prop · GL031D17 · 1998-01-01 00:00:00 — Utifrån den statliga utvärderingen, remissbehandlingen därav och inte minst den breda debatt som bedrivits inom folkbildningsorganisationerna avser regeringen att återkomma till i frågan. Folkbildningens roll i Folkbildningen har en viktig roll i den femåriga vuxenutbildningssatsningen. Målgruppen för är i första hand vuxna arbetslösa som helt eller delvis saknar treårig gymnasiekompetens, men också anställda som helt eller delvis saknar denna kompetens skall kunna delta. som folkhögskolor har långvarig och omfattande erfarenhet av att rekrytera studieovana vuxna och av en pedagogik som utgår från vuxnas egna erfarenheter och kunskaper. Inom ramen för har 10 000 platser avsatts direkt till folkhögskolorna att fördelas via . Kommunerna har ansvaret för huvuddelen av , med undantag för den satsning som görs på folkhögskolan och i kvalificerad yrkesutbildning. Kommunernas ansvar innebär att inventera målgruppens utbildningsbehov, organisera rekrytering och vägledning samt se till att efterfrågad utbildning anordnas. Genom att ta vara på skilda utbildningsanordnares, t.ex. studieförbund eller folkhögskolor, olika arbetssätt och erfarenheter ökar kommunernas möjligheter att erbjuda utbildning som svarar mot den enskildes önskemål, behov och förutsättningar. När kommuner anlitar andra utbildningsanordnare måste det ske i form av upphandling. I sina förfrågningsunderlag kan kommunerna beskriva de pedagogiska, metodiska och organisatoriska krav man ställer. Inkomna anbud skall då bedömas utifrån såväl sina innehållsmässiga kvalitéer som begärt pris. som folkhögskolor kan på så sätt, på uppdrag av kommuner, genomföra vuxenutbildning med en inriktning och uppläggning som bygger på folkbildningens arbetssätt. Inom ramen för kan kommuner dessutom upphandla folkhögskolekurser. Folkhögskolan kan därmed få möjlighet att genomföra folkhögskolekurser utöver de 10 000 platser som fördelats av . En stor utmaning för är att nå de grupper som inte tidigare självmant sökt sig till vuxenutbildning. Uppsökande verksamhet, vägledning, orienteringskurser eller prova-på-kurser har stor betydelse. och folkhögskolor har viktiga uppgifter, när det gäller att minska tröskeln för studieovana. innebär en kraftig volymökning av vuxenutbildningen men också en förnyelse av vuxenutbildningen såväl pedagogiskt, organisatoriskt som innehållsmässigt. Den delegation regeringen tillsatt för att leda arbetet med kommer att nära följa verksamheten i direkt dialog med kommunerna fram till dess tar över ansvaret . Intrycket är att en stor del av kommunerna är mycket intresserade av att anlita folkbildningen. Det gäller särskilt för orienteringskurser för grupper av studieovana som behöver få känna sig för innan de är beredda att välja inriktning och göra upp sin handlingsplan eller studieplan. En av de frågor som kommer att ges särskild uppmärksamhet i delegationens kontakter med kommunerna är folkbildningens roll i . Uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor har för under anslaget Bidrag till folkbildningen anvisat för bidrag till uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor. För information vill regeringen meddela att regeringen genom beslut fördelat dessa medel enligt följande. har därvid fördelats efter medlemsantal i organisationen, har fördelats efter antalet korttidsutbildade medlemmar i organisationen och slutligen har varje organisation fått ett grundbelopp på . har anmält att den ej önskat ta del av stödet. Varje organisation har inkommit med en plan för utbildningen . Organisationerna skall redovisa genomförd verksamhet i en rapport till . Bidraget skall bl.a. avse insatser i organisationerna för att stimulera och utveckla uppsökande verksamhet så att intresset för studier och utbildning kan breddas, i första hand för de i prioriterade grupperna. Verksamheten är således ett viktigt bidrag till . Regeringen har under anslaget Bidrag till folkbildningen beräknat ett oförändrat bidrag på . Försöksverksamhet inom folkbildningen Under har regeringen ur anslaget Bidrag till folkbildningen fördelat ca till fortsatt försöksverksamhet med distansutbildning vid folkhögskolor och studieförbund. Försöksverksamheten bedrivs som ett led i () arbete. DUKOM kommer att lämna sitt slutbetänkande. Regeringen anser det vara naturligt att medel motsvarande denna resurs, , även för får användas för försöksverksamhet inom folkbildningen. Regeringen avser att ge i uppdrag att fördela medlen. 15.3 Anslag L 1. Därav 1996 Utgift 2 467 844 2 357 533 Utgifts- prognos 2 357 533 1998 Förslag 2 418 014 1999 Beräkna t 2 466 374 2000 Beräkna t 2 515 701 Beloppen anges i tusental kr Statsbidrag utbetalas till , som ett samlat finansiellt stöd till folkbildning. Enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen lämnar statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund. beslutar vilka som skall tilldelas statsbidrag och fördelar tillgängliga medel till dem. Syftet med statsbidrag till folkbildningen är att stödja en verksamhet som gör det möjligt för människor att påverka sin livssituation och skapa ett engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Verksamheter som syftar till att utjämna utbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället skall prioriteras liksom verksamheter som anordnas för utbildningsmässigt, socialt eller kulturellt eftersatta grupper. Från detta anslag utbetalas även bidrag till föreningen i . Regeringens överväganden har lämnat en årsredovisning för verksamheten under /96. Av denna framgår bl.a. följande. har under /96 fördelat de 3 i statsbidrag som stått till förfogande enligt följande: Studieförbunden totalt 1 eller , Folkhögskolorna totalt 1 eller , , för administration och information samt FoU-verksamhet totalt, eller . Antalet studietimmar inom studieförbundens cirkelverksamhet under /96 uppgick till ca för hela 18-månaders- perioden. För var motsvarande antal studietimmar ca 12 miljoner, vilket innebär en minskning med jämfört med /95. Hela denna minskning är relaterad till den kraftigt ökade verksamhet för arbetslösa för vilken folkbildningen tilldelats särskilda resurser. Andelen kvinnor bland deltagarna utgjorde vilket innebär samma andel som 1994/95. Andelen invandrare och handikappade som deltagit i studiecirklar som tillkommit till följd av särskilt riktade insatser utgjorde respektive av det totala antalet deltagare. Detta innebär att gruppen invandrare ökade något jämfört med /95. Studierna inom området beteendevetenskap och humaniora svarade för och området samhällsvetenskap och information för . Matematik och naturvetenskap svarade för och det estetiska området för . Språkområdet svarade för och de övriga ämnenas andel var . Detta innebär endast små förändringar mellan de olika områdena jämfört med /95. Antalet genomförda kulturprogram ökade med och antalet arrangemang i form av övrig folkbildningsverksamhet med . konstaterar att studieförbunden genom organisatoriska förändringar och omfattande rationaliseringar kunnat omdisponera sina resurser för att behålla folkbildningsaktiviterna i en fortsatt hög omfattning trots att de offentliga bidragen minskat. Vad gäller folkhögskolans långa och korta kurser har verksamheten haft ungefär samma omfattning som under /95. Mätt i deltagarveckor svarade de långa kurserna för och de korta kurserna för . Antalet studerande i folkhögskolans långa kurser var /96 totalt ca 42 000 och i korta kurser ca 229 000. deltog ca 23 100 i de långa kurserna och ca 157 300 i de korta kurserna. De allmänna behörighetsgivande kurserna (långa) svarade för av verksamheten och de yrkesinriktade kurserna (i regel långa) för . De estetiska kurserna svarade för , övriga kurser för och de korta kurserna för . Förändringarna jämfört med /95 är små. Andelen kvinnor i de långa kurserna var och i de korta kurserna . Invandrarnas andel i de långa kurserna utgjorde . Deltagare med funktionsnedsättningar och övriga handikapp utgjorde av samtliga deltagare i de långa kurserna. Motsvarande andel i de korta kurserna var . I samtliga fall var andelen oförändrad jämfört med /95. Vad gäller folkhögskolans verksamhet med särskilda insatser för arbetslösa under /96 konstaterar att den i ett 12-månaders perspektiv uppvisat i stort sett samma siffror som /95 vad gäller volym, deltagare och innehåll. För hela har getts 1 707 kurser, antalet deltagarveckor har varit 505 651 och antalet deltagare 23 836, varav kvinnor. Andelen invandrare har utgjort . Rådet gör den bedömningen att volym- och innehållsmålen för verksamheten väl har uppfyllts. Under anslaget har anvisats för försöksverksamhet med distansutbildning vid folkhögskola eller studieförbund under /96. Regeringen har genom beslut och , efter förslag från , fördelat dessa medel till försöksverksamhet med distansutbildning vid folkhögskola eller studieförbund påbörjade under /96. Under anslaget har anvisats för motsvarande verksamhet under . Regeringen har genom beslut fördelat dessa medel till projekt som påbörjats under /96 och som , efter yttrande av , ansett vara särskilt värdefullt att kunna få fullfölja sin verksamhet. Slutsatser Enligt regeringens mening har folkhögskolorna och studieförbunden bedrivit en verksamhet som väl uppfyller de syften som regeringen ställt upp för statsbidrag till folkbildningen under /96. Motsvarande gäller för de särskilda resurser som anvisats av arbetsmarknadspolitiska skäl. För de 10 000 folkhögskoleplatserna ingående i beräknar regeringen en kostnad på . För fortsatt stöd till uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor beräknar regeringen en kostnad på . Till föreningen folkhögskola i föreslås ett anslag på . För försöksverksamhet inom folkhögskolor och studieförbund beräknar regeringen en kostnad på . Det totala medelsbehovet under anslaget för blir därmed 2 (inkl. pris- och löneomräkning). Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen Därav 1996 Utgift 66 159 68 416 Utgifts - progno s 68 416 1998 Förslag 70 325 1999 Beräkna t 71 851 2000 Beräkna t 73 411 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget utbetalas statsbidrag till utbildningsstöd (SISUS) för vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. De övergripande målen för SISUS verksamhet är att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för i första hand unga och vuxna personer med funktionshinder samt administrera och utveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen. () vid ansvarar för fördelningen av statsbidrag till folkhögskoleförlagd teckenspråksutbildning, tolkutbildning för döva, dövblinda och vuxendöva samt teckenspråkslärarutbildning. Dessa utbildningar skall planeras i samverkan med berörda handikapporganisationer. Regeringens överväganden Resultatinformation utbildningsstöd (SISUS) Av Sisus årsredovisning framgår att antalet kursdeltagare med funktionshinder vid folkhögskola har ökat mellan läsåren 1994/95 och 1995/96 både vad gäller långa kurser (eller längre) och korta kurser. Antalet kursdeltagare i långa kurser har totalt ökat med . Antalet synskadade kursdeltagare har ökat med och antalet kursdeltagare med psykiska funktionshinder med . Vad gäller de korta kurserna har ökningen varit . Under /96 uppgick antalet kursdeltagare med funktionshinder i folkhögskolans långa kurser till totalt 2 884. Detta motsvarar av det totala antalet studerande i de långa kurserna. Motsvarande andel i de korta kurserna var . vid () Sammanlagt nio folkhögskolor bedriver utbildning inom området, huvudsakligen förberedande 2-årig utbildning i teckenspråk, 2-årig utbildning till dövblindtolk/teckenspråkstolk, 2,5-årig utbildning till vuxendövtolk samt ettårig teckenspråkslärarutbildning. 13 redan verksamma teckenspråkslärare har genomgått utbildning om 20 poäng i teckenspråk vid och . TÖI bedömer att antalet utbildade tolkar kommer att öka markant under de kommande läsåren. De redovisade planerna förutsätter dock att det finns tillräckligt antal deltagare att anta till respektive tolkutbildning och att det finns lärare till utbildningarna. Slutsatser Regeringen har i skrivelse 1996/97:112 Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning kvalitet och likvärdighet anmält sin avsikt att ge om insatser för funktionshindrade vuxenstuderande. har beslutat att ge regeringen tillkänna att frågan om finansieringen av vuxna funktionshindrades studier vid folkhögskola bör ingå i nya uppdrag avseende insatser för funktionshindrade vuxenstuderande (bet. 1996/97:KrU9, rskr. 1996/97:229). Regeringen har för avsikt att ge att se över funktionshindrade elevers situation inom alla former av vuxenutbildning inkl. funktionshindrade elever inom folkhögskolan. har vidare beslutat att ge regeringen tillkänna att en samlad översyn bör göras av utbildningarna för vuxna inom teckenspråksområdet (bet. 1996/97:KrU9, rskr. 1996/97:229). Regeringen har till anmält sin avsikt att ge i skolan () och TÖI ett gemensamt uppdrag att i samråd med berörda myndigheter och organisationer kartlägga och analysera behoven av lärare och andra personer kunniga i teckenspråk inom olika utbildningsformer samt kartlägga behovet av teckenspråkstolkar. När resultatet av kartläggningen och analysen föreligger avser regeringen att ytterligare överväga hur den av begärda översynen skall ske (prop. 1996/97:162). Regeringen har genom beslut gett , i samråd med TÖI, det angivna uppdraget, som skall redovisas till regeringen . I avvaktan på resultaten av angivna översyner bör anslaget för nästa budgetår endast pris -och löneomräknas. Statsbidraget till SISUS för vissa handikappåtgärder inom folkbildningen beräknas till . Statsbidraget till TÖI för tolkutbildning samt teckenspråkslärarutbildning beräknas till . Bidraget till för förvaltningskostnader vid TÖI beräknas till . Därav 1996 Utgift 9 466 8 608 Utgifts - progno s 8 608 1998 Förslag 8 848 1999 Beräkna t 9 024 2000 Beräkna t 9 205 Beloppen anges i tusental kr Anslaget disponeras av Kammarkollegiet som utbetalar medlen till studieförbund och folkhögskolor efter särskilt beslut av vid (). TÖI fördelar statsbidrag för kontakttolkutbildning till studieförbund och folkhögskolor enligt förordningen (1991:976) om statsbidrag till kontakttolkutbildning. Regeringens överväganden Resultatinformation Kontakttolkutbildning har anordnats av 14 folkhögskolor och 17 studieförbundsavdelningar med 4 537 deltagare under /96. Antalet kurser har varit 155 på folkhögskolor och 145 vid studieförbund. Tolkutbildningen har varit grundläggande och omfattat per ämnesområde: sjukvårdstolkning, socialtolkning, arbetsmarknadstolkning och vardagsjuridik. Vidare har anordnats fördjupningskurser i bl.a. rättstolkning och inom vissa av sjukvårdstolkningens specialområden. Utbildningarna vid studieförbund och på folkhögskolor har samlat totalt 4 537 deltagare. TÖI har för att höja kvaliteten på utbildningen gett ett särskilt förstärkningsbidrag för att möjliggöra att anlita tolkar i respektive språk som lärare. TÖI har haft som mål att kontakttolkutbildningen skall innehålla tolk- och terminologiövningar på de flesta aktuella språken under ledning av en erfaren tolk. Slutsatser Regeringen bedömer att kontakttolkutbildningen bör fortsätta i nuvarande form även under . Statsbidraget beräknas till . 16.1 Omfattning/ändamål Detta verksamhetsområde omfattar dels vissa konkreta insatser för ungdomar, dels insatser för att bättre samordna åtgärder inom flera olika verksam- hetsområden ungdomspolitik. Den svenska ungdomspolitiken är sektorsöver- gripande och därmed inte relaterad enbart till en av- gränsad del av samhället. Begreppet ungdomspolitik är i stället en samlande benämning på alla de samhälleliga beslut och åtgärder som påverkar villkoren för ungdomar. Ungdomspolitiken omfattar såväl frågor som påverkar ungdomars villkor som ungdomars förutsättningar inför vuxenlivet. gäller ett antal riktlinjer för ung- domspolitiken som antagits av . I syfte att ersätta dessa med mål för ungdomspolitiken tillkallade regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté (C 1995:10) med uppgift att bl.a. föreslå mål samt metoder för styrning, uppföljning och utvärdering av ungdomspolitiken. Kommittén överlämnade sitt slutbetänkande Politik för unga (SOU 1997:71) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . är den myndighet som har regeringens uppdrag att samordna ungdomspolitiken. Myndigheten handlägger också frågor om stöd till barn- och ungdomsorganisationer enligt förordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Barn- och ungdomsorganisationerna spelar en viktigt roll när det gäller ungdomars demokratiska skolning bl.a. genom att ungdomarna själva har inflytande över och ansvar för att styra en omfattande verksamhet. Det statliga bidraget till ungdomsorganisationer är ett konkret sätt att stödja ungdomars eget engagemang och utgör därför en viktig del av ungdomspolitiken. Stödet bidrar även till att ungdomar ges bättre möjlighet till en aktiv fritid. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 183,0 107,5 122,7 108,5 108,8 109,2 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall. Genom en omfördelning inom trettonde huvudtiteln /96 har ramanslaget D 1 Ungdoms- styrelsen tillförts och reservations- anslaget D 2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet tillförts från anslaget D 3 EU:s utbytesprogram Ungdom för . Större förändringar Fr.o.m. ansvarar för EU:s ungdomsutbytesprogram Ungdom för samt för samordningen av information om internationellt ungdomsutbyte. Dessa uppgifter har myndigheten övertagit från ungdomsutbyte som därefter avvecklats. Prioriteringar för Ett system för mål- och resultatstyrning av ung- domspolitiken skall utvecklas och börja tillämpas. 16.2 Resultatbedömning och slutsatser Ett övergripande mål för ungdomspolitiken är att främja goda levnadsvillkor för ungdomar. arbete med att samordna och utveckla olika insatser inom ungdomsområdet är av väsentlig betydelse för detta arbete. har underlag tagits fram som ger en mer heltäckande bild av ungdomars villkor i samhället. Denna kunskap har, tillsammans med erfarenheter från nyskapande projektverksamhet, bl.a. medverkat till en utveckling av insatser inom väsentliga politikområden som t.ex. arbetsmarknadsområdet. För att stärka ungdomars delaktighet pågår ett arbete med att utveckla nya modeller för ungas inflytande på lokal nivå. Ett resultat är att ett 70-tal kommuner infört lokala ungdomsråd. Vidare har ett utvecklingsarbete för att stärka flickors villkor i samhället påbörjats. Detta arbete har utvidgats från att tidigare främst vara en angelägenhet för föreningslivet till att omfatta även andra aktörer så som myndigheter och kommuner. trädde nya bidragsregler i kraft genom en ny förordning (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Det nya bidragssystemet har inneburit att bidragsgivningen i ökad utsträckning har relaterats till målen för stödet. De av fastställda målen för statsbidragen till ungdomsorganisationerna är att främja barns och ungdomars demokratiska fostran, främja jämställdhet mellan könen, främja jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper, ge barn och ungdomar en meningsfull fritid och engagera fler ungdomar i föreningslivet. Det nya bidragssystemet har lett till en mer aktiv dialog mellan staten och organisationerna, vilken har startat en process inom föreningslivet. I flera fall har detta medfört en utveckling i riktning mot målen, bl.a. genom att ungdomar har fått ett ökat inflytande över sina egna organisationer. 16.3 Anslag M 1. 1 Anslag s- sparan de 628 Därav 1996 Utgift 9 920 Utgifts - progno s 12 447 1998 Förslag 12 101 1999 Beräkna t 12 446 2000 Beräkna t 12 802 Beloppet anges i tusental kronor En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att hade ett an- slagssparande på . Innevarande budgetår visar dock utfallet att anslaget och anslagssparandet kommer att förbrukas . Regeringens överväganden Resultatinformation De övergripande målen för verk- samhet är att främja goda uppväxtvillkor för ungdomar samt verka för att unga människor görs delaktiga i samhällsutvecklingen. har, i enlighet med de krav regeringen ställt i regleringsbrev, prioriterat sin utredningsverksamhet såväl kvalitativt som kvantitativt. Denna är sektorsövergripande och täcker allt fler för ungdomspolitiken väsentliga områden. Sedan ombildningen har myndigheten publicerat åtta större utredningar i sin egen rapportserie, bl.a. den s.k. Ungdomsrapporten , Krokig väg till vuxen. Utöver detta har myndigheten producerat en rad mindre undersökningar och kartläggningar, varav en del på regeringens uppdrag. har vidare utvecklat sin infor- mationsverksamhet genom bl.a. ett aktivt arbete med informationsstrategier gentemot olika målgrupper samt genom att utnyttja modern informationsteknik. Bland annat har databasen skapats och lagts ut på Internet. Antalet besökare, dvs. antalet personer som har använt sig av databasen, har ökat kraftigt. Fr.o.m. t.o.m. har Youth haft ca 70 000 besökare varav närmare 40 000 härrör från av . har etablerat myn- dighetens nya ansvar avseende internationellt ung- domsutbyte. Inom ramen för detta arbete har myndigheten, beviljat stöd till projekt som gjort det möjligt för ca 2 500 ungdomar att delta i EU:s ungdomsutbytes- program Ungdom för . Administrationen av bidragen till ungdomsorgani- sationerna har präglats av införandet av det nya bidragssystemet. Som ett led i detta har myndigheten träffat samtliga riksorganisationer som erhållit grundbidrag samt tagit in upplysningar och synpunkter från organisationernas lokalavdelningar genom en enkätundersökning. Myndigheten har vidare ändrat vissa rutiner avseende handläggning av det särskilda bidraget i syfte att mer effektivt stödja förnyelse- och utvecklingsverksamhet utifrån organisationernas egna behov. Regeringen har också noterat att myndigheten vidtagit ytterligare åtgärder för att förstärka kontrollen av underlagen från bidragsmottagande organisationer. I de senaste årsredovisningarna har myndighetens resultatredovisningar alltför mycket haft karaktären av verksamhetsbeskrivning och alltför lite fokuserat på effekter. Under /95 började myn- digheten utveckla en modell för resultatuppföljning med definitioner av verksamhetsmål, prestationer och uppföljningsmetoder. Efter vissa förseningar i detta arbete är det nu regeringens bedömning att en sådan skall kunna presenteras . BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 1 544 4 308 -2 764 36 varav 1996 1 063 2 843 -1 780 37 Prognos 1997 1 400 3 334 -1 934 42 Budget 1998 1500 3 740 -2 240 40 Beräknat 1999 1600 4 076 -2 476 39 Beräknat 2000 1700 4 402 -2 702 39 Den avgiftsbelagda verksamheten, som avser intäkter från publikationer, seminarier och konferenser, är inte skild från myndighetens ordinarie verksamhet. Därför är avsikten inte att den avgiftsbelagda verksamheten skall vara helt kostnadstäckande. Intäkterna därifrån kan ses som ett bidrag till myndighetens totala kostnader. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelse Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende Ung- domsstyrelsen. Slutsatser De övergripande mål som lagts fast för Ungdoms- styrelsen bör även gälla kommande budgetår. Förslag till mål för den framtida ungdomspolitiken bereds i . Dessa kan komma att påverka även målen för myndigheten. Regeringen anser att arbete med att samordna och utveckla olika insatser på ungdomsområdet har utvecklats positivt och konstaterar att myndighetens samarbete med andra myndigheter har ökat. kan redovisa en relativt god samlad bild över ungas levnadsvillkor och förut- sättningar inför vuxenlivet. Regeringen har därmed fått bättre tillgång till beslutsunderlag inför reformer som rör ungdomar. Bidrag till nationell och internationell ungdoms- verksamhet m.m. 1 Anslag s- sparan de 12 252 Därav 1996 Utgift 97 608 Utgifts - progno s 110 241 1998 Förslag 96 389 1999 Beräkna t 96 389