prop · GL0313 · 1998-01-01 00:00:00 — Fisket måste bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt för att behålla fiskeresurserna som ett billigt och näringsrikt livsmedel även för kommande generationer. En särskild proposition, Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2) läggs fram . Hänsyn till den biologiska mångfalden skall genomsyra jordbruket, skogsbruket och fiskenäringen. Några viktiga inslag i arbetet är att: * Arbeta för en förändring av EG:s gemensamma jordbrukspolitik i mer miljöanpassad riktning. * Bygga ut miljöersättningsprogrammet för jordbruket. Ramen för jordbrukets miljöersättningsprogram utökas med . I propositionen Hållbart fiske och jordbruk redogörs för programmets innehåll. * Utforma ett åtgärdsprogram för bekämpningsmedelsanvändning 1997- 2001. * Främja ekologisk produktion. * Fördela medel för försöks- och utvecklingsverksamhet för att minska växtnäringsläckaget liksom för att minska risker vid användning av bekämpningsmedel samt för att främja ekologisk produktion. Medel avsätts i budgetpropositionen . * Vidareutveckla aktionsplan för bevarande av den biologiska mångfalden inom jordbruket och rennäringen. * Bedriva en utbildningskampanj för skogsägare utöver föreslagna åtgärder i budgetpropositionen. Kampanjen som främst riktar sig till mindre skogsägare har som målsättning att lyfta fram landskapsperspektivet i skogsnäringen. * Genomföra aktionsplan för biologisk mångfald på fiskets område. har på regeringens uppdrag utarbetat en aktionsplan. * Förstärka fiskevården. En ökad satsning skall göras på förbättrad fiskevård främst i kustområdena och i de . * Följa upp aktionsplanen för Östersjölaxen. * Utveckla Nordsjösamarbetet på fiskeområdet. 2.15 Konsumentpolitik Konsumentpolitiken har stor betydelse i en ekologiskt hållbar utveckling. Arbetet skall syfta till att minska hushållens utsläpp, energiförbrukning och avfall. Såväl varor, transporter, boende som samhällsplaneringen berörs. En åtgärdsinriktad handlingsplan i vilken miljömålet i konsumentpolitiken konkretiseras kommer att presenteras . Några viktiga inslag i arbetet är att: * Öka kunskapsnivån om konsumtion och miljö, bl.a. genom att underlätta för konsumenten att få tillgång till relevant information. * Verka för fortsatt information om produktens miljöeffekter, energibehov etc. * Stödja utvecklingen av ändrade beteendemönster hos konsumenter och hushåll . Ett hållbart samhälle måste baseras på en varsam förvaltning av redan gjorda investeringar och av det som utgör vårt gemensamma kulturarv. Människors individuella möjligheter att i vardagslivet agera på ett ekologiskt hållbart sätt är avgörande för de effekter och det genomslag som omställningen kommer att få. Några viktiga inslag i arbetet är att: * Utveckla och stärka kulturmiljösektorn i arbetet för ett hållbart samhälle. * Vidareutveckla byggnadsvårdens ekologiska delar. * Främja god arkitektur och formgivning. Ett förslag till handlingsprogram kommer att presenteras . * Genomföra särskilda satsningar med utgångspunkt i miljöfrågor och ekologi under . kommer att vara kulturhuvudstad. * Öka samverkan mellan kulturmiljövård och naturvård. 2.17 Övrigt Regeringen fortsätter målmedvetet att verka för en ekologiskt hållbar utveckling också inom många andra områden. Några viktiga inslag i arbetet är att: * Fortsätta att målmedvetet bedriva miljöarbetet inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde enligt de riktlinjer som tidigare redovisats för . * Agera för att myndigheterna inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde ägnar stor uppmärksamhet åt att genomföra den av statsmakterna anvisade inriktningen av miljöarbetet. * underställa ett förslag till nationellt handlingsprogram för att minska miljörelaterad ohälsa. * Verka för ett internationellt samarbete inom hälsoskyddet och miljömedicinen. Särskild vikt skall läggas vid samverkan mellan länderna kring . Samarbetet inom WHO och EU har stor betydelse. * Lyfta fram åtgärdsbehov inom hälso- och sjukvården vad avser miljöledningssystem, fortsatta åtgärder för att avveckla amalgamanvändningen inom tandvården, minskning av avfallets mängd och farlighet från sjukvården i övrigt samt för miljömedicinsk kunskapsförsörjning. Exempelvis har samtliga landsting miljöprogram som antagits av . * Inrätta ett för ekologiskt hållbar utveckling i samverkan med något universitet eller högskola för att understödja de lokala investeringsprogrammen. Frågan behandlas i budgetpropositionen. * Inrätta , en ny myndighet inom åklagarväsendet med uppgift att samordna och utveckla bekämpning av ekonomisk brottslighet till vilka även miljöbrotten räknas. 1997/98:13 3 Åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom olika departements verksamhetsområden De åtgärder och initiativ som återfinns under detta avsnitt finansieras inom respektive departements budgetramar om inget annat anges. 3.1 Åtgärdsprogram för ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde Sammanfattning Inrätta , en ny myndighet inom åklagarväsendet med uppgift att samordna och utveckla bekämpning av ekonomisk brottslighet. Inom verksamhetsområde bedrivs lagstiftningsarbete inom flertalet av de områden som utgör huvuddragen i handlingsprogrammet för en ekologiskt hållbar utveckling. Ett exempel är en helt ny växtförädlarrättslag (1997:306) som utformats med beaktande av bl.a. behovet av att skydda den biologiska mångfalden. Vidare har regeringen i en proposition (1996/97:167) föreslagit en ändring årsredovisningslag. Enligt förslaget skall bolag som bedriver tillstånds- eller anmälningspliktig verksamhet enligt miljöskyddslagen lämna upplysningar om verksamhetens påverkan på den yttre miljön i årsredovisningens förvaltningsberättelse. Till verksamhetsområde hör vidare polis och åklagare. Dessa myndigheter har en viktig funktion i arbetet med att upptäcka, ingripa och utreda miljöbrott. En ny myndighet inom åklagarväsendet kommer att inrättas med särskilda uppgifter för att samordna och utveckla bekämpningen av ekonomisk brottslighet. Till ekobrotten räknas normalt miljöbrotten. Det finns emellertid anledning att belysa vad som kan anses utgöra miljöbrott och var dessa lämpligen bör handläggas. skall bl.a. utreda och lämna förslag till var miljöbrotten bör utredas. Utgångspunkten bör vara att skall inta en central roll när det gäller bekämpningen av miljöbrott. Vidare har regeringen i en lagrådsremiss om miljöbalk föreslagit att regionala miljödomstolar och en miljööverdomstol inrättas. Under förutsättning att beslutar om miljöbalk i enlighet med förslaget i lagrådsremissen kommer miljödomstolarna att få stor betydelse för tillämpningen av och därmed balkens möjligheter att ge förutsättningar för en ekologiskt hållbar utveckling 3.2 Åtgärdsprogram för ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde Sammanfattning Ta initiativ inom EU för ett ekologiskt hållbart . Uppmärksamma frågor om ekologisk hållbarhet i analys och rapportering. Fortsätta främja miljöhänsyn och hållbar utveckling i det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet samt i EU-biståndet med särskild betoning av fattigdomsaspekterna. Följa upp FN:s generalförsamlings extra möte (UNGASS). Fortsätta arbeta aktivt inom globala konventioner för hållbar utveckling. Verka för en tillfredsställande påfyllnad av den globala miljöfonden (GEF). Verka för ökat regionalt samarbete på miljöområdet. Verka för att miljöaspekter och hållbar utveckling integreras i WTO bl.a. i kommande förhandlingar om handelsliberalisering. Genom bl.a. biståndet stödja produktion och export av miljöanpassade produkter. Informera i utlandet om svenska insatser för en ekologiskt hållbar utveckling. Beakta en ekologiskt hållbar utveckling i utrikesförvaltningens verksamhetsplanering och utveckla personalens kompetens inom området. I UD:s arbete med en ekologiskt hållbar utveckling läggs tonvikten på det internationella samarbetet. UD har vissa egna uppgifter inom miljöområdet. Dess främsta uppgift består emellertid i att samordna, kanalisera och på andra sätt bidra till övriga nationella ansträngningar genom bilaterala och multilaterala kontakter. Vidare åligger det UD att informera och bidra till att förmedla utomlands svenskt kunnande på området. 3.2.1 Utrikesrepresentationen UD följer, analyserar och rapporterar fortlöpande om utvecklingen i världen. Fortsatt stor uppmärksamhet ägnas åt miljöläget och ansträngningar på olika håll för en ekologiskt hållbar utveckling. Vidare fortsätter, på motsvarande sätt, utrikesrepresentationen aktivt engageras i den internationella dialogen. Ökade bilaterala ansträngningar görs. Det växande antalet regionala initiativ och organ på miljöområdet uppmärksammas. Som exempel på de regionala insatser UD ställs inför kan Östersjösamarbetet, Medelhavssamarbetet och vattenförsörjningen i nämnas. 3.2.2 UD:s externa uppgifter roll i internationella samarbete för hållbar utveckling omfattar främst det internationella utvecklingssamarbetet samt informationen utomlands om , och om internationella frågor i . 3.2.3 Utvecklingssamarbetet I regeringens skrivelse 1996/97:2 framhålls bl.a. att främjandet av hållbar utveckling skall genomsyra allt bilateralt utvecklingssamarbete. Särskilt prioriteras fem områden, vatten, livsmedelssäkerhet, kustzoner, energi och urban miljö. Därutöver krävs särskilda miljöinsatser. UD och Sida får anses ha kommit relativt långt i detta arbete. Dessa ansträngningar intensifieras och fördjupas. Regeringen har också framhållit vikten av att stärka integreringen av miljöaspekter i EU:s utvecklingssamarbete och att de svenska erfarenheterna bör tas till vara i detta arbete. Vidare bör EU:s fonder riktade till och (PHARE) och forna (TACIS) samt (MEDA-biståndet) i högre grad finansiera miljöprojekt och verksamhet inom ramen för hållbar utveckling. Inom ramen för fredsprocessen i bedriver EU och medlemsländerna arbete i arbetsgrupper för bl.a. vattenfrågor respektive miljöfrågor. avser hålla en fortsatt hög profil i det regionala samarbetet. utgör blott ett exempel. Möjligheter till miljöinsatser i det övriga regionala internationella samarbetet tas i ökad utsträckning till vara. 3.2.4 Den globala miljöfonden bör fortsatt ge ett starkt stöd till den globala miljöfonden (GEF) och verka för att dess mandat ligger fast. Fonden utgör världssamfundets beredskap för att finansiera överenskomna merkostnader på projektnivå för att uppnå globala miljövinster. Fondens verksamhet bör konsolideras och genomförandet av insatser för globala miljövinster förstärkas. 3.2.5 Information Departementets insatser då det gäller informationen utomlands om arbete samt informationen i om de internationella ansträngningarna för hållbar utveckling fortsätter i samråd med övriga ansvariga. Eventuellt kan det bli aktuellt med en samlad insats enligt nya riktlinjer från och med . 3.2.6 Uppföljning av UNGASS FN:s extra möte med generalförsamlingen (UNGASS) i gav FN:s kommission för hållbar utveckling (Commission on Sustainable Development, CSD) fortsatt uppdrag att utvärdera och vara pådrivande i frågorna kring . Arbetsprogrammet för CSD fastställdes av UNGASS. Huvudteman blev vatten (1998), oceaner och turism (1999), landresurser, jordbruk och handel (2000) samt atmosfären, energi och transporter (2001). kommer CSD att utvärdera . Ett övergripande tema för CSD är fattigdomsbekämpning och hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Dessa teman är svenska prioriteringar och kommer att i hög grad vara i fokus vid det fortsatta multilaterala arbetet med hållbar utveckling. 3.2.7 Globala konventioner Arbetet inom många globala konventioner för hållbar utveckling har intensifierats. kommer att fortsatt verka inom EU och i det multilaterala förhandlingssystemet för en hållbar utveckling. Arbetet inom klimatkonventionen, Montrealprotokollet (om ozonlagerförstörande luftföroreningar), konventionen om biologisk mångfald, ökenkonventionen samt förhandlingarna om bindande åtaganden för att begränsa användandet av långlivade organiska miljögifter bör särskilt framhållas. I enlighet med dess skrivelse 1996/97:2 har regeringen för avsikt att genomföra en studie om bl.a. finansiering av internationella legala instrument. I ljuset av den snabba utvecklingen med ökenkonventionens ikraftträdande och beslutet att börja förhandla om bindande åtaganden för att begränsa användandet av långlivade organiska miljögifter har ytterligare underlag tillkommit som kommer att vara av värde för studien. 3.2.8 Handel och miljö De viktigaste fora för arbetet med handel och miljö är deltagande i EU:s inre marknad och vårt deltagande i , , där vi deltar genom EU. mål är att handelspolitiken och miljöpolitiken skall vara ömsesidigt stödjande, i syfte att uppnå en hållbar utveckling. En prioriterad fråga är att undanröja risken för konflikt mellan internationella miljökonventioner och . När diskussionen vidgas till att handla om handel i relation till hållbar utveckling, snarare än till enbart miljö, ställs u- ländernas perspektiv i fokus, liksom de långsiktiga resursfrågorna. En annan fråga som kan komma att bli aktuell är hur försiktighetsprincipen skall tolkas och relateras till de krav på vetenskapliga belägg som finns för att man enligt WTO-reglerna skall få ställa vissa krav på importerade produkter. Den internationella diskussionen präglas av en stark nord-syd- dimension. En viktig uppgift för är att inom EU allmänt sett verka för handelsliberalisering gentemot , och att i handelspolitiken genomgående beakta intressen och utvecklingsmöjligheter. Detta kräver en hög grad av samordning mellan handels- och biståndspolitiken. Erfarenheter från det pågående arbetet i WTO visar att några konkreta resultat i miljöfrågan knappast kan uppnås isolerat, utan främst som en del av en större handelsförhandling i WTO. Sådana förhandlingar kan väntas starta om . En central uppgift för blir att verka för att miljöfrågorna kommer in från början och på ett integrerat sätt i de förhandlingarna. Det är också viktigt att inför dessa förhandlingar klargöra de miljöpolitiska prioriteringarna i förhållande till handelsregelverken, liksom de centrala handelspolitiska krav som aktualiseras i detta sammanhang. Arbetet med handel och miljö måste föras på flera fronter. Förutom inom WTO verkar också i andra forum, t.ex. och för handel och utveckling (), och för en dialog med andra länder, inte minst och industrialiserade länder, samt icke-statliga aktörer. Regeringen har gett Sida i uppdrag att ta fram förslag till hur och EU genom såväl handels- som biståndspolitik kan stödja produktion och export av miljöanpassade produkter så att miljö och ekonomisk utveckling främjas. Uppdraget rapporteras och kommer att följas upp i den svenska politiken samt utgöra underlag för arbete inom EU samt i kontakter med u- länder. Harmonisering av produktkrav är en viktig del i det internationella arbetet för att underlätta internationell handel. Det ligger i intresse att verka för klara regler på området, som genomförs på ett enhetligt sätt. EU:s inre marknad baseras, särskilt på områden med miljöanknytning, på en långt driven harmonisering av miljökrav som ställs på produkter. kan som medlemsland aktivt driva och påverka utvecklingen av miljöpolitiken och miljöbestämmelser på den inre marknaden. Därvid kan vi tillse att gemensamma regler som ger ett brett genomslag på en alleuropeisk basis sätts på en hög miljö- och hälsoskyddsnivå. Även om utgångspunkten för miljöarbete i EU är att få till stånd gemensamma lösningar i så stor mån som möjligt uppstår ibland intressekonflikter mellan miljön och den inre marknaden. Avvägningar mellan de två områdena måste då göras. Ett hjälpmedel därvid är bl.a. den omfattande praxis som meddelat om hur skall tolkas. En hög ambitionsnivå i EU-arbetet är viktig också för att driva den tekniska utvecklingen framåt och därmed stärka den europeiska konkurrenskraften. Det kan då visa sig nödvändigt för enskilda medlemsländer att tillämpa miljöregler för varor som är strängare än EU:s gemensamma. Detta för att inte de medlemsstater som har en hög ambitionsnivå skall vara tvungna att sänka nivån i miljöarbetet. Amsterdamfördraget innebar att möjligheterna att införa strängare miljöregler än EU:s gemensamma förtydligades jämfört med tidigare. Medlemsländer kan alltså efter godkännande införa nationella regler på redan harmoniserade områden. En förutsättning är dock att den inre marknadens funktion inte hindras. För att komma tillrätta med de konflikter som uppstår mellan miljön och den inre marknaden har påbörjat arbetet med att ta fram riktlinjer för hur dessa intressekonflikter kan avhjälpas. Arbetet skall resultera i ett meddelande från och kommer att vara pådrivande i den diskussionen. Utgångspunkten för agerande har redovisats i regeringsskrivelse /97:83 och den inre marknaden. verkar också för att miljöaspekterna skall belysas och beaktas i de pågående förhandlingarna inom om ett multilateralt investeringsavtal (), ett avtal som skall skapa regler för, och därmed stimulera, internationella investeringar. 3.2.9 Verksamhetsplanering och personalutveckling Arbetet för ekonomiskt hållbar utveckling lyfts fram under den årliga verksamhetsplaneringen. Detta är utrikesförvaltningens styrmedel för medel- och kortfristiga prioriteringar beträffande mål samt i anslutning härtill för resursanvändnngen. Närmast för handen ligger uppgiften att göra utrikesförvaltningen själv mera resurssnål. Hållbar utveckling ställer ökade krav på kompetens, vilket skall mötas genom utbildning av den egna personalen. Aspekter på detta tas upp under verksamhetsplaneringen . 3.2.10 Internationell rekrytering kompetens är hög inom flera områden som en direkt följd av framgångsrikt miljöarbete. Här kan nämnas t.ex. ozon- och kemikaliepolitiken. På dessa områden finns ett internationellt behov av expertis. Ett svenskt bidrag till det internationella miljöarbetet kan vara att förmedla denna kompetens t.ex. i samband med rekrytering av experter till Sida-projekt och FN-organ. 3.3 Åtgärdsprogram för ekologiskt hållbar utveckling inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde Sammanfattning Fortsätta att målmedvetet bedriva miljöarbetet inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde enligt de riktlinjer som tidigare redovisats för . Agera för att myndigheterna inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde ägnar stor uppmärksamhet åt att genomföra den av statsmakterna anvisade inriktningen av miljöarbetet. Regeringen redovisade i försvarsbeslutspropositionen (prop. 1996/97:4) utförligt för det miljöarbete som bedrivs inom försvarets myndigheter. Regeringen konstaterade sammanfattningsvis att Försvarsmakten fortsätter att systematiskt genomföra sitt miljöarbete i enlighet med den fastlagda inriktningen. Regeringen framhöll även att övriga myndigheter kommit i gång med ett strukturerat miljöarbete. Så har såväl som och utarbetat en miljöpolicy för respektive myndighets verksamhet. Regeringen pekade även på att miljöarbetet inletts hos myndigheterna inom fredsräddningstjänsten. Så har t.ex. lyft fram miljöaspekterna i sin verksamhet. I sin skrivelse till På väg mot ett ekologiskt hållbart samhälle (skr. 1996/97:50) informerade regeringen ytterligare om försvarets miljöarbete. Här redovisades också överbefälhavarens miljöplan, i vilken Försvarsmakten bl.a. anger mål för sitt miljöarbete. behandlade ingående regeringens redovisning i försvarsbeslutspropositionen av miljöfrågorna (bet. 1996/97:FöU3, rskr. 1996/97:165). anförde sammanfattningsvis att det inom det svenska totalförsvaret bedrivs ett systematiskt och ambitiöst miljöarbete. Försvarsmakten ligger här, fortsatte utskottet, i flera avseenden före andra myndigheter. Utskottet avslutade med att dela regeringens uppfattning att miljöfrågorna även fortsättningsvis bör ha en hög prioritet inom totalförsvaret. Mot bakgrund av beslut i frågor om infrastruktur inriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) - som även rör frågor om buller från militär flygverksamhet - lämnade regeringen uppdrag till ett antal myndigheter. Försvarsmakten skall sålunda planera och genomföra en första etapp av åtgärdsprogram mot buller samt redovisa vilka ytterligare bulleråtgärder som kan genomföras för att påskynda uppfyllelsen av de riktvärden som hade godkänt i det nämnda beslutet. I regleringsbrevet för lämnade regeringen en rad upp- drag i miljöhänseende till myndigheterna under Försvarsdepartementet. 3.3.1 Inriktning av miljöarbetet Regeringen anser att främst behandling av försvarets miljöarbete (bet. 1996/97:FöU3) och regleringsbrevet för innebär en inriktning av försvarets miljöarbete som har bäring inte bara på utan även mer långsiktigt. Inriktningen som framgår av dessa beslut bör därför i allt väsentligt vara styrande för miljöarbetet inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde även efter innevarande budgetår. Inriktningen innebär i huvudsak följande. Försvarsmakten Försvarets forskningsanstalts rapport om miljöstrategi för Försvarsmakten skall i väsentliga delar utgöra en grund för Försvarsmaktens långsiktiga miljöarbete. Rapporten anger bl.a. att målet i miljöhänseende för det militära försvaret bör vara ett ekologiskt hållbart försvar. Andra grundläggande dokument som Försvarsmakten skall beakta är miljövårdsberedningens delbetänkande (SOU 1996:112) om integrering av miljöhänsyn i den statliga förvaltningen och rapporten for the Military Sector, utarbetad gemensamt av de svenska och amerikanska försvarsdepartementen. I det faktiska miljöarbetet skall Försvarsmakten väga in inte bara mer utpräglade miljöskyddsaspekter utan även frågor om natur- och kulturmiljön. Vidare skall myndigheten fortsätta att genomföra sin miljöpolicy. I detta ligger att arbeta vidare med utgångspunkt i överbefälhavarens miljöplan och mot de där redovisade miljömålen. Försvarsmakten skall fortsätta miljöutbildningen inom organisationen och fortsätta åtgärderna för att begränsa utsläppen av fossila bränslen och andra skadliga ämnen. Så långt det är möjligt skall Försvarsmakten tillämpa kretslopps-, substitutions- och försiktighetspriniciperna i materielanskaffningen. Tillsammans med skall myndigheten utarbeta ett förslag till policy för miljöanpassad upphandling av försvarsmateriel. Försvarsmakten skall också slutföra undersökningarna av dumpad ammunition inom ramen för Försvarsmaktens undersökning av miljöfarliga lämningar. Härutöver skall myndigheten stödja i dess arbete med forskning för regeringens behov och fortsätta att medverka i det internationella försvarsmiljösamarbetet. Regeringen vill avslutningsvis erinra om att Försvarsmakten successivt inför ett miljöledningssystem. Inriktningen är att ett sådant system skall vara infört i hela organisationen . Vid sidan härom har redovisat regeringsuppdraget Framtidsbilder av ett ekologiskt hållbart försvar. Forskningsanstalten har i denna rapport redovisat vilka krav som kan ställas på ett framtida perspektivet 40 - militärt försvar för att det skall kunna anses som ekologiskt hållbart. Rapporten presenterar fyra alternativa framtidsbilder och analyserar möjligheterna att nå uppställda miljömål. Rapporten har remissbehandlats och bereds nu inom . Stödmyndigheterna Vid sidan om Försvarsmaktens miljöarbete har regeringen uppdragit åt de s.k. stödmyndigheterna att fortsätta miljöarbetet. Sålunda skall bl.a. , och lägga särskild vikt vid miljöarbetet och därvidlag liksom Försvarsmakten beakta även frågor om bl.a. natur- och kulturmiljön. För att kunna följa upp och fortsätta att styra miljöarbetet hos dessa myndigheter har regeringen, liksom vad gäller Försvarsmakten, begärt återredovisningar av genomfört miljöarbete i årsredovisningen. Det civila försvaret, och Inte bara inom det militära försvaret och stödmyndigheterna utan även inom det civila försvaret, och driver regeringen på miljöarbetet.