prop · GL0370 · 1998-01-01 00:00:00 — Sida-Öst bildades , då den som en del av den nya myndigheten övertog ansvaret för det arbete som tidigare låg på BITS, och . Sidas verksamhet spänner över ett brett fält. Insatserna omfattar allt från institutionellt stöd på det ekonomiska och sociala området och näringslivsfrämjande insatser till demokratistöd och miljöinvesteringar och insatser för ökad kärnsäkerhet. Sida har även getts ett särskilt uppdrag att bereda ett antal större energi- och miljöprojekt som delfinansieras av den s.k. Östersjömiljarden (se avsnitt 6.2.5). Sida har på regeringens uppdrag tagit fram underlag till landstrategier för utvecklingssamarbetet. Sida har också utarbetat underlag för sektorstrategier, t.ex. på demokrati- och miljöområdet. Regeringen bedömer att Sida-Östs insatser under innevarande samarbetsprogram har varit av stort värde för samarbetsländerna i och att det har inneburit ett närmande till normalt grannlandssamarbete. Regeringen bedömer att Sida-Östs organisation har varit effektiv och ändamålsenlig. Regeringen anser att insatser som främjar , , och EU-medlemskap generellt skall ges företräde i Sidas samarbete med dessa länder för den kommande treårsperioden. Inom ramen för det omfattande institutionsuppbyggande samarbetet skall insatserna ytterligare fokusera på åtgärder som har en direkt positiv effekt på tillnärmelseprocessen till EU. Samarbetet med och skall utökas och inriktas på att knyta dessa länder närmare europeiska samarbetsstrukturer. Regeringen vill också särskilt framhålla betydelsen av en fördjupning av demokratisamarbetet, särskilt vad gäller insatser på rättsområdet och det decentraliserade samarbetet, liksom en ökning av samarbetet inom de sociala sektorerna. Inom näringslivsområdet är det fortsatt angeläget att utveckla ekonomiska regelverk och fungerande institutioner. Insatsernas karaktär förutses dock komma att ändras i takt med utvecklingen och i överensstämmelse med de åtaganden som flera av samarbetsländerna gjort i förmedlemskapsavtalen med EU. Miljöinsatser skall ges fortsatt hög prioritet och inriktas på institutionellt samarbete och insatser på lagstiftningens område som är relevanta för EU-anpassningen. Investeringsstödet inom ramen för Åtgärdsprogrammet för skall fortsätta. väntas utrikesministrarna i inom ramen för () anta en slutlig för . Denna kommer att bygga på de sju sektorsplaner för uthållig utveckling som redan utarbetats. Även åtgärder som föreslås inom ramen för dessa aktionsprogram skall beaktas inom de sektorer där Sida är verksamma. Regeringen förutser att Sida kommer att få ett utvidgat ansvar framöver, dels genom att en del av det säkerhetsfrämjande samarbetet planeras överföras till Sida och dels genom ökade möjligheter till kredit- och garantigivning. 6.1.2 () omvandlades från stiftelse till myndighet. SI har till uppgift att sprida kunskap om i utlandet och att svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv i övrigt. Verksamheten har allt mer inriktats på samarbetet med . Ungefär två tredjedelar av den totala budgeten går till insatser i regionen, inräknat vad som anslås inom utgiftsområde 7 B samt Visbyprogrammet och Östersjöstipendierna som finansieras över andra anslag. Regeringen anser att samarbetet på de kulturella och akademiska områdena är viktigt för att fördjupa demokratins kultur. I samarbetet är två aspekter av strategisk betydelse för samarbetsländernas utveckling, dels etnisk och språklig integration, dels lokalt/regionalt, mellanstatligt samarbete. SI arbetar med kontaktskapande insatser genom expertutbyte och seminarier samt med språkpedagogisk kompetens såsom undervisning i svenska språket. SI:s hittillsvarande samarbete med har i stor omfattning utgått från svenska institutioners, organisationers eller personers önskemål om utlandskontakter. Regeringen anser att SI i fortsättningen i högre utsträckning skall utgå från samarbetsländernas behov och prioriteringar. SI bör samordna den verksamhet som riktar sig mot . SI bör också ha en beredskap att inom befintliga ramar kunna åta sig uppdrag och leda projekt som regeringen ålägger myndigheten. I en skrivelse till regeringen betonar SI att kulturutbytet spelar en central roll i samarbetet med . Ett fritt och i god mening nationellt kulturliv förutsätter internationella kontakter. Denna form av samverkan har i vissa avseenden utvecklats till ett samarbete på mer lika villkor än tidigare, men de flesta samarbetsländerna har ännu inte de finansiella förutsättningarna för ekonomisk jämställdhet i samarbetet. Det språk- och integrationsstöd som lämnas för integration av de ryskspråkiga befolkningarna i och är en fortsatt angelägen insats. Detta är även en viktig fråga i ländernas allmänna EU- anpassning. Nära förbundet med integrationsstödet är främjandet av gränsregionalt samarbete. Ett förtroendefullt samarbete över gränserna är beroende av en demokratisk och marknadsekonomisk, jämställd och ekologiskt balanserad utveckling. Regeringen instämmer i synpunkten som lämnas i Ds 1997:75 att SI bör ägna sig mer åt strategiska analyser för samarbetet, vilket bland annat kan ske genom en intensifiering av expertutbytet inom kultursektorn såväl som inom utbildning och forskning. En stor del av SI:s samarbete med sker i form av kortare studiebesök av experter eller seminarier. Inom utbildnings- och forskningsutbytet lämnar SI bidrag dels till samarbetsprojekt mellan svenska universitet och högskolor och deras motsvarigheter i samarbetsländerna, dels ges stipendier till individuellt sökande studenter och forskare. Uppbyggnaden av mer varaktiga nätverk som stödjs genom högskolesamarbetet är av stor vikt för fortsatta akademiska förbindelser med dessa länder. Stödet till akademiskt och kulturellt samarbete har förstärkts kraftigt genom regeringens uppdrag att administrera två nya omfattande stipendieprogram inom utbildnings- området på , Visbyprogrammet och Östersjö- stipendierna, vilka är avsedda för samarbete med närområdet. Intresset för svenskundervisning har ökat betydligt och efterfrågan förväntas öka, främst från och , . Denna verksamhet har stor betydelse som demokrati- och kulturbärare och skall fortsatt vara en viktig del av SI:s verksamhet. Behovet av tryckt och elektroniskt informationsmaterial är stort i samarbetsländerna eftersom massmedierna fortfarande präglas av viss osäkerhet och oregelbundenhet. SI:s arbete på detta område fyller en viktig funktion, inte minst det material som översätts till respektive lands eget språk. 6.1.3 är ett av staten helägt aktiebolag vars huvuduppgift är att genom riskkapital tillsammans med svenska företag i samriskprojekt medverka till överföring av svenskt näringslivskunnande till bland annat länder i för att främja den industriella och ekonomiska utvecklingen i dessa länder. roll är också att främja ökad svensk affärsverksamhet i samarbetsländerna och att verka som katalysator för svenska tillväxtföretags internationa- lisering. Stöd kan ges i form av aktiekapital och lån för utveckling av bärkraftiga företag. erhöll för insatser i och har sedan fått tillåtelse att använda högst av avkastningen på investeringar och lån i som säkerhet för upplåning på kapitalmarknaden för vidare utlåning i valuta till projekt i . har knappt hälften av sitt portföljvärde i . har utbetalat till ett tjugotal företag i , , , , , och . Företagen är verksamma i en rad olika branscher, såsom läkemedel, papper, flygbolag, sågverk, skogsbruksmaskiner, textilindustri, telekommunikation och television. Regeringen fäster stor vikt vid den roll spelar för att bidra till utveckling av ett konkurrenskraftigt näringsliv i samarbetsländerna och är angelägen att verksamheten kan expandera och utvecklas. har i skrivelse till regeringen hemställt om ytterligare kapitaltillskott. Regeringen har som grundval för bedöm- ningen av ett sådant tillskotts omfattning, tillsatt en översyn av . Översynen, som skall presenteras , skall innehålla en analys av olika alternativ vad gäller framtida inriktning och omfattning av bolagets verksamhet, inklusive olika finansierings- möjligheter. Regeringen har en beredskap för ett kapitaltillskott och medel har reserverats för detta ändamål . 6.1.4 Bankväsendet i , och utvecklas snabbt, men är fortfarande tämligen begränsat i omfattning, med många men ytterst små banker, där utlåningen är liten i förhållande till ekonomiernas storlek. Förtroendet för banksystemen i de baltiska länderna ökar efter en rad bankkriser, men mycket arbete återstår av omstrukturering och institutionsuppbyggnad. Utländskt ägande hjälper till att återskapa förtroendet för bankväsendet och dess funktion att länka sparande och investeringar. Efter ett regeringsbeslut avsattes för riskkapitalinvesteringar i affärsbanker i de baltiska länderna. Medlen hämtades från vad som initialt avsattes till stöd för de baltiska valutorna. Avsikten var att svenska investeringar skulle hjälpa till att stabilisera kreditmarknaden, som präglats av bankkriser. Verksamheten bedrivs genom () ett helägt dotterbolag till . SFM har som strategi att långsiktigt förvalta sitt aktieinnehav, med avsikt att sälja när kapitalmarknaderna har uppnått en sådan mognadsgrad och likviditet att lokala intressen kan ta över aktieposterna. SFM:s insatser skall bidra till att återställa förtroendet för de lokala bankerna. SFM påverkar affärsbankernas verksamhet, inriktning och etik främst genom de styrelseposter SFM innehar och investeringarna har i flera fall haft en stabiliserande inverkan på bankerna. Genom delägarskap i de största affärsbankerna och genom ett gott samarbete med , och har SFM möjlighet att aktivt medverka och initiera nödvändiga konsolideringar och regionalt bidra till ett samarbete mellan bankerna i de olika länderna. I de baltiska länderna föreligger ett behov av bostadsfinansiering, där SFM också kan komma att spela en roll. Ett antal privatiseringar av statsägda banker återstår att genomföras, inte minst i . Här kan SFM, tillsammans med andra utländska aktörer, till exempel , bidra med såväl kapital som kunskap. Medverkan från SFM:s sida i en sådan större omstrukturering kan aktualisera ett kapitaltillskott till bolaget. Regeringen anser att det är viktigt att SFM:s verksamhet ses på lång sikt. Investeringarna i affärsbankerna i , och måste ses som ett långsiktigt åtagande för att medverka till utveckling av en stabil finansiell sektor. Den geografiska begränsningen till , och bör i huvudsak bestå, men SFM skall beredas möjlighet att tillsammans med affärsbankerna de är delägare i delta i eventuella framtida investeringar i övriga prioriterade samarbetsländer. 6.1.5 Stiftelsen Stiftelsen () grundades av staten och sex av de största företagen i . Stiftelsens syfte var att främja kunnandet i om de ekonomiska förhållandena i och övriga . Ett nytt avtal slöts 1994 med staten samt åtta svenska företag. Staten förbinder sig genom det nya femåriga avtalet att stödja institutets verksamhet fram till . Ett beslut om en ökning av det statliga bidraget till togs 1997 och avsätts medel till ÖEI från anslaget för internationellt utvecklingssamarbete i , (7 B). ÖEI:s verksamhet är främst inriktad på avancerad forskning om omställningsprocessen i transitionsekonomier. Ett mål är att förbättra statistiken i transitionsekonomierna och ÖEI leder flera internationella forskningsprojekt som bland annat syftar till att utveckla databaser för företagsbeteende i samt sex andra länder i . ÖEI har ett tiotal fast anställda internationella forskare från bland annat , och , samt tar regelbundet emot gästforskare från olika länder i . Institutet arbetar nära flera ledande utbildningsinstitutioner och forskningsinstitut i regionen, i synnerhet i och i de baltiska staterna. Institutet fyller också en viktig funktion genom att informera näringsliv och myndigheter i om den aktuella utvecklingen i , genom bland annat seminarier och rapporter. Med början leder institutet ett internationellt konsortium som driver RECEP, (), ett forskning och rådgivning i . RECEP är ett av de största enskilda projekten inom ramen för EU:s Tacisprogram. Projektet medför värdefulla kontakter på central nivå med den . Regeringen avser fortsätta bidra till ÖEI:s verksamhet som fyller en viktig funktion inom såväl forskning om transitionsekonomierna som policyrådgivning och utbildning. 6.1.6 grundades med uppgift att främja samarbete mellan . Institutet bedriver en mångsidig verksamhet med projekt såväl i egen regi som i samverkan med andra aktörer. Demokrati-, miljö- och näringslivsfrågor prioriteras. erhåller årliga ekonomiska bidrag från anslaget för utvecklingssamarbetet med . I syfte att tillgodose det växande behovet av information om och överblick över Östersjösamarbetet, pågår inom institutet ett omfattande arbete för att utveckla rollen som informationscentral. Ett viktigt instrument i detta arbete utgörs av databasen som finns på Internet på . Ballad består bland annat av ett stort antal databaser med uppgifter om viktiga aktörer, adresser, projekt, nätverk, ideella föreningar, nyheter, kalendarier m.m. Regeringen anser att fyller en viktig funktion såväl när det gäller att bidra till integrationsprocessen som i rollen som förmedlare av information om samarbetet i . 6.2 Instrument 6.2.1 Tekniskt samarbete, investeringar, garantier och krediter För att genomföra insatser i förfogar över flera olika instrument såsom tekniskt samarbete, garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier samt medel för investeringar och riskkapital. har insatserna främst bestått i tekniskt samarbete och kompetensutveckling. Det tekniska samarbetet har med tiden fått formen av institutionsuppbyggnad av allt mer långsiktig och fördjupad karaktär. Finansiering av utrustning bör liksom tidigare i princip endast komma ifråga om den utgör nödvändig specialutrustning inom ramen för kunskapsprojekt såvida inte särskilda skäl motiverar annat. Investeringar med gåvomedel eller garanti- respektive kreditmedel kan göras inom miljö- och energisamarbetet samt inom stödet till små och medelstora företag via Start-Östprogrammet. Riskkapitalinvesteringar kan även göras inom ramarna för det baltiska investeringsprogrammet och verksamhet. Då utvecklingssamarbetet inleddes förekom viss akuthjälp i form av livsmedel och visst materiel. Medel har även överförts i form av finansiellt stöd för att bidra till en makroekonomisk stabilisering inom ramen för multilateralt samordnade aktioner. Det är regeringens åsikt att det i det kommande samarbetsprogrammet bör finnas ett större utrymme för kreditgivning. Regeringen anser att östsamarbetet även under kommande programperiod bör bedrivas genom utnyttjande av flera olika instrument för att insatserna skall uppnå så goda resultat som möjligt. Stor flexibilitet skall råda i val av olika instrument, i olika länder och i olika skeden av reformprocessen. 6.2.2 Betalningsbalansstöd i form av lån av ekonomiska reformer hade länderna i inte någon möjlighet att finansiera sina underskott i bytesbalansen. G-24 ställde då upp med kompletterande lån för betalningsbalansstöd, utöver IMF och insatser. De länder som har hunnit längst i reformprocessen kan nu täcka underskotten genom att i vissa fall själva låna på den internationella kapitalmarknaden. I andra fall är det tillräckligt med normalt stöd från IMF och . har utfäst betalningsbalansstöd 14 gånger till 11 länder och vissa av de tidiga lånen förfaller snart till betalning. Den totala utestående lånesumman omfattar . Om även utfästelser till och inkluderas, uppgår summan till . hade och betalat tillbaka sin skuld till . Genom det svenska medlemskapet i EU deltar i EU:s gemensamma utlåning, som garanteras mot EU:s budget. Regeringen bedömer att behovet av additionella bilaterala insatser från svensk sida kommer att vara begränsat. Insatser kan dock komma att övervägas i länder som från svensk sida anses prioriterade, t.ex. om gemensamt EU-stöd inte kommer till stånd. 6.2.3 Exportkreditgarantiramen Regeringen har inrättat en exportkreditgarantiram på för de baltiska länderna och . Affärer med , och har även inkluderats avseende kredittider i samfinansiering med internationella finansieringsinstitutioner. Syftet med ramen är att bidra till att utveckla näringsliv och infrastruktur i berörda länder samt att bidra till ett varaktigt samarbete mellan de berörda länderna och svenska företag. Regeringen har avsatt för eventuella skadeförluster vilket belastat anslaget för utvecklingssamarbetet med . , som handlägger ramen, har meddelat regeringen att summan av förbindelser och utfästelser kan komma att nå det uppsatta rambeloppet. Som underlag för ett ställningstagande om en eventuell höjning av rambeloppet beslöt regeringen att göra en utvärdering av resultaten, måluppfyllelsen och erfarenheterna av garantiramen. Utvärderingen överlämnades till regeringen . Utvecklingen av hittillsvarande verksamhet I början av garantigivningen, fram , dominerade de baltiska staterna belopps- och antalsmässigt med mellan 75 av garantigivningen. skedde en omsvängning med som dominerande beloppsmässigt i både förbindelser och utfästelser. Av EKN gjorda utfästelser som lett till förbindelser och garanti (affär) under samma eller senare år Utfästelse Totalt gjord år mkr antal mkr antal mkr antal mkr antal mkr antal 1993/94 232,0 27 59,4 12 119,4 8 138,9 6 549,7 53 1995 12,6 5 99,8 17 56,6 10 45,8 2 214,8 34 1996 16,6 8 124,9 11 89,6 14 62,0 6 293,1 39 1997 - - 4,0 2 18,9 7 169,0 8 191,9 17 Totalt 261,2 40 288,1 42 284,5 39 415,7 22 1249,5 143 En analys av fördelningen av projekt på stora respektive små företag visar att bland svenska företag har stora företag varit dominerade. Bland dem har leverantörer av transportmedel tagit drygt en tredjedel av gjorda utfästelser räknat i belopp och två tredjedelar av antalet affärer. Till skillnad mot detta har en bättre spridning på olika köpare uppnåtts på mottagarsidan. Detta gäller bland annat för transportaffärer, där köparna i ett flertal fall synes bestå av mindre transportföretag. Fokuseringen på transportföretag i engagemangen är påfallande. Detta kan sammanhänga med att de baltiska staterna i stor utsträckning är transitländer för handeln mellan och å ena sidan och å den andra. Genom exportkreditgarantiramen har dessa länder givits möjlighet att bygga upp en inhemsk transportkapacitet. Detta bedöms ha varit av stor betydelse för att länderna själva skall kunna ta del av de inkomster som transportsektorn genererar. Därutöver tillkommer att tillträde till det västeuropeiska vägnätet ges endast fordon som lever upp till EU:s miljö- och säkerhetskrav, vilket ländernas tidigare fordonsinnehav inte gör. Vad gäller skadefallen hänför sig med ett undantag samtliga skadereglerade respektive problemärenden till transaktioner som beslutades under de inledande dryga två åren. I början ställdes krav på ett visst engagemang i det garanterade projektet från det svenska företagets sida samt att projektet skulle ha en egen valutaintjäning. Detta ledde till flera projekt av joint venture-karaktär. Av totalt 30 ärenden som lett till skadefall eller är av problemkaraktär hänför sig hälften till mindre och medelstora svenska företag. Små svenska företag och intressenter visade sig ofta sakna förmåga och resurser att reda ut uppkommande problem i projekten som kunnat lösas t.ex. genom ytterligare personal- eller kapitalresurser. Vidare ställdes EKN inför krav på utvärdering av en typ av projekt som man tidigare inte haft någon egentlig erfarenhet av. Vid utgången av 1997 har EKN skadereglerat 16 garantiärenden och gjort utbetalningar på (varav finansierats genom avsättningarna från anslaget för östsamarbetet). Resten har täckts av premieintäkter. Det sammanlagda garantibeloppet för de ärenden för vilka skadereglering skett uppgår till . Den slutliga förlustsiffran för dessa ärenden väntas uppgå till . Den ovannämnda utvärderingen visar att garantiramen har haft stor betydelse för utvecklingen av affärsrelationerna mellan svenska företag och företag i de berörda länderna. Garantiramen har ökat möjligheterna för näringslivet i de berörda länderna att förbättra och bygga ut kapaciteten för ökad tillverkning av för ekonomierna värdefulla produkter. Garantiramen har i mottagarländerna gynnat småföretag främst i transportsektorn som är en viktig del i den ekonomiska utvecklingen. Garantiramen är ett komplement till övriga samarbetsinsatser i . Ramen ger snabbt resultat i projekt med möjligheter till god spridning över flera företag på såväl svensk sida som på mottagarsidan. Uppväxlingskoefficienten beräknad som förhållandet mellan genererade affärer och insatta medel är hög. hade ett varuvärde av sju gånger avsatta medel överförts till mottagarsidan. Utsikterna att nå de övergripande målen, dvs. utveckling av berörda länders näringsliv och infrastruktur tillsammans med en uppbyggnad av långsiktiga relationer mellan svenska företag och länderna, bedöms som goda. Behov och utformning av en utökad ram Sedan den särskilda garantiramen inrättades har den politiska och ekonomiska situationen avsevärt förbättrats särskilt i de baltiska länderna. Även i sker förbättringar om än inte i samma takt. Detta har medfört att EKN har kunnat garantera en allt större del av ansökningar om garantier inom sitt ordinarie system. Ett behov av en höjning av rambeloppet bedöms dock föreligga för att EKN skall kunna tillgodose efterfrågan på fortsatt garantigivning. Tyngdpunkten i en fortsatt garantigivning bör förskjutas mot affärer avseende . Garantigivning avseende de baltiska länderna bör i ökad utsträckning kunna hanteras inom ramen för EKN:s normala system. Under särskilda riskförhållanden skall emellertid garantier kunna utfärdas under den särskilda ramen även för dessa länder. Tills vidare föreligger inga starka skäl att ytterligare vidga kretsen av länder utöver den som gäller dvs. de redan nämnda länderna , och . Samfinansieringskravet för , och bör kunna frångås under förutsättning att starkare krav på acceptabla säkerheter, företrädesvis statsgaranti, ställs än vad som gäller för övriga länder. har utrymmet inom ramen beräknats räcka in . Efterfrågan är nu så stor, särskilt vad gäller affärsförbindelser med , att garantiramen kan bli helt intecknad tidigare, eventuellt . Utvärderaren rekommenderar mot denna bakgrund att ramen utvidgas och att vissa ändringar görs i villkoren för garantier. Regeringen återkommer i budgetpropositionen för angående en eventuell utvidgning av exportkreditgarantiramen. Andra länder som , och anger som grundförutsättning för sin normala garantigivning att statsgaranti eller garanti från godkänd bank kan erhållas. Detta bör som vara ett övergripande önskemål även för den svenska garantigivningen. Vid mindre affärer inom den privata sektorn kan det dock vara svårt att erhålla godtagbara garantier varför även projekt- och företagsrisker bör kunna accepteras inom ramen. I sådana fall bör EKN av sökande företag kräva en utförlig projektanalys och sedan själva göra en oberoende utvärdering av kreditrisken förenad med projektet eller företaget. I de fall projektfinansiering av industriprojekt och infrastrukturprojekt blir aktuell bör en utvärdering göras av extern expertis. 6.2.4 Ökad användning av garantier och krediter Sida har i sitt förslag Krediter i Östsamarbetet, överlämnad till regeringen , konstaterat att det finns ett stort investeringsbehov i offentlig infrastruktur i samarbetsländerna och att detta behov inte kan täckas med inhemsk resursmobilisering. Sida anser att genomgripande systemförändringar och institutionsutveckling på infrastrukturområdet normalt inte kan ske annat än i direkt anslutning till investeringar. Enligt Sida finns därför skäl att i högre utsträckning möjliggöra finansieringsstöd i direkt anslutning till det institutionsuppbyggande stödet.