bl.a. handikappade, invandrare, småföretagare samt äldre har prio- riterats. Kvinnors behov och intressen har särskilt uppmärksammats. En närmare redovisning av bidragen och projekten lämnas i avsnitt 4.5. När det gäller t.ex. att motverka en ojämlik utveckling mellan ung- domsgrupper kommer projekt inom Allmänna arvsfonden att prioriteras som syftar till att uppmuntra och stödja IT-användning bland ungdomar som i liten omfattning har tillgång till informationsteknik i sin hemmiljö. En av huvuduppgifter är att stimulera fler till att använda informationstekniken, särskilt de grupper som inte utnytt- jar möjligheterna i någon större utsträckning. Kommissionen har bl.a. lämnat rapporten och IT (rapport 4/96), med syfte att diskutera kvinnors inställning till informationstekniken, hindren för ökad använd- ning och åtgärder som kan förbättra kvinnors möjlighet att påverka tek- nikutvecklingen. Ett antal förslag lades fram, bl.a. att de s.k. datorteken bör öppnas för yrkesgrupper som normalt inte kommer i kontakt med informationstekniken samt att IT-centra bör inrättas i varje kommun. har även bidragit aktivt till att skapa en ideell före- ning, SeniorNetSweden, för personer som skall främja senio- rers användning av informationsteknik och öka möjligheter till kommu- nikation och användning av informationstjänster. Tillgängligheten till informationsteknik är även av betydelse för de över- gripande målen för regionalpolitiken om uthållig tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket. Användningen av informationsteknik förbättrar bl.a. det lokala ser- viceutbudet i glesbygdsområden. Detta gäller serviceutbudet inom många sektorer, t.ex. handel, sjukvård, lantbruks- och skogsrådgivning. Det är även av betydelse att användningen av informationsteknik ökar bland små och medelstora företag i utsatta och perifera orter. Genom en ökad IT-användning får dessa företag tillgång till marknader de tidigare inte haft möjlighet att nå. Därmed förstärks regionernas relativa konkur- renskraft och attraktion för såväl företag som invånare. Regeringen och () har 1996 beslutat om regionalpolitiska företagsstöd till etablering av tjänsteföretag i de regionalpolitiska stödområdena som motsvarar ca 6 000 nya arbetstillfällen. Dessa etableringar har möjlig- gjorts genom användandet av data- och telekommunikationsteknik. Som exempel kan nämnas företaget beslut att förlägga en del av sin världsomspännande verksamhet till . I är insatser inom ramen för det s.k. IT-Ble- kinge-projektet ett exempel på en aktiv medverkan från statens sida vad gäller regional utveckling inom IT-området. Ett annat exempel på ett regionalt agerande på IT-området är det s.k. AC-direkt i . AC-direkt skall ta fram en strategi- och aktionsplan för informationssamhället i . Både AC-direkt och har utvalts, i konkurrens med 20 andra regioner i , att bli EU:s pilotregioner med anknytning till det olika program som rör informationssamhället för att utveckla framväxten av det s.k. Regionala InformationsSamhällets Initiativ (). Utbildningssektorns betydelse för IT-användningen Tillgängligheten till informationstekniken har flera dimensioner. Det handlar inte bara om den fysiska tillgången till och utformningen av in- formationstjänsterna, det handlar också om kunskap om hanteringen av verktyget, dvs. av själva informationstekniken. Utbildningssektorns möj- ligheter att förmedla denna kunskap är av stor betydelse för en bred IT- användning. Den nya tekniken förändrar förutsättningarna för lärandet. Information och moderna hjälpmedel för informationssökning finns numera tillgäng- liga långt utanför undervisningsinstitutionerna. Den pedagogiska arenan har genom IT-utvecklingen i än högre grad vidgats långt utanför skolans väggar. I takt med utvecklingen inom IT-området har datorn som ett pedago- giskt hjälpmedel och verktyg kommit allt mer i centrum. Allt fler skol- elever/studenter söker sig fram i Internet bl.a. med det svenska skol- datanätet och universitetsdatanätet SUNET som utgångspunkt och i databaser och skaffar på detta sätt information och kunskaper. Bibliote- ken kommer genom informationstekniken att få en vidgad betydelse där bibliotekariens arbete som handledare i kunskapssökandet blir ett kom- plement till lärarens. De internationella datanäten bidrar tillsammans med andra medier, t.ex. tidningar, TV och video, också till att allt mer kun- skap kan inhämtas utanför utbildningssystemen. Informationstekniken innebär även stora möjligheter till en pedagogisk förnyelse och kommer i allt högre utsträckning att vara en hävstång för utvecklingen av pedagogiken i undervisningen, t.ex. genom att stimulera nya arbetsformer som främjar ökat ansvar för eleverna/studenterna i deras eget lärande. Användningen av informationsteknik skapar nya arbetssituationer på alla utbildningsnivåer. Informationstekniken med- verkar till att trycket på en förändring av undervisningen, från ett bete- ende av att lära ut till att lära in , blir starkare. I ett perspektiv av livslångt lärande kommer informationstekniken att få en allt större bety- delse. Användningen av multimedia i utbildningen ökar snabbt. Pedagogiska multimediaprogram har visat sig kunna vara mycket effektiva vad gäller presentation av rena fakta eller vid ren färdighetsträning. Informations- tekniken är dock ett redskap för inlärning vars möjligheter, begränsningar och effekter är outforskat. Forskningen om användningen av datorer i utbildningssammanhang behöver därför öka. Ett erfarenhetsutbyte behö- ver ske både på nationell och internationell nivå. Utbildningen i kunskapssamhället behandlas närmare i avsnitt 4.2 nedan. Regeringen har också tagit upp frågor som avser utbildningssek- torns roll för utvecklingen av informationssamhället bl.a. i propositionen (1996/97:5) Forskning och samhälle, i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1) för samt i regeringens skrivelse Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning kvalitet och likvärdighet (skr. 1996/97:112). 3.3 Ökad sysselsättning och förbättrade arbetsvillkor Utvecklingen av informations- och kunskapssamhället förändrar arbets- marknaden och arbetslivet. I takt med att organisationers strukturer blir alltmer decentraliserade och flexiblare, blir också arbetskraften flexiblare och rörligare. Tillfälliga anställningsformer för särskilda ändamål blir allt vanligare. Från en tydlig produktionsinriktad orientering förändras ar- betsmarknaden mot att bli en marknad som ställer höga krav på den indi- viduella kompetensen. Informations- och kunskapssamhället ställer därmed också höga krav på utbildningen. Efterfrågan på bl.a. teknisk kunskap ökar. I detta sam- manhang spelar även arbetsmarknadspolitiken en betydande roll. Regeringen har tillsammans med utarbetat ett förslag till ett nationellt program för IT-utbildning. Projektet skall vara tvåårigt och omfatta ca 10 000 elever. Utbildningen riktar sig främst till arbets- lösa. Motiven till den föreslagna satsningen är att det råder brist i på yrkesutbildad personal inom IT-området (programmerare, applika- tionsutvecklare, PC- och nätverkstekniker). Denna brist finns på använ- darsidan inom de flesta branscher. För IT-företagen är konkurrensen om arbetskraft ett betydande hinder för tillväxt. En stor del av kompetens- behovet kan tillgodoses med personal utan högskoleutbildning. Avgö- rande är lämplighet, fallenhet och intresse. Detta innebär att grupper som har det svårt på arbetsmarknaden ges ökad möjlighet att åter komma ut på arbetsmarknaden. Ett annat motiv till satsningen är att det är viktigt att utbilda inför det sekelskifte som ligger framför oss. Stora delar av den mjukvara som styr en rad viktiga och strategiska system kommer inte enligt IT-branschens bedömning att klara övergången . Omställningen av datorsystem m.m. inför presenteras närmare under avsnitt 2.5 och 3.4. Informationstekniken skapar nya jobb. Enligt svenska och utländska bedömare har och speciellt blivit en starkt växande region när det gäller den nya medie- och programvarubranschen. Denna bransch består av företag specialiserade på digitala, interaktiva medier såsom multimediaprogram, CD-ROM- produktioner, produktioner av interaktiv digital TV samt tjänster, pro- dukter och design av hemsidor på Internet eller företagsinterna Intranet. De flesta av de nya företagen är små, ofta nätverk av löst knutna indi- vider med specialkunskaper. De arbetar mot ett gemensamt mål i projekt- form. Nya företag tillkommer nästan , då etableringströskeln är låg. Det räcker ofta med en dator och en Internetanslutning för att starta verksamheten. Utöver de som sysselsätts i dessa företag tillkommer alla de som arbetar med nya media på förlag, tidningar, reklambyråer, hos teleoperatörer etc. En nackdel som kan uppstå för de många små aktörerna på marknaden är att de var för sig får svårt att nå ut till konsumenterna med marknads- föringen av sina tjänster, i synnerhet till konsumenter utomlands. En möjlig väg framåt för dessa företag är att organisera sig så att de bildar en verklig medie- och programvaruindustri, med etablerade marknads- kontakter både i och i utlandet. Informationstekniken har således en stor potential att skapa tillväxt och nya arbetstillfällen. Detta gäller inte bara för entreprenörer. Det kommer även att bli stor efterfrågan på administratörer för att hämta, systemati- sera och paketera information som finns på nätet. Informationstekniken medför och kommer att medföra stora föränd- ringar av arbetsvillkor och levnadsvillkor i övrigt. Den möjliggör föränd- rade produktionsmetoder och arbetssätt och skapar nya förutsättningar för arbetets organisation och innehåll. Införande av datorer och annan ny teknik förutsätter ofta en utvecklad arbetsorganisation för att teknikens potential skall kunna tas till vara fullt ut. På omvänt sätt ställer en välutvecklad arbetsorganisation krav på ar- betsmetoder och teknik. Såväl teknik som arbetsorganisation ställer krav på kompetensen hos arbetstagarna. En kunskapsintensiv verksamhet med hög kompetens ställer i sin tur särskilda krav på arbetsorganisation och arbetsinnehåll. En ändamålsenlig arbetsorganisation innebär stora möjligheter till en förbättrad arbetsmiljö och en ökad tillväxt. Frågor om användning av informationstekniken tillsammans med en mer flexibel arbetsorganisation är av vital betydelse för effektiva verk- samheter och möjligheter till tillväxt. Arbetsorganisationsfrågorna är strategiska frågor för företagens utveckling och konkurrenskraft. Arbetsorganisationsfrågorna är därför också viktiga för att nå målen om ökad sysselsättning. IT-utvecklingen innebär möjligheter till förnyade sätt att arbeta på. Be- roendet av en fast arbetsplats och en fast arbetstid minskar, koncentra- tionen och närheten till företagens huvudkontor får också en allt mindre betydelse. De förbättrade möjligheterna till distansarbete innebär även att det finns goda möjligheter till en bra regional fördelning av arbetstillfäl- lena. I IT-propositionen angav regeringen att konsekvenserna av distans- arbete för lagstiftningen på olika områden borde klarläggas. Regeringen har därför beslutat att tillkalla en särskild utredare för att se över den lagstiftning som berör distansarbete.