prop · GL0393 · 1998-01-01 00:00:00 — - utvecklas efter sina förutsättningar och stimuleras att använda och att utveckla hela sin förmåga, - upplever att det är meningsfullt och roligt att lära sig nya saker, - ställs inför nya utmaningar, som stimulerar lusten att enskilt och tillsammans med andra utforska, experimentera, pröva, finna lösningar för att erövra nya färdigheter, erfarenheter och kunskaper, - får stöd och stimulans i sin sociala utveckling, - ges goda förutsättningar att bygga upp varaktiga relationer och känna sig trygga i barngruppen, - får stöd och stimulans i sin språk- och kommunikationsutveckling och att det enskilda barnets kulturella och språkliga bakgrund härvid respekteras och beaktas, - ges rika tillfällen att utveckla sin förmåga att bearbeta intryck och upplevelser, tankar och känslor med hjälp av olika uttrycksmedel, - får stöd och stimulans i sin motoriska utveckling, - erbjuds en väl avvägd dagsrytm ifråga om måltider, lek, vila och andra aktiviteter. ta vara på barns vetgirighet, vilja och lust att lära samt stärka barns tillit till den egna förmågan, ge stimulans och särskilt stöd till de barn som befinner sig i svårig- heter av olika slag, väcka, stimulera och stödja barns nyfikenhet och begynnande för- ståelse för skriftspråk och matematik, ge barn möjlighet att uppleva praktisk natur- och kulturvård för att förstå hur egna handlingar kan påverka miljön, ge barn möjlighet att lära känna sin närmiljö och de funktioner som har betydelse för det dagliga livet, komma i kontakt med olika yr- kesfunktioner samt få bekanta sig med det lokala kulturlivet. Barns inflytande I förskolan läggs grunden för att barnen skall förstå och införliva de demokratiska principerna att kunna påverka, ta ansvar och vara delaktiga. Personalen skall med stöd av kontinuerliga observationer, samtal och dokumentation av såväl enskilda barn som barngruppen ta reda på vilka intentioner, behov och intressen som barnen själva på olika sätt ger uttryck för. Detta underlag skall ligga till grund för utformningen av miljön och planeringen av den pedagogiska verksamheten. Barnens sociala utveckling förutsätter att de allt efter förmåga får ta ansvar för sina egna handlingar och för miljön i förskolan. Mål Mål att sträva mot Förskolan skall sträva efter att varje barn har möjlighet att påverka sin situation och får uppleva delaktighet i förändringsarbete, utvecklar sin förmåga att ta ansvar för sina egna handlingar och för förskolans miljö, utvecklar sin förmåga att förstå demokratiska principer, att handla efter dessa och att arbeta i demokratiska former. Mål att uppnå Dessa mål uttrycker vad barnen, med hänsyn till sina individuella för- utsättningar, skall ha uppnått när de lämnar förskolan. Förskolan ansva- rar för att varje barn har utvecklat sin förmåga att säga vad de tänker och tycker, att delta i olika former av samarbete och beslutsfattande. Riktlinjer Alla som arbetar i förskolan skall verka för att det enskilda barnet utvecklar förmåga och vilja till an- svar och inflytande över den sociala och fysiska miljön i förskolan, verka för att varje barns uppfattningar och åsikter respekteras. Förskolläraren skall ta till vara varje barns förmåga och vilja att ta ett allt större ansvar för sig själv och för samvaron i barngruppen, se till att alla barn får möjlighet att efter ökande förmåga påverka verksamhetens innehåll och arbetssätt och bli delaktiga i utvärdering av verksamheten, verka för att flickor och pojkar får lika stort inflytande över och ut- rymme i verksamheten, svara för att barnen erbjuds ett varierat arbetssätt där såväl hela barngruppen som organiserade eller spontant bildade smågrupper används i det pedagogiska arbetet, förbereda barnen för delaktighet och ansvar och för de rättigheter och skyldigheter som gäller i ett demokratiskt samhälle. Förskola och hem Även om föräldrarna/vårdnadshavarna har det yttersta ansvaret för sina barns fostran och utveckling har förskolans betydelse som komplette- rande funktion till föräldraansvaret blivit allt viktigare. Förskolan och barnens föräldrar har ett härigenom ett ömsesidigt ansvar för att skapa bästa möjliga förutsättningar för att varje barn skall kunna utvecklas rikt och mångsidigt. Förskolans arbete med barnen skall därför ske i ett nära och förtroendefullt samarbete med hemmen. Föräldrarna skall göras medvetna om att de har möjlighet att inom ramen för de nationella målen vara med och påverka verksamheten i förskolan. Att varje förskola är tydlig i fråga om mål, innehåll, arbetsformer samt ömsesidiga rättigheter och skyldigheter är en förutsättning för barnens och föräldrarnas möjligheter till reellt inflytande och påverkan. Mål Mål att sträva mot Förskolan skall sträva efter att föräldrarna/vårdnadshavarna får reella möjligheter att utöva inflytande på hur målen konkretiseras i lokala arbetsplaner, tar del i och ges möjlighet att kunna påverka verksamhetens planering och genomförande, blir delaktiga i utvärderingar av verksamheten. Riktlinjer Alla som arbetar i förskolan skall tillsammans svara för att alla barn får en väl anpassad och positiv start i förskolan, visa respekt och förståelse för föräldrarna och känna ansvar för att det utvecklas en nära, och tillitsfull relation mellan förskolans personal och barnets egen familj. Förskolläraren skall ansvara för att varje barn tillsammans med föräldrar/vårdnadshavare får en individuellt anpassad introduktion i förskolan, i samarbetet med barnens föräldrar fortlöpande informera dem om det egna barnets trivsel, utveckling och lärande, ta upp frågor, synpunkter och problem som rör det dagliga arbetet i förskolan samt regelbundet genomföra planerade utvecklingssamtal med föräldrarna, informera om verksamheten i stort, vad man strävar efter och hur man arbetar för att nå målen, hålla sig informerad om det enskilda barnets situation utanför för- skolan och därvid iaktta respekt för barnets integritet, tillsammans med föräldrarna göra en individuell planering för varje barn, tillsammans med övrig personal utveckla formerna för en aktiv daglig kontakt med barnens föräldrar, informera om och diskutera förskolans normer och regler med för- äldrarna, beakta föräldrarnas synpunkter när det gäller planeringen och utvär- deringen av den pedagogiska verksamheten. Samverkan med andra skolformer När barnen slutar i förskolan kommer de att gå vidare till förskoleklas- sen eller den obligatoriska skolan och många av dem också till fritidshem, verksamheter som i allt större utsträckning integreras såväl lokal- som verksamhetsmässigt. För att en pedagogisk kontinuitet skall vara möjlig och övergången underlättas för barnen krävs att de olika verksamheterna har utvecklat en gemensam pedagogisk grundsyn. Förskola, förskoleklass, fritidshem och den obligatoriska skolan har ett gemensamt ansvar för att en samverkan kommer till stånd och att den omfattar både barnen, föräldrarna/vårdnadshavarna och personalen. Förskolan har ansvar för att informera förskoleklassen, den obligatoriska skolan och fritidshemmet om sin verksamhet. När övergången till de nya verksamheterna närmar sig har förskolan den särskilda uppgiften att finna former för att avrunda och avsluta förskoleperioden. Förskolan skall ansvara för att vissa praktiska förberedelser är gjorda och att barnen får en mental förberedelse och beredskap inför den kommande förändringen. Tillsammans med barnens blivande förskollärare, lärare och fritidspedagoger har personalen i förskolan ansvar för att barnen och föräldrarna genom besök och andra arrangemang får kontakt med den blivande förskoleklassen eller och det blivande fritidshemmet. Vid övergången till nya verksamheter skall särskild uppmärksamhet ägnas de barn som har behov av särskilt stöd. I samarbete med barnens föräldrar är det angeläget att ta ställning till hur kontinuiteten i olika stödinsatser samt hur ett eventuellt samarbete med landstingskommunala insatser skall kunna upprätthållas. Förskolechefens/Rektors ansvar Som pedagogisk ledare och chef för förskolan har förskolechef/rektor det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas på att nå de nationella målen. Förskolechefen/rektorn ansvarar för att en lokal arbetsplan upprättas samt för att förskolans verksamhet följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen och till målen i kommunens skolplan och förskolans egen arbetsplan. Det åligger förskolechefen/rektor att hålla sig väl informerad om gällande lagstiftning och aktuell utveckling inom förskolans verksamhetsområde. Förskolechefen/rektorn har det yttersta ansvaret för förskolans verk- samhet och utveckling och därmed inom givna ramar ett särskilt ansvar för att arbetsmiljön i förskolan utformas så att det finns goda förutsätt- ningar att utveckla en god social gemenskap och att bedriva en god pedagogisk verksamhet för barnen, att det skapas ett klimat där utstötning, trakasserier och mobbning bland barn och anställda inte förekommer, att det finns lämplig utrustning och nödvändigt material för verk- samhetens bedrivande såväl inomhus som utomhus, att förskolans personal får möjlighet till den kompetensutveckling och pedagogiska handledning som krävs för att de professionellt skall kunna utföra sitt uppdrag, att det utvecklas former för samarbetet med föräldrar- na/vårdnadshavarna och för information till föräldrarna om verk- samhetens mål, att det i samarbete med hemmet görs en individuell planering för varje barn, att det genomförs regelbundna planerade utvecklingssamtal med föräldrarna, kontakten mellan förskolan och hemmet om det uppstår problem för barnet i förskolan, hälso-, kost- och säkerhetsfrågor i förskolan, resursfördelningen inom förskolan och den förstärkning av resurser som krävs för att tillgodose behovet av stödåtgärder för enskilda barn, att personalen vid behov får tillgång till handledning och konsultation för arbete med barn i behov av särskilt stöd, att förskolan i samarbete med hemmet och, om föräldrarna så önskar, personal från och eventuellt andra resurspersoner utarbetar ett individuellt handlingsprogram för barn i behov av särskilt stöd, samarbetet med individ- och familjeomsorg, barna- vårdscentralen och landstingskommunala insatser, samarbetet med familjedaghemmen och den öppna förskolan, att det utvecklas samverkansformer för övergången från förskola till förskoleklass, obligatorisk skola och fritidshem, förskolans samverkan med skola, kultur-, arbets- och övrigt sam- hällsliv, att all personal är förtrogen med de nationella lagar som har nära beröring med förskolans verksamhet samt . Sammanfattning av remissyttranden över Barnomsorg och skolakommitténs betänkande Att erövra omvärlden - Förslag till läroplan för förskolan (SOU 1997:157) Remissinstanser: Remissyttranden har inkommit från , , (), (), Jämställdhetsombudsamannen (JämO), Statskontoret, (), , i skolan (), i , /, , i , , , , (i lärande), Arbetarskyddsstyrelsen, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , i (LO), Tjänstemännes (), Akademikers (), Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO), , Ungdomar och Vuxna (FUB), , Kristna Råd, demokratiserande och aktiverande skola (DAKS), , , Daghemmet , Förskolan , Daghemmet , Lilla , Magnetens förskola , Solskenets förskola , Öjaby daghem , Solrosens förskola , samt Nya Varvets obligatoriska skola . Dessutom har yttranden inkommit från Svensak kommunalarbetare- förbundet (SKAF), personalen vid kommuns öppna förskolor, Skolledarna, , Lillsidans Öppna förskola , (), Förskollärare vid öppna förskolan i , , verksamhetsansvariga förskola 1 - , sektion 1/klubb 3, område 2, sektion 1 , barnskötarna i , , , Unga Örnar, Öppna förskolor , personalen vid de öppna förskolorna i , Tidningen , , Körsbärets daghem , m.fl., i , , , , , , barnskötarna i , Tängsta daghem och Skräddargården, , barnskötarna i - daghemmet , kommuns heltidsförskolor, personal vid , och , , , Förskolan , Ia , förskollärare i , Elevens förskola och Lingonet , de öppna förskolorna i samt Sameskolstyrelsen. Allmänna synpunkter på en läroplan för förskolan En övervägande majoritet av remissinstanser är positiva till en läroplan för förskolan. De flesta instanser som kommenterar frågan om förordning är också positiva. RRV kan ställa sig bakom en läroplan för förskolan då den understödjer en integrering mellan förskola och skola, men anser att det är svårt att ta ställning till förslagets innehållsmässigt. välkomnar statens stöd till integrering mellan förskola, skola och skolbarnsomsorg. Några kommuner menar att förslaget innebär ökade kostnader, främst för genomförandet. Yttrandena från de förskolor som inbjudits att delta som remissinstanser är mycket positiva till läroplanen. Många av dem anser att förslaget bekräftar den verksamhet som de bedriver. Några av förskolorna nämner särskilt förordning och egen skolform som en positiv förändring. LR anser att förslaget är i rätt riktning, även när det gäller förskolan som en egen skolform, men att det måste göras klart vilka skolformer som är obligatoriska och vilka som är frivilliga. Sameskolstyrelsen är positiv till läroplansförslaget och anser att det bör ligga till grund för en särskild läroplan för samisk förskola. Kristna Råd tillstyrker att ett förslag till läroplan utformas. En helt avvikande mening framförs av Statskontoret och SKAF som menar att en läroplan för förskolan inte skall införas. anser att förslaget bör omarbetas. SKAF anser att en läroplan gör förskolan alltför skollik och att omsorgspedagogiken inte görs tillräckligt viktig i förslaget. LO stöder denna inställning, och anser att det är för tidigt att fatta beslut om en läroplan för förskolan. Tillgänglighet Ett antal remissinstanser t.ex. , Statskontoret, ett antal högskolor och kommuner, anser att så länge förskolan inte är till för alla barn finns det en risk för segregation och ökade klyftor i samhället. Några anser att det vore rimligt med allmän förskola , men framför också oro för ökade kostnader för en sådan reform. , liksom TCO menar att det vore bra om läroplansförslaget bands ihop med förslag om allmän förskola i storstadsområdena.. TCO tar särskilt upp barn till arbetslösa som ofta ställs utanför förskoleverksamhet. Statskontoret förespråkar allmän förskola . är positivt till förslaget om en läroplan, men menar att förskola från skall prioriteras. De förespråkar en flytande övergång mellan förskola och skola. Läroplan och allmänna råd samt många av de spontana remissvaren anser att även familjedaghem bör omfattas av läroplanen. Några anser att även öppen förskola tillhör läroplanens område. anser att dessa verksamheter bör ha ett motsvarande dokument. B0, , , och kommuner samt understryker betydelsen av att särskilda riktlinjer utformas för familjedaghem och öppen förskola. konstaterar att förslaget innebär att av alla barn kommer att omfattas av läroplanen. anser att allmänna råd skall utformas för familjedaghem och öppen förskola. anser att läroplanen borde omfatta åldrarna . saknar enskilda förskolor i betänkandet. Förbundet menar att bör få ansvaret för tillståndsgivning, tillsyn och bidrag för enskilda förskolor. Läroplanens struktur Många instanser anser att det är bra med en struktur som liknar de läroplaner som gäller för det offentliga skolväsendet. Förslaget att ge förskolläraren ett särskilt ansvar samt att reglera rektors ansvar möter både positiva och negativa reaktioner. Några instanser hävdar att ansvarsfördelningen mellan förskollärare och arbetslag är otydlig i förslaget. , och ett antal kommuner anser att en så detaljerad styrning som föreslås är olämplig. Några instanser framhåller att den förstärkning av förskollärarens roll som föreslås blir kostsam. Flera instanser framför skäl mot förslaget att förskola och skola skulle ha gemensamma målnivåer i form av mål att uppnå och mål att sträva mot. anser t.ex. att det är en risk med alltför styrande uppnåendemål. menar att det är svårt att ha uppnåendemål i en verksamhet där barn vistas under så skiftande tid och former. Andra instanser är kritiska till att införa samma typ av mål, men med olika innebörd i förskola och skola. Några kommuner anser att det är problematiskt att skillnaderna mellan målnivåerna är otydlig, en kritik som även och flera av högskolorna instämmer i. Uppnåendemålen liknar strävansmålen alltför mycket, vilket skapar osäkerhet om målens betydelse. Synpunkter om mål och riktlinjer Remissinstanserna är i huvudsak positiva till den föreslagna läroplanens innehåll. Många nämner särskilt förslagets helhetssyn på barns utveckling samt att lekens roll betonas. Flera av högskolorna har dock synpunkter på innehållet i läroplanen. RRV menar att det är svårt att tolka om förslaget innebär förändringar av förskolans uppdrag. och anser att kunskapssynen är otydlig och att omsorgsuppdraget inte är utrett i förhållande till pedagogiken. välkomnar att lekens betydelse framhålls i betänkandet och anser, liksom daghemmet , att förslaget ställer berättigade och mer uttalade krav på förskolans inre arbete. Flera av remissinstanserna, däribland de flesta av förskolorna är positiva till att leken är så väl synliggjord i förslaget. Solrosens förskola i önskar dock att språket lyfts fram ytterligare i läroplanen. i lärande vid anser att förslaget bör omarbetas och menar att läroplanen innebär ett ojämlikt möte mellan förskolan och skolan, där formaliserad, traditionell skolundervisning riskerar att ta överhanden. Även anser att läroplanen är alltför skolinriktad, liksom B0 som varnar för att skolans begrepp får för stort genomslag. är positivt till helhetssynen i förslaget och till förslag om en individuell handlingsplan, men är tveksam till mål som berör att utveckla talspråk. SKAF anser att barns behov av helhet och att barn lär sig på så många olika sätt är otydliggjort. SKAF menar vidare att det vore bättre att tydliggöra vilken slags kompetens barn har nytta av, än att föreskriva att särskilda yrkesgrupper är lämpligast. är positivt till helheten i förslaget och instämmer också i stort vad gäller målnivåer och riktlinjer. LR avstår från att kommentera innehållet. HSO anser att det kan vara värdefullt med en läroplan och är positivt till förslaget om individuell planering för det enskilda barnet. Däremot är HSO skeptiskt till det praktiska genomförandet av en sådan plan, med erfarenhet från skolan. HO stöder förslaget i princip, men menar att funktionshindrade måste lyftas fram mer. Skollagsändringar Ett stort antal remissinstanser är positiva till förskolan som en egen skolform, men de allra flesta som berör skollagsändringar menar att en genomgripande skollagsöversyn måste genomföras. , m.fl. motsätter sig ytterligare regleringar. Arbetarskyddsstyrelsen menar att förskolan som egen skolform skulle få omfattande konsekvenser för arbetsmiljölagstiftningen, vilket skulle medföra ökade kostnader inom berörda myndigheter. Även BO påpekar att arbetsmiljölagen bör gälla som en konsekvens av att förskolan blir en egen skolform. BO menar också att anmälningsplikten i förskolan måste lyftas fram och att staten bör precisera kvaliteten i förskolan i allmänna råd eller förarbeten till lag. stödjer läroplansförslaget och förskolan som en egen skolform, men motsätter sig en reglering som de uppfattar vara alltför detaljerad och som begränsar kommunernas självständighet. Ett fåtal instanser framhåller att behörighetskrav för förskollärare bör införas. Benämningar En övervägande del av de instanser som uppmärksammat betänkandets förslag till förändringar av benämningar i skollagen är positiva till kommitténs förslag. anser dock att ett samlingsbegrepp behövs av praktiska skäl och föreslår därför att förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg bibehålls i detta syfte. Genomförande Betydelsen av fortbildning, tid för planering, reflexion och utvärdering framhålls särskilt av bl.a. , i samt ett antal kommuner och förskolor. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1997/98:93 Läroplan för förskolan Lagen omtryckt 1997:1212. 1997/98:93 Bilaga 1 1997/98:93 Bilaga 1 1997/98:93 Bilaga 2 1997/98:93 Bilaga 2