prop · GL031D14 · 1998-01-01 00:00:00 — Den transnationella dimensionen i Employment beskrivs som till övervägande delen positiv, trots att den orsakar ett avsevärt merarbete. Den bedöms som en relativt billig möjlighet till samarbete och idéöverföring mellan medlemsländerna. I vad mån projekten har varit förnyande är däremot enligt utvärderingen mer svårbedömt. Det har varit svårt att i Employment få fram projekt som inte skulle ha kunnat genomföras inom ramen för mål 3 eller den ordinarie arbetsmarknadspolitiken. Utvärderingen av Adapt visar att bl.a. etableringen av de transnationella partnerskapen har upplevts som långdragen och komplicerad av projektanordnarna. handläggning får dock ett mycket högt betyg av projektanordnarna. Tyngdpunkten i den första ansökningsomgångens projekt ligger enligt utvärderingen på utbildning och mindre på en faktisk förändring av arbetsorganisation och arbetsfördelning. Utvärderingsrapporten lyfter fram ett antal projekt som förnyande. En slutlig bedömning av denna aspekt kan dock göras först när projekten är slutförda. De transnationella partnerskapen utgörs enligt utvärderingen i en del fall av ett faktiskt samarbete, medan de i andra fall endast innebär ett erfarenhetsutbyte. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV redovisade ett regeringsuppdrag att granska AMS och andra berörda myndigheters administrativa rutiner avseende Europeiska socialfonden. RRV konstaterade i granskningen bl.a. väsentliga brister i underlagen för besluten och utbetalningarna samt att dokumentation av gjorda kontroller ofta saknades. Vidare påpekade RRV behov av att komplettera det s.k. åtgärdssystemet, i vilket utbetalningarna registreras, med ytterligare funktioner för att förstärka kontrollen och säkerheten. RRV har i sin granskning även bedömt att det finns oklarheter i ansvars- och arbetsfördelningen mellan berörda myndigheter, vilket resulterar i en riskfylld hantering av socialfondsmedlen. AMS har i ett yttrande till regeringen redovisat planerade och vidtagna åtgärder med anledning av granskningsresultaten. Regeringen bedömer därvid att AMS har beaktat flertalet av och att granskningen ger en god grund för det fortsatta utvecklingsarbetet kring de administrativa rutinerna. RRV:s iakttagelser avseende ansvarsfördelningen mellan myndigheterna bereds inom i syfte att klargöra behovet av åtgärder. Slutsatser Regeringen bedömer att genomförandet av mål 3, mål 4, Employment och Adapt till stora delar har fungerat väl och att programmen har haft god genomslagskraft. De oberoende utvärderingarna ger övervakningskommittéerna underlag för erforderliga åtgärder för att i än högre grad uppnå målen i programmen. Regeringen har vid beräkningen av anslaget tagit hänsyn till AMS prognos för utbetalningarna av socialfondsmedel. Dessutom har medel för den statliga medfinansieringen av mål 4 och mål 4-insatser inom mål 6 beräknats under anslaget. Svenska EU- programkontorets kostnader för administration av mål 4, Employment och Adapt täcks till viss del av s.k. tekniskt stöd inom ramen för socialfondsmedlen. Överskjutande kostnader måste finansieras nationellt. Mot bakgrund därav har för detta ändamål beräknats under anslaget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . För budgetåren 1999 och 2000 beräknas utgifterna under anslaget till respektive . Utgifts - progno s 1998 8 083 1998 Förslag 11 274 1999 Beräkna t 11 617 2000 Beräkna t 11 972 Nytt anslag från och med 2. Beloppen anges i tusental kronor inrättades (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53). När beslut fattades om att inrätta institutet bestämdes också att EFA (Expertgruppen för arbetsmarknadspolitiska utvärderingsstudier) skulle avvecklas under . Institutets verksamhet är under uppbyggnad. Institutets uppgift är att göra löpande utvärderingar av arbetsmarknadspolitiken. Institutet skall initiera och genomföra kvalificerade och oberoende utvärderingar av olika arbetsmarknadspolitiska insatser inom flera politikområden. Verksamheten skall omfatta ett brett spektrum av utvärderingar och studier, från bredare studier av arbetsmarknadspolitikens samhällsekonomiska effekter och arbetsmarknadens funktionssätt till specifika undersökningar av enskilda åtgärder. Institutet skall även analysera arbetsmarknadspolitiken ur ett jämställdhetsperspektiv. Studierna skall genomföras av oberoende forskare och utredare eller av personer i den egna verksamheten. finns också en referensgrupp med bland annat representanter för arbetsmarknadens parter. Regeringens överväganden och slutsatser som omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska insatserna har ökat kraftigt till följd av den stigande arbetslösheten har olika typer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder prövats. Till detta kommer de ökade insatserna som görs inom andra politikområden av arbetsmarknadsskäl. Vidare har till exempel lönebildningens, arbetstidernas och arbetsrättens betydelse för sysselsättningen uppmärksammats i en ökad utsträckning . Sammantaget innebär detta ett ökat behov av utvärderingsstudier i syfte att förbättra effektiviteten i arbetsmarknadspolitiken. Verksamheten vid institutet befinner sig i ett inledningsskede och regeringens avsikt är att verksamheten successivt skall byggas ut under budgetåren 1997 och 1998. Mot bakgrund av detta aviserade regeringen i vårpropositionen att institutet skulle få ytterligare resurser. Regeringen föreslår därför att anvisar ett ramanslag om för . Detta är en ökning med i jämförelse med det tidigare beräknade anslaget. Regeringens avsikt är att de extra medlen även långsiktigt skall tillföras anslaget. beräknas därför utgifterna till och för till . A 6 Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring 1 7 5002 Utgifts - progno s 7 500 1998 Förslag 51 500 1999 Beräkna t 61 808 2000 Beräkna t 67 387 Nytt anslag för 2. Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget betalas under utgifter för förberedelser för införandet av en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring. Fr.o.m. bör anslaget bekosta utgifter för förvaltningskostnader i den nya kompletterande arbetslöshetskassan. Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen föreslog i proposition 1996/97:107 En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring att en kompletterande arbetslöshetskassa skulle bildas. beslutade att anslå för kostnader under uppbyggnadsskedet av den nya kompletterande arbetslöshetskassan (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Medlen är avsedda att användas till anskaffning av utrustning samt utbildning m.m. En särskild utredare tillkallades för att säkerställa att den nya arbetslöshetskassan kan bildas. Under har förberedelser gjorts för att den nya kompletterande arbetslöshetskassan skall kunna vara i full drift . pågår förhandlingar med parterna om bildandet av den nya arbetslöshetskassan. Slutsatser Under ett initialskede kan inte den nya kompletterande arbetslöshetskassan täcka sina förvaltningskostnader fullt ut. Detta beror bl.a. på att antalet anslutna inte exakt kan beräknas och att de avgifter de anslutna erlägger därför inte kan balanseras mot kostnaderna. Den nya kassans administration av de ärenden som rör ersättningstagare som inte är medlemmar i någon arbetslöshetskassa skall helt finansieras genom statsbidrag på samma sätt som sker för administrationen av KAS. För dessa utgifter föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag på för . beräknas utgifterna bli . beräknas utgifterna till . 5.1 Omfattning och ändamål Insatserna inom arbetslivspolitiken utgör en viktig del i arbetet med att åstadkomma ett säkert och utvecklande arbetsliv. Arbetslivspolitiken skall medverka till att få till stånd bl.a. en god arbetsorganisation som kännetecknas av delaktighet, jämställdhet mellan kvinnor och män, kompetensutveckling av de anställda samt förebyggande av belastningssjukdomar, allvarliga olycksfall, allergier och psykiska belastningar. Kvinnors och mäns olika villkor i arbetslivet skall beaktas. Vidare inrymmer arbetslivspolitiken insatser för att öka arbetslivets tillgänglighet och bl.a. förbättra möjligheterna för personer med arbetshandikapp att få och behålla ett arbete. () verksamhet skall bidra till att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och förbättra arbetsmiljön. Inom arbetslivsområdet ställs medel till förfogande för forskning, utveckling, utbildning och information. () finansierar forsknings- och utvecklingsarbete främst vid universitet, högskolor och forskningsinstitut. () bedriver egen forskning och utvecklingsverksamhet och skall genom forskning, utbildning och utvecklingsprojekt bidra till en förnyelse av arbetslivet genom en ökad tillgänglighet till arbetsmarknaden, en förbättrad arbetsmiljö samt bättre och effektivare former för arbetsorganisation. Kvinnors och mäns olika villkor i arbetslivet skall beaktas. har till uppgift att anordna, leda och samordna verksamhet som bedrivs inom för att ge meningsfullt och utvecklande arbete åt arbetshandikappade, där behoven finns. Arbetsdomstolen prövar mål enligt kollektivavtal och andra arbetstvister enligt lagen (1974:371) om arbetstvister. Statens förlikningsmannaexpedition är en central myndighet för det statliga förlikningsväsendet. för arbetstagares uppfinnningar avger utlåtanden i frågor som avser tillämpningen av lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar. Inom verksamhetsområdet finansieras även andel av kostnaderna för verksamhet och lämnas bidrag till verksamheten vid Stiftelsen . har tidigare anslag under verksamhetsområde A benämnt Vissa kostnader för avveckling av AMU-gruppen överförts till verksamhetsområde B. Anslaget skall finansiera avveckling av den tidigare myndigheten outhyrda lokaler. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 8 256,2 5 530,2 5 739,0 5 484,5 5 409,6 5 429,6 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall AV har fortsatt arbetet med att främja arbetsmiljöarbetet på arbetsställena och internkontrollen av arbetsmiljön. Nya föreskrifter om internkontrollen har tillkommit /96. Samverkan med andra myndigheter i fråga om den förebyggande och rehabiliterande verksamheten på arbetsställena har vidareutvecklats. Utgifterna under anslagen till forskning och utveckling på arbetslivsområdet uppgick till ca . sysselsatte 27 500 arbetshandikappade anställda vid utgången av /96, vilket var ca 1 500 färre än . Av de arbetshandikappade anställda var kvinnor. Anslaget till är den största utgiftsposten inom verksamhetsområdet. /96 minskade statens utgifter för verksamhet med jämfört med budgetåret , räknat på årsbasis. AmuGruppens verksamhet påverkades starkt av den minskade volymen upphandlad arbetsmarknadsutbildning. Den kraftiga minskningen av bolagets intäkter ledde till en akut kritisk situation 1996, som inte kunde genom de förändringar som genomfördes. Likviditetsproblemen föranledde att på förslag av regeringen beslutade om ett ägartillskott på . Den genomsnittliga handläggningstiden för mål vid AD ökade under /96. Måltillströmingen har har legat på en stabilt hög nivå kring 440 mål . Uppföljningar visar att besparingskraven på statlig konsumtion genomförs fortlöpande. Myndigheter och företag har genomfört eller genomför organisatoriska förändringar. Förändringarna har i vissa fall som huvudsyfte att effektivisera verksamheten och minska dess kostnader. I andra fall är huvudsyftet att rikta verksamheten mot de områden som är prioriterade. Arbete pågår med att förbättra resultatredovisningarna. Trots minskade resurser kan verksamheterna bedrivas med bibehållen effektivitet. En anpassning av verksamheterna sker successivt till nya mål. Större förändringar har under en följd av år ålagts besparingskrav. För att svara mot sparkraven har genomfört ett omfattande åtgärdsprogram, bl.a. strukturförändringar med ett minskat antal regionala bolag, nedläggning av verksamheter med svagt ekonomiskt resultat, minskning av antalet arbetstillfällen m.m. Resultatet visar ett underskott på . har, i sitt planeringsunderlag för , för hela beräknat ett rörelseunderskott på ca . Myndigheterna på arbetslivsområdet, inklusive Arbetsdomstolen, har omfattats av regeringens sparkrav på den statliga konsumtionen som gäller för tidsperioden /96 - 1998. Statens förlikningsmannaexpedition och för arbetstagares uppfinningar har kompenserats för sparkraven. Prioriteringar Prioriterade frågor på arbetslivsområdet är frågor om internkontroll med förebyggande av belastningsskador, allvarliga olycksfall, allergier och psykiska belastningar samt frågor om kompetensutveckling, jämställdhet mellan kvinnor och män och arbetsorganisation. I syfte att motsvara de delvis förändrade krav som ställs på arbetslivsforskningen genomförs vid och en successivt ökad prioritering av forsknings- och utvecklingsinsatser inom arbetsorganisations- och arbetsmarknadsfrågor. Kunskapsspridning är ett viktigt medel att främja ett bra och utvecklande arbetsliv, ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Insatser för att motverka utslagning och underlätta för arbetshandikappade att få och behålla ett arbete skall ha fortsatt hög prioritet. 5.2 Resultatbedömning och slutsatser Efter en omfattande omorganisation omfattar nu den centrala myndigheten samt elva yrkesinspektionsdistrikt. AV har trots minskningen av organisationen tämligen väl kunnat hålla uppe produktionen i verksamheten. Antalet anmälda arbetsskador har fortsatt att minska /96. En fortsatt minskning kan väntas, bl.a. till följd av att den förlängda sjuklöneperioden kan leda till att arbetsskador inte anmäls till försäkringskassorna i lika stor omfattning. har utgifterna för forskning och utveckling på arbetslivsområdet uppgått till . har vidare av sparade medel på anslaget till Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet dragits in till staten för att delfinansiera andra kostnader inom utgiftsområdet. De viktigaste statliga insatserna inom utgiftsområdet De statliga insatserna syftar till att finna långsiktigt stabila lösningar, som främjar en god och hållbar samhällsutveckling med ett säkert och utvecklande arbetsliv. Insatserna inbegriper t.ex. forskning som skall bidra till en förnyelse av arbetslivet och en ökad tillgänglighet till arbetsmarknaden med lika villkor för kvinnor och män, FoU-projekt inom arbetsorganisation och arbetsmiljö för att exempelvis skapa effektiva tillsynsåtgärder på arbetsplatserna i syfte att säkra företagens och förvaltningarnas interna styrning av hälso- och säkerhetsfrågorna. Vidare vidtas åtgärder avseende arbetshandikappades rehabilitering och integrering i arbetslivet. Effekter av statliga insatser Verksamheten inom arbetslivsområdet har genom relevant forskning, bättre erfarenhetsåterföring, nätverksbildande och spridning av goda exempel samt ett ökat samarbete mellan arbetsmarknadens parter förbättrat förutsättningarna för människor i arbetslivet. Exempelvis finns ökade kunskaper om arbetsmarknadens funktionssätt och villkor och om vad som orsakar t.ex. segregation på arbetsmarknaden. Sådan kunskap är betydelsefull bl.a. för att bekämpa arbetslösheten. Insatserna har också bidragit till att förbättra möjligheterna för kvinnor att få tillgång till arbetsmarknaden på samma villkor som män. Människors arbetsmiljö har blivit säkrare genom bl.a. effektivare internkontroll på arbetsställena, förebyggande åtgärder mot arbetsmiljörisker och insatser av företagshälsovården samt genom en förbättrad olycksfallsforskning. a. rörande arbetshandikappades förhållanden och möjligheter i arbetslivet och på arbetsmarknaden har uppmärksammats liksom frågor om jämställdhet mellan kvinnor och män. Slutsatser Budgetsaneringen har inneburit skärpta krav på myndigheter och statliga företag att effektivisera och förnya sina verksamheter. De snabba förändringarna på arbetsmarknaden och i arbetslivet medför också ökade krav på lyhördhet och förändringsbenägenhet hos verksamheterna. Den påbörjade omställningen med nya mål för verksamheterna inom arbetslivsområdet ligger i linje med de krav som det moderna arbetslivet ställer. Inriktningen är att medverka till ett säkert och utvecklande arbetsliv med en arbetsmarknad som är tillgänglig för alla, en god arbetsorganisation, kompetensutveckling och långsiktig kun- skapsuppbyggnad samt en bra och hälsosam arbetsmiljö. För att så långt möjligt åstadkomma ett arbetsliv på lika villkor för kvinnor och män krävs att de normer, värderingar och livsmönster som karakteriserar kvinnor och män hanteras på ett medvetet och systematiskt sätt. Arbetslivspolitiken skall inriktas på åtgärder för att få till stånd bl.a. en god arbetsorganisation kännetecknad av delaktighet, jämställdhet mellan kvinnor och män, kompetensutveckling av de anställda samt förebyggande av belastningssjukdomar, allvarliga olycksfall, allergier och psykiska belastningar. en helhetssyn på samhällsutvecklingen skall prägla omställningen till kretslopp och producentansvar. som åtgärder vidtas inom ramen för de mål som gäller på det yttre miljöområdet måste även stor uppmärksamhet riktas mot åtgärder som förhindrar ohälsa och olycksfall i arbetet och så långt som möjligt vidareutvecklar arbetslivet. hälso- och säkerhetsfrågorna måste säkras genom en kontinuerlig och systematisk intern styrning och kontroll i företagen och förvaltningarna. Dessa åtgärder är en viktig del av arbetet med att åstadkomma ett säkert och utvecklande arbetsliv. 5.3 Frågor som inte redovisas på statsbudgeten Till arbetslivsområdet hör exempelvis frågor om lönebildning och arbetsrätt, arbetstid och semester, arbetsorganisation, jämställdhet mellan kvinnor och män, företagshälsovård, frågor om arbetslivsinriktad rehabilitering och situationen i arbetslivet för personer med funktionshinder samt internationella frågor på arbetslivsområdet. Lönebildning En stabil lönebildning är en förutsättning för att arbetslösheten skall kunna halveras. har lönerna i ökat snabbare än i våra konkurrentländer vilket har inverkat negativt på sysselsättningen. Viktiga förutsättningar för lönebildningen bestäms av regeringens och beslut medan det avgörande direkta inflytandet över lönebildningen ligger hos arbetsmarknadens parter. Regeringen gav i uppdrag åt parterna på arbetsmarknaden att formulera vilka förändringar de anser vara nödvändiga för att säkerställa en framtida fungerande lönebildning. lämnade parterna sina svar till regeringen vilket resulterade i att en utredning om ett förstärkt förlikningsmannainstitut tillsattes. Utgångspunkt för utredningen skall vara att förlikningsmannainstitutet förstärks genom ökade resurser och befogenheter samt att institutet ges ökade möjligheter att kontinuerligt följa utvecklingen av kollektivavtalen på arbetsmarknaden. En viktig utgångspunkt för den framtida lönebildningen är dock att arbetsmarknadens parter även i fortsättningen skall bära huvudansvaret för lönebildningen. Rätt till ledighet för att starta eget En arbetsgrupp inom har utarbetat en promemoria om rätt till ledighet för att bedriva egen näringsverksamhet. Rapporten har remissbehandlats. Regeringen lägger i en proposition (prop. 1997/98:27), som presenteras med budgetpropositionen, fram ett förslag till ny lag på området. Rätten till ledighet avser enligt förslaget en sammanhängande period hos en och samma arbetsgivare. En förutsättning är dock bl.a. att arbetstagarens verksamhet inte konkurrerar med arbetsgivarens verksamhet. Arbetstidsfrågan tillsattes en parlamentarisk kommitté, , med uppgift att analysera de långsiktiga konsekvenserna av alternativa arbetstidsförkortningar, att undersöka på vilket sätt flexibla arbetstidsregler kan införas i svensk lagstiftning och att utreda konsekvenserna av EG:s arbetstidsdirektiv för det svenska regelsystemet. lämnade sitt slutbetänkande Arbetstid, längd, förläggning och inflytande (SOU 1996:145) till regeringen . Förslaget har remitterats och remissyttranden kom in . I arbetet med beredning av förslagen i betänkandet har ett projekt genomförts som syftar till att initiera en fördjupad diskussion kring arbetstidsfrågorna. Projektet skall bl.a. bidra till att analysen av arbetstidsfrågor ur ett jämställdhetsperspektiv fördjupas. Inom projektet har svenska och internationella kunskaper om arbetstidsfrågan samlats in, särskilt beträffande forskning kring arbetstider, avtalsutvecklingen och den rättsliga utvecklingen i övrigt, försöksprojekt, statistik och beräkningar. och har på regeringens uppdrag gjort en sammanställning över den forskning som genomförts och som pågår på området och har kartlagt kollektivavtalsutvecklingen i och den rättsliga utvecklingen internationellt. har vidare på regeringens uppdrag bevakat försök med arbetstidsförkortning och andra arbetstidsprojekt, såväl svenska som internationella. , kompetensutveckling, förändringsprocesser, ledningsfrågor och arbetsmiljö Betydelsen av arbetsorganisatorisk utveckling liksom förmågan att ta till vara de anställdas engagemang och kompetens framträder allt mer som avgörande för arbetslivets förnyelse och utveckling och därmed för tillväxten i svenskt näringsliv. Organisatorisk förnyelse liksom kompetensutveckling och lärande på arbetsplatsen är viktiga förutsättningar för att företag skall bibehålla och helst öka sin konkurrenskraft. Arbetarskyddsstyrelsen och forsknings-myndigheterna på arbetslivsområdet har i uppdrag att verka för en sådan utveckling. Kompetensutveckling i arbetslivet är dessutom av stor betydelse för de enskilda arbetstagarnas trygghet och välbefinnande. Europeiska kommissionen har presenterat en grönbok om ny arbetsorganisation (KOM(97)128 slutlig). tar upp frågor om nya flexibla former för arbetsorganisation och dess betydelse för tillväxt och sysselsättning kopplat till individens behov av utvecklingsmöjligheter och trygghet. Företagshälsovård Statskontoret har i en rapport benämnd Företagshälsovården (1997:2), som utarbetats på uppdrag av regeringen och som överlämnades till , bl.a. belyst och analyserat företagshälsovårdens tjänsteutbud samt arbetssätt i förhållande till företag och förvaltningar och deras anställda. I rapporten har Statskontoret vidare belyst benägenheten hos olika kategorier av företag att anlita företagshälsovården, företagshälsovårdens täckningsgrad i olika delar av landet, eventuella faktorer av betydelse för konkurrensen mellan olika företagshälsovårdsenheter samt lämnat en lägesbeskrivning bertäffande kvalitetssäkringsarbetet inom branschen. Ett flertal myndigheter och organisationer har inkommit med synpunkter på rapporten. En arbetsgrupp vid skall komma med förslag rörande företagshälsovården. Distansarbete I regeringens proposition om Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, skr. 1995/96:282) har regeringen bl.a. redovisat ett handlingsprogram för att bredda och utveckla användningen av informationstekniken. Regeringen pekade i propositionen ut regleringen av distansarbete som ett av fem prioriterade rättsområden och uttalade att konsekvenserna för olika lagstiftning borde klarläggas. Detta borde gälla det arbetsrättsliga området och arbetsmiljölagstiftningen men även t.ex. skattelagstiftningen och regleringen av ansvar för skador på person eller egendom. Det angavs att målet var att genomföra erforderliga författningsändringar. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att se över regleringen av distansarbete. Uppdraget skall redovisas . Diskrimineringslagstiftning avseende funktionshindrade En arbetsgrupp inom avlämnade en promemoria med förslag till lag mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder (Ds 1996:56). Arbetsgruppens förslag hade lagen mot etnisk diskriminering som förebild. Promemorian har remissbehandlats.