prop · GL0386 · 1998-01-01 00:00:00 — De som arbetar med kulturtidskrifter har också upptäckt möjlig- heten att kommunicera och informera via Internet. Några kulturtidskrifter har egna hemsidor där man har möjlighet att fördjupa debatten, lägga upp kompletterande material, informera och hålla kontakt med läsekretsen. Andra tidskrifter finns enbart tillgängliga i elektronisk form, vilket bl.a. kan bero på att de inte längre klarar av ökade kostnader för tryck, papper och inte minst porto. Många kulturtidskrifter har vidkänts ett stort prenu- merationsbortfall på grund av bibliotekens försämrade ekonomi. Sam- tidigt ökar utnyttjandet av tidskrifterna alltmer i bibliotekens upplys- nings- och informationsarbete. så många uppsöker biblio- teken i syfte att läsa eller låna tidskrifter jämfört med /89. har kostnaderna för tidskrifternas distribution ökat markant. Eftersom kulturtidskrifterna till största delen är prenumererade blir varje portohöjning ytterst kännbar. Enligt statistik som tagit fram har portot för tidskrifter 1995 ökat . Detta skall jämföras med konsumentprisindex som har ökat . Går man tillbaka i tiden , då trycksaksportot försvann, ligger ökningen på över 1 fram . Att få tag på lösnummer av kulturtidskrifter är svårt. De företag som i huvudsak distribuerar vecko- och månadstidningar till återförsäljare som kiosker och tobakshandlare är förhållandevis dyra för kulturtidskrifternas vidkommande. Själva distributionsapparaten är för stor och komplicerad för kulturtidskrifternas små upplagor. Den turbulens med företagsned- läggningar, ägarbyten och ändrad inriktning som ägt rum bland distribu- tionsföretagen har heller inte gynnat kulturtid- skrifternas intressen. Bokhandeln har inget övergripande ansvar att tillhandahålla kulturtidskrifter, utan den försäljning som sker, tillkommer ofta på lokala initiativ och på kulturtidskrifternas egna försälj- ningsinsatser. Från allians till konkurrens och dominans , skriven av på uppdrag av Rådet för mång- fald inom massmedierna, behandlas de problem många tidskrifter har med distribution av lösnummer. För att öka lösnummerspridningen av ett antal special-, opinions- och kulturtidskrifter och därmed undersöka om förbättrad tillgänglighet kan öka läsningen av den här sortens press, före- slås i rapporten ett treårigt försök, i vilket 100 handlare runt om i landet väljs ut som återförsäljare av 30 olika tidskrifter. Försöket föreslås drivas av branschen själv och finansiering sökas från olika håll. 5 Nuvarande statliga stöd till litteratur, bokhandel och kulturtidskrifter Det statliga stödet till litteratur och kulturtidskrifter lämnas inom ramen för tre olika stödordningar och tre olika anslag i statsbudgeten: stöd till utgivning av litteratur, stöd till bokhandel och stöd till kulturtid- skrifter. Stöden lämnas inom ramen för verksamhetsområdet , litteratur och kulturtidskrifter (utgiftsområde 17) och redovisas kort nedan. Verksamhetsområdet omfattar också bl.a. statligt stöd till regional bib- lioteksverksamhet, stöd till En bok för alla AB för utgivning och sprid- ning av kvalitetslitteratur till lågpris, liksom stöd till inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek. Dessa redovisas dock inte närmare eftersom de inte berörs av förslagen i denna proposition. Stöd till utgivning av litteratur Det statliga utgivningsstödet infördes sedan 1968 års litteratur- utredning pekat på en kraftigt försämrad situation för kvalitetsboken, med ökade kostnader för förlagen, stigande bokpriser, färre debutanter och svårigheter att ge ut udda böcker. För att stödet effektivt skulle främja just den kvalitetslitteratur som hade svårt att hävda sig på den kommersiella marknaden, utformades det som ett selektivt stöd för en- skilda boktitlar inom olika litteraturkategorier. Så har det också förblivit. Stödet regleras i förordningen (1993:449) om statligt litteraturstöd och är indelat i åtta olika stödordningar: ny svensk skönlitteratur för vuxna, skönlitteratur för vuxna i svensk översättning, facklitteratur för vuxna, barn- och ungdomslitteratur, bildböcker och bildverk för vuxna, klassisk litteratur (inkl. lagerstöd), tecknade serier för barn och ungdom samt litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. Därutöver har, i särskild ordning inom ramen för utgivningsstödet, även en klassikerserie för skolan producerats. Målsättningen om produktion av 100 titlar är nu upp- fylld och medel anslås fortsättningsvis för lagerhållning och ny- tryck. Stödbeloppen i utgivningsstödet baseras på arkersättning, där ett ark motsvarar 16 trycksidor. Utgivningsstödet prövas efter ansökan av Sta- tens kulturråd och kan sökas av förlag eller utgivare verksamma i Sve- rige. Det avgörande kriteriet för om stöd beviljas är bokens litterära kva- litet. För att, så långt som möjligt, undvika statlig styrning av utgiv- ningen är större delen av stödet konstruerat som ett efterhandsstöd som söks efter det att boken har kommit ut. Förhandsbesked kan lämnas i vissa fall. När det gäller klassisk litteratur lämnas dock stödet före utgiv- ningen i form av produktionsstöd. Möjligheter att få produktionsstöd finns även för andra typer av litteratur när det gäller särskilt kostsamma utgåvor. För litteratur på invandrar- och minoritetsspråk lämnas stödet i form av verksamhetsbidrag till förlag. Till utgivningsstödet är en prispress kopplad, vilket innebär att förla- gen inte får överstiga vissa angivna maximipriser, förlagsnettopriser, för titlar som de söker stöd för. Dessa förlagsnettopriser, eller F-priser som de kallas i dagligt tal, fastställs av efter över- läggningar med branschen. Om F-priset överskrids reduceras stödbe- loppet eller, om överskridandet är stort, tas ansökan inte upp till behand- ling. Andra krav som ställs för att en titel skall kunna erhålla utgivnings- stöd är att den finns tillgänglig för distribution i bokhandeln. Således krävs det att utgåvan finns med i en lagerkatalog som är tillgänglig i bokhandeln samt att den förses med ett svenskt ISBN. För är anvisade för stöd till utgivning av litteratur. Stöd till bokhandeln Det statliga stödet till bokhandeln är indelat i kredit-, sortiments- och katalogdatorstöd och handhas av (). Stödet regleras i förordningen (1985:525) om statligt stöd till bok- handeln och det övergripande syftet med stödet är att behålla, och om möjligt förstärka, ett vittförgrenat bokhandelsnät och öka tillgängligheten av kvalitetslitteratur i bokhandeln. Kreditstödet infördes och dess syfte är att säkerställa en funge- rande bokdistribution genom att underlätta investeringar i bokhandeln. Kreditstöd lämnas i första hand för att upprätthålla fortsatt drift av bok- handlar på mindre eller medelstora orter, men också för nyetablering av bokhandel på orter som saknar en sådan. Stödet ges i form av lån för exempelvis ombyggnad av affärslokal, inredning, lagerinvestering eller övertagande av hyresrätten till en affärslokal. Två typer av lån före- kommer: avskrivningslån, som är ränte- och amorteringsfria och skrivs av , och investeringslån som skall betalas tillbaka inom loppet av . För att hjälpa mindre bokhandlar att hålla ett brett sortiment av kvali- tetslitteratur infördes sortimentsstödet . Syftet med stödet är att underlätta för servicebokhandeln att lagerhålla ett, i förhållande till bok- handelns storlek, bra urval av god och efterfrågad litteratur. För att er- hålla stöd skall bokhandeln dels vara ansluten till Seeligs nyhetsabonne- mang för servicebokhandel, dels ha köpt in allmänlitteratur för lägst och högst av . Bok- handeln är indelad i storleksklasser och skall ta emot mellan 400 och 1 000 titlar av den litteratur som ingår i Seeligs nyhetsabonnemang. In- köpen skall göras under kalenderåret efter det att ansökan lämnats. Katalogdatorstödet tillkom för att ge servicebokhandlarna möjlighet att investera i en katalogdator. Det syftar till att ge invånarna på mindre orter information om och tillgång till alla böcker som finns tillgängliga på marknaden. Liksom sortimentsstödet ges det till bokhandlar vars inköp av allmänlitteratur ligger . Katalogdatorstödet lämnas i form av stöd till in- vesteringar och driftskostnader för anslutning till bokbranschens datori- serade katalog- och ordersystem. För är anvisade för stöd till bokhandeln. Stöd till kulturtidskrifter Statligt stöd till kulturtidskrifter inrättades med stödet till dags- pressen som förebild och med samma motivering som gäller än ; att kulturtidskrifterna har stor betydelse för den allmänna debatten i kultu- rella, sociala och politiska frågor och därmed för den demokratiska pro- cessen i landet. Syftet med stödet är att det skall garantera en kulturellt värdefull mångfald i tidskriftsutbudet. Stödet regleras i förordningen (1993:567) om statligt stöd till kulturtidskrifter och lämnas dels som pro- duktionsstöd, dels som utvecklingsstöd. Produktionsstödet lämnas som bidrag till en kulturtidskrifts produktionskostnader, medan utvecklings- stödet är avsett för utvecklingsinsatser när det gäller marknadsföring, teknik och utbildning. För att få stöd måste en tidskrift under redovis- ningsåret beräknas gå med förlust och den skall vidare vara spridd i hela landet. Ansökningar om stöd prövas av . För är anvisade för stöd till kulturtid- skrifter. 6 Stöd för utgivning och distribution av litteratur Regeringens förslag: Ett utvidgat statligt stöd införs för utgivning och distribution av litteratur. Regeringens bedömning: Det nuvarande stödet till utgivning av litte- ratur bör ökas med för att även rymma det utvid- gade stödet till utgivning och distribution av litteratur. förslag: Överensstämmer i huvudsak med rege- ringens förslag. Regeringens förslag avviker från utredningens förslag på det sättet att bokhandeln föreslås få del av de distributionsstödda titlarna på samma villkor som biblioteken. Remissinstanserna: Remissopinionen är i stort sett positiv till utred- ningens förslag om distributionsstöd till bibliotek. stödjer förslaget, men anser att utgivningsstödet måste förstär- kas. Reaktionerna från länsbiblioteken varierar. Flera är positiva till stö- det om distributionen kan lösas på ett sätt som kräver ett minimum av personalresurser och fraktkostnader. Några anser att distributionen bör ske direkt till kommunbiblioteken medan andra anser att förslaget ger länsbibliotek och kommunbibliotek möjlighet till utökad samverkan. menar att de konkreta frågorna om böckernas hante- ring inte är tillräckligt utredda. Flera remissinstanser är kritiska till utredningens förslag om ett särskilt stöd för distribution till bokhandeln. Bl.a. motsätter sig att förslaget genomförs, med hänvisning till att det inte är konkurrensneutralt i förhållande till det föreslagna distributions- stödet riktat till biblioteken. Större delen av remissopinionen tillstyrker utredningens förslag om att en upplagespärr införs. bedömer att förslaget är en rimlig kompromiss mellan vanligt förekommande ståndpunkter; å ena sidan uppfattningen att titlar i stora upplagor inte behöver litteraturstöd, å andra sidan uppfattningen att enbart kvalitet skall vara ett kriterium för bedömning. motsätter sig förslaget om en upplagespärr bl.a. mot bakgrund av att föreningen anser att det syftar till att utesluta kommersiellt framgångsrika böcker även om de är av hög kvalitet. Förslaget om att stöd till litteratur på invandrar- och minoritetsspråk i fortsättningen skall utgå till titlar och provöversättningar bemöts mycket positivt av remissinstanserna. m.fl. stöder grundtanken att stödet skall vara ett titelstöd och betonar att flera invand- rargrupper lider stor brist på litteratur på det egna språket. En enig remissopinion stöder förslaget att utgivningsstöd även skall kunna lämnas till nya medier som bl.a. cd-rom och digital publicerings- teknik. tidigare överväganden: Statligt stöd till utgivning av litteratur infördes första gången /76 (prop. 1975:20, bet. 1975:KrU12, rskr. Genom beslut (bet. 1977/78:KrU22, rskr. 1977/78:274) reformerades stödet och fick i stort sett den nuvarande utformningen. beslutade /93 att grunderna för utgivningsstödet skulle ligga fast (prop. 1992/93:100 bil. 12, bet. 1992/93:KrU26, rskr. 1992/93:319). Skälen för regeringens förslag och bedömning: Bokutgivningen i ligger på en hög nivå internationellt sett. Med tanke på det be- gränsade svenska språkområdet finns det en betydande bredd och mång- fald i utbudet. Några mycket stora förlag dominerar utgivningen, men små och medelstora förlag står för en betydande del av kvalitetsutgiv- ningen. visar att det nuvarande stödet för utgivning av littera- tur har stor betydelse för förlagens, inte minst de mindre och medelsto- ras, möjligheter att ge ut kvalitetslitteratur. Stödet bidrar till att en bredd i utgivningen kan upprätthållas. Möjligheten till ekonomiskt stöd gör att förlagen vågar ge ut kulturellt värdefull litteratur även om den inte kan förväntas bli kommersiellt framgångsrik. Mot denna bakgrund är det av största vikt att ett statligt stöd för utgivning av litteratur finns kvar även i Det nuvarande utgivningsstödet är emellertid helt inriktat på att stödja utgivningen av kvalitetslitteratur. Den vidare spridningen av de utgiv- ningsstödda titlarna bygger på förlagets möjligheter att sälja böckerna. visar att endast en relativt liten del av den utgivnings- stödda litteraturen når ut till allmänheten. Det är mycket svårt för i syn- nerhet de små förlagen att få till stånd en bra distribution av sina titlar. En betydande del av den tryckta upplagan ligger därför kvar osåld efter utgivningen. I likhet med bokutredningen och flertalet remissinstanser bedömer re- geringen att det är angeläget att det nuvarande utgivningsstödet byggs ut till ett stöd som även omfattar distributionsledet. Skälet för detta är att den litteratur som bedöms vara av en sådan kvalitet att den berättigar till statligt utgivningsstöd också bör göras tillgänglig för en bred allmänhet. Det nya stödet bör avse distribution av ett visst antal exemplar av varje utgivningsstödd titel till såväl folkbibliotek som till en grupp bokhandlar på samma villkor. Syftet med det nya stödet är att tillförsäkra den en- skilde medborgaren bättre tillgång till en bred och kvalitativt värdefull bokutgivning som ger möjlighet till ökad kunskap och kulturell upple- velse. har för sitt förslag om distributionsstöd inspirerats av den inköpsordning som finns i . Den innebär att köper in drygt 1 500 exemplar av ca 400 titlar och distribuerar dessa till landets bibliotek. Regeringens förslag till distributionssystem innebär en flexibel distributionsform och därmed möjligheter till ett aktivt läsfrämjande arbete. Distributionen av utgivningsstödda titlar blir ett gott komplement till det statliga stödet till folkbibliotekens inköp av valfri litteratur som riktar sig till barn och ungdom. I det följande redogör regeringen för de grunder som bör gälla för det nya utgivnings- och distributionsstödet, liksom de litteraturkategorier som skall kunna erhålla stöd. Det ankommer på regeringen att utforma närmare föreskrifter om villkoren för stöd till utgivning och distribution av litteratur. Grunderna för utgivnings- och distributionsstödet I avsnitt 5 ovan lämnas en närmare beskrivning av det nuvarande statliga stödet för utgivning av litteratur. Det avgörande kriteriet för om stöd be- viljas är bokens litterära kvalitet. Stödet är, med några undantag, kon- struerat som ett efterhandsstöd som söks av förlagen efter det att boken har kommit ut. Stödbeloppen baseras på s.k. arkersättning. Till utgiv- ningsstödet är vidare en prispress kopplad, vilken innebär att förlagens prissättning för titlar som de söker stöd för inte får överstiga vissa angiv- na maximipriser. Andra krav som ställs för att en titel skall kunna erhålla utgivningsstöd är att den skall finnas tillgänglig för distribution i bok- handeln. Dessa grundläggande villkor för det nuvarande utgivningsstödet har visat sig vara ändamålsenliga och bör därför kvarstå oförändrade i den nya stödordningen för utgivnings- och distributionsstöd. Vissa mindre ändringar föreslås dock i stödordningen för litteratur på invandrar- och minoritetsspråk, som en helt ny stödkategori föreslås (se nedan). Därtill bör fogas vissa nya generella villkor. Ett sådant är att förlagen för att erhålla statligt stöd för utgivning måste åta sig att för distribution tillhandahålla ett visst antal exemplar av varje utgivningsstödd titel för distribution till folkbibliotek och bokhandel. För distribution till folkbiblioteken skall antalet exemplar motsvaras av anta- let kommuner i landet. För distribution till bokhandeln skall antalet exemplar uppgå till högst 100. Detta innebär att biblioteken får ca 200 000 böcker samt att bokhandeln erbjuds ca 70 000 böcker. Fördelningen till länsbiblioteken bör ske . Distributionen skall ske via . Förlagen kompenseras för distributionen inom ramen för ut- givningsstödet av förlagsnettopriset. Regeringen anser, i likhet med bokutredningen, att länsbiblioteken med den kunskap de har om regionen, kan samordna fördelningen av titlarna på kommunerna inom länet med målet att göra kvalitetslitteraturen tillgänglig för en bred allmänhet. En viktig uppgift för länsbiblioteken kan därmed vara att medverka till marknadsföringen av de distributionsstödda titlarna. Flera länsbibliotek har i sina remissyttranden påtalat risker med att hanteringen av alla böcker kan komma att medföra ökade kostnader, merarbete och fördelningsproblem. Sådana problem bör dock kunna undvikas om den praktiska hanteringen görs så smidig och flexibel som möjligt och föregås av en noggrann planering. har med sin kunskap om branschen och biblioteken bedömt att rutiner för bok- hanteringen kan anpassas flexibelt. I de förarbeten som redan nu gjort i samband med bokutredningens förslag om ett distributions- system, beläggs detta ytterligare. Det bör därför ankomma på att i samråd med länsbiblioteken planera arbetet och utforma rutiner som ger möjlighet till olika regionala lösningar. En utgångspunkt bör vara att länsbiblioteken i samarbete med kom- munbiblioteken fritt får disponera och fördela titlarna. Staten bekostar transporterna från förlag till länsbibliotek inom ramen för utgivnings- och distributionsstödet. I län med länsbibliotek som har väl utbyggda transportsystem och relativt få kommuner bör den vidare distributionen inte utgöra några större problem. bör dock under förbe- redelsearbetet beakta eventuella komplikationer som kan uppstå i andra län och därmed medverka till att extrakostnader för länsbiblioteken inte uppkommer. Distributionen till bokhandeln medger att upp till 100 bokhandlar del- tar i distributionssystemet. Erbjudandet om att delta skall rikta sig till bokhandlar utanför servicebokhandlargruppen. Sortimentsstödet för ser- vicebokhandlargruppen föreslås förstärkas (se avsnitt 8). En preliminär information bör kunna ges och utlysning genomföras av Sta- tens kulturråd . Mellan förlag och bokhan- del finns i flertalet fall inarbetade distributionskanaler som även här blir en naturlig länk när det gäller distributionen av de utgivningsstödda titlarna. Det ankommer vidare på att i samverkan med bok- handel och förlag utforma lämpliga distributionsrutiner. Regeringen för- utsätter att böcker som bokhandeln erhållit inom ramen för distributions- stödet inte omfattas av någon retur till förlagen. Ett annat nytt villkor i utgivnings- och distributionsstödet gäller inrät- tandet av en s.k. upplagespärr. visar att flera av de titlar som fått utgivningsstöd inom kategorierna svensk skönlitteratur, översatt skönlitteratur och barn- och ungdomslitteratur, har tryckts i 10 000- 30 000 exemplar. Vissa har t.o.m. tryckts i 80 000-90 000 exemplar. Av de titlar som fått utgivningsstöd är det som trycks i upp- lagor över 10 000 exemplar. För att statens resurser skall utnyttjas effek- tivt föreslår bokutredningen att en reducering av utgivningsstödet bör ske när förstaupplagan ligger på en nivå där boken av egen kraft bär upp de ekonomiska kostnaderna. Utredningen anser att denna nivå i normalfallet ligger på 6 000 exemplar. Regeringen föreslår, i likhet med bokutredningen och flertalet remiss- instanser, att en upplagespärr införs som ett villkor i stödordningen för utgivnings- och distributionsstöd. Upplagespärren innebär att stödbelop- pet reduceras när en bok trycks i en förstaupplaga som innebär att boken kan beräknas gå med vinst. Det grundläggande kravet på kvalitet är oförändrat. Också med en upplagespärr kommer en titel att kunna få stöd, om än reducerat, även om den tryckts i en hög upplaga. Med en sådan spärr skapas ekonomiskt utrymme för fler titlar att få del av det statliga utgivningsstödet. Det bör ankomma på att bedöma vilken upplagenivå som är en rimlig gräns. anser regeringen det lämpligt att utgå från bokutredningens bedömning på 6 000 exemplar. Den fortsatta prövningen av upplagenivån bör ske i samband med de överläggningar som har med bran- schen om högsta tillåtna förlagsnettopris. Stöd till olika litteraturkategorier Enligt gällande bestämmelser kan utgivningsstöd lämnas till åtta olika litteraturkategorier. Dessa är ny svensk skönlitteratur för vuxna, skön- litteratur för vuxna i svensk översättning, facklitteratur för vuxna, barn- och ungdomslitteratur, bildböcker och bildverk för vuxna, klassisk litte- ratur, tecknade serier för barn och ungdom samt litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. Dessa litteraturkategorier bör bibehållas i det nya utgivnings- och distributionsstödet, med vissa justeringar och komplette- ringar som regeringen redogör för nedan. skall även i fortsättningen avgöra den närmare fördelningen av anslagsmedlen på de olika litteraturkategorierna. Indelningen i olika litteraturkategorier innebär att stödet täcker i stort sett alla kategorier av allmänlitteratur. Systemet med titelstöd innebär också att krav på kvalitet kan ställas inom samtliga kategorier. Efter- handsstödet medför även att förlagen måste bära den ekonomiska risken utan att staten styr utgivningsbesluten. För utgivning inom vissa littera- turkategorier måste dock undantag kunna göras från dessa regler. Det gäller den utgivning som med all säkerhet inte skulle komma till stånd alls om det inte fanns möjlighet till stöd eller beslut om stöd i förväg. Det nuvarande stödet till litteratur på invandrar- och minoritetsspråk lämnas i form av verksamhetsbidrag till förlag. Det innebär att stödet inte är avsett för en särskild titel, utan för litteratur som förlaget själv be- stämmer och som anses vara av värde för en invandrargrupp. En kvali- tetsbedömning skall i princip även här ligga till grund för beslut om stöd. Det finns emellertid betydande svårigheter att finna former för en sådan bedömning, då den berörda litteraturen omfattar ett flertal olika språk. Mot denna bakgrund bör bokutredningens förslag i den här delen genom- föras. Stödordningen för litteratur på invandrar- och minoritets-språk förändras därmed till ett titelstöd som ett stöd för provöversätt- ning till svenska inrättas. Översättningsstödet innebär att förlagen får möjlighet att ansöka om medel till en provöversättning av delar av en författares verk. Därefter kan förlaget bedöma om utgivningen är intressant och ansöka om utgiv- ningsstöd hos . Målet är även i fortsättningen att titlar som får statligt utgivningsstöd skall ges ut på originalspråket. I vissa fall bör litteratur på invandrar- och minoritetsspråk också kunna få stöd för utgivning på svenska. bör även i fortsättningen särskilt be- akta de befolkningsgrupper i landet som på grund av krig, svag in- frastruktur eller liknande saknar litteratur på sitt eget språk. Den nya informationstekniken öppnar andra vägar för författare att lagra och sprida sina texter än på papper. Digital publiceringsteknik och Internet kan få stor betydelse för att öka tillgängligheten till litteratur på t.ex. invandrar- och minoritetsspråk. Multimedia och kassettböcker kan också vara viktiga medel för att introducera läsovana människor till litte- raturens värld.