prop · GL031D16 · 1998-01-01 00:00:00 — Den tillsyn som bedriver kommer att kompletteras genom särskilda kvalitetsgranskningar, som avses utföras av statliga utbildningsinspektörer knutna till . Kvalitetssäkring av undervisningen är ett område som regeringen ger stor prioritet. Som en följd av förändrade roll och arbetsuppgifter med anledning av utvecklingsplanen avser regeringen att ändra instruktionen för och därvid förtydliga arbetsuppgifter och ansvar. fältorganisation har omorganiserats och koncentrerats till elva regionkontor. I den instruktionsändring som regeringen avser att besluta om, föreslås att självt får avgöra om verket önskar ha en regional organisation. och har gemensamt redovisat sitt uppdrag att överföra ansvaret för barnomsorgen från till . Överföringen beräknas ske . Myndigheterna har utarbetat förslag till gränsdragningar för myndigheterna, ändringar i instruktionerna för myndigheterna, organisation av tillsyn över förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg samt belyst särskilda övergångsfrågor. Myndigheterna har också inventerat vilka resurser som berörs av överföringen och gemensamt föreslagit att i personalkostnader förs till detta anslag och i utvecklingsmedel förs till ramanslaget A 2. Utveckling av skolväsende och barnomsorg från utgiftsområde 9. Hälsovård, sjukvård och social omsorg, ramanslaget D 1. Regeringen har inga invändningar mot myndigheternas bedömning i ovan nämnda avseenden. Slutsatser ges en förändrad roll och ett kraftigt utvidgat ansvarsområde i och med att de nya ansvarsområdena förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg tillförs verket. Regeringen föreslår i propositionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6) bl.a. att ansvaret för barnomsorgen överförs från till . I sin nya roll skall aktivt påverka skolans och förskolans utveckling i kraft av sina kunskaper. Arbetet med att utvärdera och säkra utbildningens kvalitet blir en nyckelfråga och avses bl.a. att ske genom ett system med återkommande kvalitetsredovisningar och statliga utbildningsinspektörer knutna till . Elevens rätt till en utbildning av god kvalitet är central och måste kunna få stöd i en aktiv tillsyn. Uppföljningssystemen behöver utvecklas. har också fått ett omfattande uppdrag angående uppföljning och rapportering av den femåriga vuxenutbildningssatsningen, . arbetsuppgifter med anledning av beräknas även i övrigt att öka under . Den delegation för , som regeringen inrättade för att leda och följa arbetet med , kommer fr.o.m. att avsluta sin verksamhet. Delegationens uppgifter kommer då att övertas av . Övertagandet kommer dock att ske successivt genom en nära samverkan mellan och delegationens sekretariat. Sammantaget innebär regeringens bedömning att de mål som fastlagts för i huvudsak bör gälla även , dock med de instruktionsändringar som blir en följd av förändrad roll och vidgat ansvarsområde för . Verksamheten bör i ökad utsträckning inriktas på uppföljning, kontroll, utvärdering och kvalitetssäkring av resultat, liksom på att utveckla metoder så att informationen når ut till personalen och får avsett resultat. Den ökade internationaliseringen ställer också krav på bättre samordning mellan och . redovisar även för ett betydande överskott. har begärt resursförstärkning med anledning av att verket övertar ansvaret för barnomsorgen. Regeringen anser att bör få använda vissa delar av sitt ekonomiska överskott för det arbete som verket nu övertar med att integrera barnomsorg och skola, uppföljning, utvärdering, tillsyn m.m. Vidare har regeringen räknat med en ytterligare neddragning av anslaget med . Det är regeringens bedömning att ökade arbete med kvalitetssäkring av undervisningen, bl.a. genom statliga utbildningsinspektörer, och engagemanget med anledning av vuxenutbildningssatsningen ryms inom befintliga medel. Regeringen avser att återkomma i regleringsbrevet för för beträffande de områden inom skolväsendet som utbildningsinspektörerna i sitt inledningsskede bör prioritera. Regeringen föreslår att medel överförs från detta anslag till ramanslaget A 5. i skolan för en halv administratörslön. bör även för få rätten att disponera medel under sitt ramanslag för att stödja forskning under ramanslaget A 3. Forskning inom skolväsendet. En besparing på föreslås tas ut på anslag som en del av det treåriga effektivitetskrav som tidigare beslutat om. Anslaget beräknas för uppgå till och för till . Utveckling av skolväsende och barnomsorg1 104 970 Därav 1996 Utgift 129 200 202 000 1998 Förslag 163 360 1999 Beräkna t 167 115 2000 Beräkna t 170 971 Beloppen anges i tusental kronor 1. ramanslaget A 2. Avser äldre anslagen från /96 A 4. Stöd för utveckling av skolväsendet och A 6. Syftet med anslaget är att ge stöd och stimulans till utveckling av skolväsendet mot de nationella målen. Från anslaget bekostas dels rektorsutbildning och kompetensutveckling för skolväsendets personal, dels utvecklingsarbete (kursplaner, betygskriterier), visst produktionsstöd till läromedel, särskilda utvecklingsinsatser för finskspråkiga elever och bidrag till vissa organisationer. Medlen används också till övergripande projekt inom områden såsom IT, jämställdhet och miljö. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att tilldelade medel under reservationsanslagen A 4. Stöd för utveckling av skolväsendet (reservation ) och A 6. Fortbildning m.m. (reservation ) inte till fullo utnyttjats. Det beror delvis på att samtliga de områden inom ramen för projektet i utveckling, som valt att stödja särskilt , inte hunnit starta. En stor del av den uppkomna reservationen beräknas komma att tas i anspråk under detta budgetår, bl.a. till följd av att de olika projekten kommer i gång. Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser De statliga insatserna för att stödja skolutveckling inriktas mot att utveckla de nationella mål- och styrdokumenten så att de fortlöpande svarar mot krav på aktualitet och funktionalitet samt lämna förslag om förändringar i mål eller regelsystem där så bedöms nödvändigt, stödja reformering av skolväsendet med särskild tonvikt på områden som bedöms som kritiska i reformeringen eller där svårigheter uppstått, främja skolväsendets utveckling mot de nationella målen inom områden som antingen utifrån analys av undersökningsresultat är eller kan bli problem- områden, eller som bör samordnas nationellt eller som särskilt lyfts fram i läroplanerna. En utgångspunkt för verksamheten är det nära samarbetet mellan kompetensutveckling och skolutveckling. En annan är att såväl form som innehåll i de kompetensutvecklingsinsatser som stödjer skall formas utifrån kommuners och skolors behov. insatser skall utgå från ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Decentralisering som strategi för skolutveckling uttrycker en tilltro till skolledares och lärares egen kompetens att ta ansvar för skolans utveckling i ett öppet samspel med politiker, föräldrar och elever. Det innebär ett stort behov av att staten genom aktivt stödjer skolutveckling genom medvetna och stimulerande insatser. Regeringen har givit i uppdrag att kartlägga kompetensutvecklingsbehovet hos lärarna och hur detta tillgodoses av kommunerna. Det är väsentligt att integerera och se lokal skolutveckling och personalens kompetensutveckling som en helhet. skall stödja utvecklingen av en dialog och ett samspel mellan högskola och universitet, skolor och kommuner i frågor om kompetensutveckling och skolutveckling, bl.a. genom att stödja utvecklingen av regionala pedagogiska utvecklingscentra. Ett omfattande reformarbete pågår inom skolområdet. Reformarbetet omfattar främst integrationen skola - förskola, gymnasieskolan, ny lärlingsutbildning samt vuxenutbildningen. Inom ramen för tilldelade medel bör på olika sätt stödja detta reformarbete. Verksamheten under anslaget bör oförändrat stödja skolutveckling och kompetensutveckling av personal och även omfatta barnomsorgen. Vidare bör medlen användas för utveckling av utlandsundervisningen, bl.a. distansundervisningen. I en särskild skrivelse till redovisar regeringen läget i arbetet för ekologiskt hållbar utveckling och hur skall vara en pådrivande kraft och föregångsland för en ekologiskt hållbar utveckling. Skrivelsens avsnitt för förskola, grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning innehåller åtgärder som avser att stärka miljöfrågorna bl.a. genom ett uppdrag till att utarbeta kriterier för miljömärkning av skolor. bör inom ramen för anslaget stödja arbetet med att utveckla miljöundrvisningen. Från anslaget utgår bidrag till det nationella resurscentrumet i teknik, i skolan (CETIS). Regeringen avser öka bidraget till denna verksamhet med för . Till anslaget har i beräkningarna förts de i utvecklingsmedel för barnomsorgen, som bör överföras från till i enlighet med redovisningen under ramanslaget A 1. Med anledning därav har anslagets benämning ändrats. Vidare föreslås att förs över från detta anslag till ramanslaget A 15. Svenska EU- programkontoret för utbildning och kompetensutveckling. Från anslaget utgår medel till i , som fått i uppdrag att verka som ett nationellt centrum för svenska som andraspråk och svenskundervisning för invandrare (sfi). beräknas anslaget till oförändrad nivå i förhållande . 6 8451 Därav 1996 Utgift 21 546 9 000 1998 Förslag 7 873 1999 Beräkna t 8 030 2000 Beräkna t 8 191 Beloppen anges i tusental kronor 1. Avser äldre anslag från /96 forskningsprogram skall på vetenskaplig grund öka kunskapen om det svenska skolväsendets förutsättningar och resultat samt nyttiggörandet av denna kunskap. När det gäller stöd till forskning beträffande skolsituationen för elever med funktionshinder skall det ges i samråd med i skolan. Från anslaget fördelas medel till forskning inom skol- och utbildningsområdet. stöder vidare etablering av nätverk av forskare liksom publicering och nyttjandet av forskningsresultat. Arbetet att genomföra forskningsprojekt och fördelning av medel för forskning har bedrivits i samarbete med den av regeringen tillsatta forskningsnämnden och forskningsråd. Eftersom anslaget är ett ramanslag har reservationen om , som fanns på anslaget vid utgången av /96, förts upp som ett äldre anslag. En del av den uppkomna reservationen kommer att tas i anspråk detta budgetår. Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser anslag för forskning var föremål för en kraftig besparing budget. har efter regeringens medgivande bedrivit fortsatt forskningsverksamhet med utnyttjande av andra tillgängliga medel inom . I verkets årsredovisning redovisas en bred forskningsverksamhet, där nätverk av forskare etablerats på ett sätt som upplevs konstruktivt. Internationellt samarbete är på väg att byggas upp inom vissa områden. Forskning är en verksamhet som ofta förutsätter långsiktig planering och genomförande, vars resultat endast kan bedömas på lång sikt. Skolforskningen är viktig och har hög aktualitet. Forskningsanknytningen till skolan har diskuterats mot bakgrund av den förändrade lärarrollen och förutsättningar för utveckling av skolans verksamhet, men även forskningens betydelse för lärarutbildningen och som en del i utvecklingen av regionala pedagogiska utvecklingscentra. Regeringen ser positivt på den forskningsverksamhet som redovisar. Regeringen tillstyrker förslag att från ramanslaget A 1. får användas för forskningsändamål samt att i stort sett oförändrat belopp, ca , anvisas under detta anslag för . Beloppet motsvarar kostnader för pågående verksamhet och redan gjorda åtaganden, som måste kunna avslutas på ett tillfredsställande sätt, samt vissa kunskapsöversikter. beräknas anslaget uppgå till oförändrad nivå i förhållande . 67 9371 Därav 1996 Utgift 64 184 Utgifts - progno s 140 000 1998 Förslag 83 971 1999 Beräkna t 45 565 2000 Beräkna t 44 757 Beloppen anges i tusental kronor 1. Avser äldre anslag från /96 Anslaget skall användas för information och fortbildning om nya läroplaner och betygssystem för skolväsendet. Anslaget skall vidare användas för insatser i samband med genomförandet av den nya gymnasieskolan. Bidrag lämnas till kommunerna för utbildning av handledare i den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala utbildningen samt för utrustning till skolor som startar program med yrkesämnen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. disponerar medel för anordnande av kompetensutveckling inom områden där behovet är särskilt stort, bl.a. inom områdena läs- och skrivsvårigheter, miljö, naturvetenskap-teknik. Vidare kan medlen användas för att på olika sätt stimulera IT i undervisningen. Medlen kan även användas för informationsinsatser i samband med integreringen mellan förskola, skola och skolbarnsomsorg. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att det finns en reservation om på anslaget. Eftersom anslaget är ett ramanslag har reservationen förts upp under ett äldre anslag. Reservationen beror delvis på att vissa planerade insatser inte genomförs förrän . Prognosen för innevarande budgetår visar att en del av den uppkomna reservationen kommer att tas i anspråk detta budgetår. Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser Anslaget infördes /94. Avsikten var att skulle anvisas för kostnader i samband med införandet av den nya gymnasieskolan. Ytterligare medel har tillförts anslaget, bl.a. för insatser vid införandet av nya läroplaner, kursplaner och betygssystem. Den treåriga gymnasieskolan är införd. är som utbetalning sker av genomföranderesurs enligt förordningen (SKOLFS 1993:16) om statsbidrag till kommunerna för planering och information vid införande av de nya programmen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Regeringen föreslår därför att en minskning sker av anslaget. Vissa insatser behöver dock fortfarande göras, där analyser och utvärderingar visar på fortsatt behov av utveckling av verksamheten. Även insatser för kvalitetssäkring behövs. Vidare behövs medel för informationsinsatser m.m. i samband med integreringen förskola, skola och skolbarnsomsorg enligt vad som föreslås i propositionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6). I regeringens skrivelse till Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdíghet (skr. 1996/97:112) redogörs för regeringens syn på utvecklingen av bl.a. gymnasieskolan. I samband med den fortsatta utvecklingen kan medel för informationsinsatser m.m. behövas. Regeringen har tidigare under inledningen till detta verksamhetsavsnitt redovisat hur ett pilotprojekt med lärlingsutbildning skall genomföras. För genomförande av dels lärlingsprogrammet, dels praktikprogrammet har regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) inom utgiftsområde 16. Utbildning och universitetsforskning beräknat resurser för genomförande av nämnda program. Regeringen har för ändamålet räknat med totalt för , och . Regeringen föreslår att förs över från detta anslag till ramanslaget A 15. Svenska EU- programkontoret för utbildning och kompetensutveckling. Regeringen räknar med en fortsatt minskning av anslaget för . Anslaget beräknas för uppgå till och för till . 10 864 Därav 1996 Utgift 115 317 124 624 1998 Förslag 116 623 1999 Beräkna t 120 107 2000 Beräkna t 122 333 Beloppen anges i tusental kronor i skolan () skall ge specialpedagogisk rådgivning och stöd till kommunerna och till sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn. skall också utveckla, framställa och distribuera läromedel för synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva och utvecklingsstörda elever. Effektmålet för SIH:s verksamheter är att minimera de svårigheter som kan uppstå för elever med funktionshinder i en utbildningssituation. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att myndigheten detta år hade ett anslagssparande på . Enligt myndighetens prognos kommer anslagssparandet, som bl.a. beror på vakanser och senarelagda projekt, i stort sett att tas i anspråk detta budgetår. Regeringens överväganden Resultatinformation framhåller i sin årsredovisning att en ökad samverkan mellan konsulenterna bl.a. lett till en minskad fokusering på diagnosgrupper, vilket i sin tur ökat såväl kompetensen som kvaliteten i konsulenternas insatser. Antalet barn och elever med funktionshinder har, enligt myndigheten, varit relativt över . Behovet av specialpedagogisk rådgivning och stöd från konsulenterna har emellertid ökat. Konsulenterna har mött den ökade efterfrågan genom att i ökad utsträckning ge stöd till personal av olika kategorier i grupp. Behovstäckningen vad gäller specialpedagogiska läromedel har ökat i det avseendet att antalet produkter som tillhandahåller har ökat. Särskilt markant är ökningen vad gäller produktionen av programvaror och videokassetter. I egenskap av central förvaltningsmyndighet för specialskolorna har under budgetåret bl.a. haft i uppdrag att i samarbete med specialskolorna arbeta fram och föreslå verksamhetsmål och resultatmått för specialskolorna samt Tomtebodaskolans resurscenter inför kommande årsredovisningar. Uppdraget, som till en del redovisats till , kommer att slutföras . Slutsatser Sammantaget innebär bedömningen att de mål som lagts fast för bör gälla även . Regeringen understryker vikten av att myndigheten vidareutvecklar produktivitets- och effektivitetsmått. bör under det kommande budgetåret vidareutveckla den pågående samordningen av konsulentverksamhetens samlade kompetens för att höja kvaliteten i insatserna och i så hög utsträckning som möjligt svara mot behoven av specialpedagogisk rådgivning och stöd. I övrigt föreslår regeringen att medel för en halv administratörstjänst förs över från ramanslaget A 1. till detta anslag. Regeringen har i propositionen Utbildning i teckenspråk för vissa föräldrar (prop.1996/97:162) föreslagit att skall besluta om och utbetala statsbidrag till utbildningsanordnare av teckenspråks- utbildning för föräldrar, s.k. TUFF-utbildning. Under förutsättning att beslutar i enlighet med regeringens förslag, bedömer regeringen att kostnaderna för att administrera det föreslagna TUFF-bidraget ryms inom nuvarande kostnadsram. Utredningen om funktionshindrade elever i skolan (U1995:14) kan komma att föranleda förslag från regeringens sida inom det aktuella området. I avvaktan på resultatet av utredningen beräknas anslaget uppgå till för och till för . Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp 4 1721 Därav 1996 Utgift 24 344 Utgifts - progno s 24 529 1998 Förslag 20 936 1999 Beräkna t 21 512 2000 Beräkna t 22 105 Beloppen anges i tusental kronor 1. Avser äldre anslag från /96 Ur anslaget bekostas dels bidrag enligt förordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel, dels kostnader för utveckling och produktion av, samt information om läromedel för elever med funktionshinder. Från anslaget finansieras även kostnader för arvoden till externa läromedelsproducenter och annan expertis samt köpta tjänster för denna verksamhet. Vidare bekostas av anslaget olika utvecklingsinsatser enligt bedömning av i skolan (). Effektmålet är att framställa läromedel och hjälpmedel i nödvändigt antal och av god kvalitet för att tillgodose målgruppens behov. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar en reservation om . Eftersom anslaget är ett ramanslag har reservationen förts upp under ett äldre anslag. Inkomster från försäljning av läromedel uppgick under budgetåret till , vilket omräknat till en tolvmånadersperiod är en mindre ökning i förhållande till föregående budgetår. Medlen disponeras av . Prognosen för innevarande budgetår visar att den uppkomna reservationen kommer att tas i anspråk detta budgetår. Regeringens överväganden Resultatinformation redovisar en ökad behovstäckning under budgetåret. Såvitt gäller de gravt synskadade eleverna bedömer , utifrån en fördjupad behovsinventering, att tillgången på läromedel i basämnena är relativt god. I andra ämnen finns alltjämt brister. De omfattande satsningar som genomförs i många kommuner och skolor beträffande datorer i undervisningen samt det faktum att många funktionshindrade elever har en dator som ett personligt och pedagogiskt hjälpmedel har, enligt , lett till ett stort intresse för dataprogram. Det ökade intresset visar sig dessutom i den, i förhållande till föregående budgetår, ökade produktionen och försäljningen av program. Slutsatser Den redan tidigare nämnda utredningen om funktionshindrade elever i skolan har bl.a. i uppgift att kartlägga den statliga läromedelsproduktionen och föreslå hur denna kan effektiviseras. Efter att utredningen redovisat sina förslag och dessa remissbehandlats, kan regeringen komma att föreslå åtgärder på området. beräknas, mot denna bakgrund, nivån på anslaget vara oförändrad i förhållande . 59 455 Därav 1996 Utgift 385 872 448 000 1998 Förslag 418 943 1999 Beräkna t 431 868 2000 Beräkna t 444 645 Beloppen anges i tusental kronor Utbildningen i specialskolan har som mål att ge barn och ungdomar med synskada, dövhet, hörsel- eller talskada en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i . Resurscentren skall genom utredning och träning främja den allsidiga utvecklingen hos elever i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom samt informera och fortbilda föräldrar, lärare och övrig personal. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar ett anslagssparande på . Enligt specialskolornas prognos beräknas anslagssparandet detta år att uppgå till . Regeringens överväganden Resultatinformation Specialskolornas och Tomtebodaskolans resurscenters (TRC) årsredovisningar uppvisar, trots vissa förbättringar, alltjämt en skiftande utformning, vilket försvårar en jämförelse mellan skolorna. Flera skolor redovisar någon form av genomförda utvärderingar. Antalet elever uppgick under /97 till 789, vilket var en ökning jämfört med föregående läsår då antalet inskrivna elever uppgick till 766. Omräknat till heltidstjänster tjänstgjorde 290 lärare under läsåret l996/97. Andelen lärare per 100 elever var under samma läsår 36,8. Av årsredovisningarna framgår att nyrekryteringsbehovet av lärare är stort. Flertalet av regionskolorna redovisar en relativt hög andel elever med invandrarbakgrund, som högst av elevunderlaget. Dessa elevers stora behov av extra stöd när det gäller den kommunikativa utvecklingen och de krav som detta ställer på skolorna framhålls i flera av årsredovisningarna. Slutsatser Sammantaget innebär regeringens bedömning att nuvarande mål för verksamheten bör ligga fast. Regeringen förväntar sig att det arbete som pågår vad gäller att vidareutveckla verksamhetsmål och effektivitetsmått leder till en betydligt högre grad av jämförbarhet mellan skolorna i och med nästföljande årsredovisning. Regeringen bedömer att kostnaderna för den beräknade elevökningen ryms inom nuvarande kostnadsram. Enligt 7 kap. 7 § skollagen (1985:1100) skall hemkommunen betala ersättning till staten för den som är elev i specialskolan. Ersättningen skall tillföras inkomsttiteln 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet. För beräknas dessa inkomster till . I den tidigare nämnda utredningen om funktionshindrade elever i skolan, ingår i uppdraget att undersöka om ansvaret för specialskolorna helt kan föras över till kommunerna eller om staten skall vara fortsatt huvudman. Även det stöd som ges av resurscentren omfattas av utredningsuppdraget. Resultatet av utredningen kan komma att föranleda åtgärder från regeringens sida. beräknas mot denna bakgrund anslaget uppgå till och för till . Särskilda insatser på skolområdet Därav 1996 Utgift 224 244 Utgifts - progno s 243 856 1998 Förslag 258 336 1999 Beräkna t 269 337 2000 Beräkna t 279 641 Beloppen anges i tusental kronor