prop · GL0379 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1997/98:79 med redovisning av arbetet med de allmänna barnfrågorna Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen redovisas några av de insatser som genomförts under 1990- talet i syfte att stärka barnets ställning och för att skapa goda uppväxt- villkor för barn och unga. Vidare lämnas en redovisning av regeringens forsatta arbete med de allmänna barnfrågorna. Redovisningen omfattar bl.a. områdena barnsta- tistik, barn inom och barns miljö utomhus och inomhus. Skrivelsen redovisar huvudsakligen arbetet med barnfrågorna inom bevakningsområde. Innehållsförteckning 1 Inledning 3 2 Mål för barn- och familjepolitiken 3 3 Barn i 4 4 Utvecklingstendenser 5 5 Den nationella implementeringen av 6 6 Barnets ställning inom har stärkts 7 7 Kommunernas ansvar för barn- och ungdomsfrågorna 7 8 Samarbete med de ideella organisationerna 8 9 avlämnade utredningar 8 9.1 8 9.2 9 9.3 9 10 Ökade resurser till kommunerna 10 11 Arbetet inom 10 11.1 De statliga myndigheterna 11 12 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer 11 13 Barnstatistik 12 14 och barn med särskilda behov 13 15 Barns hälsa 14 16 Barns miljö inomhus och utomhus 15 16.1 Inomhusmiljön allergier och överkänslighet 15 16.2 Barns utemiljö 15 17 Barn och ungdomar i ett internationellt perspektiv 16 17.1 16 17.2 16 17.3 Nordiskt samarbete 16 17.4 Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn 17 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 handläggs frågor som rör barn och unga på flera departement. Varje departement ansvarar självständigt för barnfrågorna inom sitt bevakningsområde. Frågor som berör flera departement bereds i samråd mellan de berörda statsråden. Inom regeringen ansvarar social- försäkringsministern för samordningen av de allmänna barnfrågorna samt för rapportering och samordning av nationella frågor som berör FN:s konvention om barnets rättigheter (). Ungdomsministern, , har ansvar för de övergri- pande ungdomspolitiska frågorna. Regeringens ungdomspolitik behand- lar ungdomars livsvillkor och möjligheter att både under själva ungdoms- tiden som i den s.k. etableringsfasen dvs. övergången från ungdom till vuxen. Enligt definieras barn som personer i åldrarna 0 vilket medför att t.ex. vissa ungdomsfrågor behandlas inom ramen för konventionen. Det finns alltså ingen tydlig åldersgräns mellan barn- och ungdomspolitiken. Regeringen avser återkomma till med en proposition med förslag till mål för den framtida ungdomspoliti- ken samt en skrivelse som beskriver regeringens insatser för ungdomar . En översyn av barnfrågorna i det internationella samarbetet pågår inom . I det följande redovisas det aktuella läget i arbetet med olika barnfrå- gor samt hur den fortsatta bevakningen av implementeringen av barn- konventionen bör fortskrida. Regeringen avser återkomma till med en barnproposition byggd på och Föräldrautbild- ningsutredningens betänkande. 2 Mål för barn- och familjepolitiken Den svenska familjepolitiken sätter barnets bästa i centrum. Målet för barn- och familjepolitiken är att garantera alla barns rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran. Genom bestämmelserna i åläggs föräldrarna huvudansvaret för vård och fostran av sina barn. Sam- hällets uppgift är att stödja och komplettera föräldrarna så att goda och trygga uppväxtvillkor kan garanteras för alla barn. Ett annat viktigt familjepolitiskt mål är att göra det möjligt för både män och kvinnor att kombinera föräldraskap och yrkesarbete. En väl ut- byggd barnomsorg i kombination med föräldraförsäkringen skapar en valfrihet för föräldrarna. Barn- och familjepolitiken syftar också till att garantera en rimlig lev- nadsstandard för barnfamiljerna. Det ekonomiska familjestödet i form av bl.a. barnbidrag, bostadsbidrag och underhållsstöd är ett viktigt instru- ment i det sammanhanget. Hänsyn skall tas till barnets bästa i alla sammanhang där barn berörs. Intentionerna i skall genomsyra all verksamhet som berör barn. Den svenska välfärdspolitiken för barn och barnfamiljer är huvudsak- ligen av generell natur. Insatser i form av t.ex. barnbidrag, föräldraför- säkring, barnhälsovård, barnomsorg och skola med hög kvalitet har erfa- renhetsmässigt visat sig vara av stor betydelse för barnens levnadsför- hållanden. De generella insatserna ger alla en trygghet och skapar förut- sättningar för en god start i livet. I strävan att skapa goda betingelser för barns uppväxtvillkor kan värdet av de generella insatserna knappast överskattas. Alla tillgängliga erfaren- heter visar att god kvalitet i de generella insatserna är den bästa hjälpen vi kan ge till barn som har behov av särskilt stöd. 3 Barn i har ratificerat . Det innebär att är folk- rättsligt förpliktigat att se till att åtagandena i fullgörs. Artikel 4 i innebär att staten är skyldig att vidta alla lämpliga åtgärder för att implementera . Det är statens ansvar att åtagandena i konventionen genomförs oavsett på vilken admi- nistrativ nivå ansvaret för olika åtgärder ligger. I definieras barn som personer i åldern 0 , om myndighetsåldern inte inträffar tidigare i landets lagstiftning. Med den definitionen utgör barnen i vårt land av befolkningen eller ca 2 miljoner innevånare. första hälft har andelen barn med två förvärvsarbe- tande sammanboende föräldrar sjunkit från och är till- baka på samma nivå som . När det gäller barn med ensamstående mor, har andelen med förvärvs- arbetande mor sjunkit drastiskt från . Andelen som har en heltidsarbetande mor har dock inte minskat i samma utsträckning, utan har gått ned från . deltog av barnen i åldern 1 i någon form av förskoleverksamhet. Av barnen i åldern 7 var inskrivna i någon form av skolbarnsomsorg. av sex-åringarna var inskrivna i förskoleklass. Mellan ökade antalet inskrivna barn i barnomsorgen från 423 000 till 484 000. Under den senare delen av har födelsetalen minskat. De nådde samma nivå som när de var som lägst . Nedgången visar ännu ingen tendens till att stanna av. föddes 91 000 barn vilket kan jämföras med 124 000 födda barn då den senaste toppen i barnafödandet nåddes. Kraftiga förändringar i födelsetalen kan vara signaler om problem i samhället i stort. De senaste årens nedgång kan hänga samman med den osäkerhet som följer av hushållens försämrade ekonomi, av hög arbetslöshet och av genomförda och aviserade besparingar i de offentliga utgifterna. Regeringen har givit () i uppdrag att när- mare analysera orsakerna till det minskade barnafödandet. Uppdraget kommer att redovisas . 4 Utvecklingstendenser Utvecklingen har präglats av en stram finans- politik där regeringen tvingats till långtgående åtgärder för att sanera den svenska ekonomin. I stort sett alla sektorer i det svenska samhället har tvingats till omprövningar, effektiviseringar och besparingar. Det har varit ofrånkomligt att den nödvändiga saneringen av statsfinanserna ock- så har påverkat barn och ungdomar. är en sanerad ekonomi en förutsättning för att även i fortsättningen skall kunna garantera goda uppväxtvillkor för barn och unga. Ett fortsatt stort budgetunderskott skulle ha ökat den svenska statsskulden och intecknat framtiden. Inte minst med tanke på barnen har det varit nödvändigt att vända den ut- vecklingen. Trots de genomförda besparingarna satsar fortfarande en stor andel av de offentliga utgifterna på stöd till barn och barnfamiljer. Ex- pertgruppen för studier i offentlig ekonomi () har i en rapport (Ds 1996:49) visat att , vid en jämförelse med sju andra europeiska länder är ett av de länder som satsar mest på stöd till barn och barnfamiljer mätt som andel av landets utgifter. Arbetslösheten och dess effekter har varit det dominerande problemet även för barn och barnfamiljer. Ensamstående föräldrar tillhör de grupper som har drabbats hårdast. har regeringen på olika sätt bevakat hur barnens upp- växtvillkor har påverkats av besparingar. har på regeringens uppdrag gjort uppföljningar av för- hållandena inom den kommunala barnomsorgen och har löpande bevakat utvecklingen inom skolan. () inrättades som en fristående myn- dighet med uppgift att bevaka frågor som angår barns och ungdomars rättigheter och intressen. BO:s uppdrag utgår från och BO skall särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar samt dess tillämpning stämmer med åtaganden enligt barnkonventio- nen. BO skall också inom sitt verksamhetsområde ta initiativ till åtgärder som syftar till att hävda barns och ungdomars rättigheter och intressen samt företräda och stödja barn och ungdomar i den allmänna debatten. BO skall ägna särskild uppmärksamhet åt frågor som rör utsatta barn och ungdomar. BO har också i uppgift att informera om , upprätthålla kontakter med barn och ungdomar, frivilligorganisationer och myndigheter samt stödja forsknings- och utvecklingsarbete. Ansvaret för familjerådgivningen fördes över till kommunerna , som kommunerna ålades att tillhandahålla familjerådgivning till de par som behöver sådan rådgivning. utarbetades inom (Ds 1996:57) i syfte att ge en aktuell bild av barns villkor på några olika områden. I rapporten konstateras att flertalet av de svenska barnen lever under goda villkor. pekar man dock på flera problemområden som bör uppmärksammas. Ett sådant område är besparingarnas effekter på verksamheten i barnomsorg och skola. Ett annat område är samverkan mellan barnomsorgen, skolan och . Rapporten har tillställts samtliga kommuner och landsting. har ratificerat konvention om skydd för barn och samarbete vid internationella adoptioner. I samband med ratificeringen gjorde en begränsad översyn av svensk lagstiftning avseende internatio- nella adoptioner i moderniseringssyfte och för att den ska anpassas till den nya konventionen. De nya reglerna trädde 1997. I sammanhanget bör slutligen nämnas att vissa ändringar gjorts i utlän- ningslagen (1989:529) med verkan från . Bl.a. har en s.k. portalbestämmelse förts in i 1 kap 1 § andra stycket. Där föreskrivs att i fall som rör ett barn skall särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Förebild för bestämmelsen är artikel 3 i . 5 Den nationella implementeringen av Arbetet med att implementera är en ständigt pågående process. Stora insatser har fram till nu gjorts i arbetet med att implemen- tera . Sådana insatser kommer att behövas även i fort- sättningen. Arbetet med att informera och utbilda om måste pågå ständigt eftersom det tillkommer nya barn och vuxna som behöver känna till konventionen. Det är viktigt att blir känd och att den ingår som ett vardagligt instrument i arbetet hos dem som arbetar med eller fattar be- slut i frågor som rör barn. 1993 avsatte Regeringen ur Allmänna arvsfonden för att ge ideella organisationer möjlighet att sprida kunskap om bestämmelser och principer. har regeringen anslagit ur Allmänna arvsfonden för fortsatta informationsinsatser omkring . Kommuner, landsting och statliga myndigheter är viktiga målgrupper för implementeringsarbetet. Formerna för detta arbete och Barnombuds- mannens roll är frågor som bereds inom . 6 Barnets ställning inom har stärkts har ett antal ändringar införts i social- tjänstlagen (SFS 1997:890) som syftar till att stärka barnets ställning. Portalparagrafen har kompletterats med en bestämmelse som innebär att när en åtgärd rör barn skall särskilt beaktas vad hänsynen till barnets bästa kräver. Ett barns inställning skall klarläggas så långt det är möjligt så snart åtgärder inom rör ett barn. Anmälningsskyldigheten i 71 § socialtjänstlagen har blivit mer omfat- tande. utredningsskyldighet gällande barns och ungdo- mars förhållanden har tydliggjorts. Nya bestämmelser har införts i en ny paragraf, 50 a §, med regler om hur utredningen skall genomföras, en tidsfrist samt skyldighet för socialnämnden att underrätta den som berörs av utredningen att den inleds. Länsstyrelserna och skall i sitt tillsynsarbete under in- nevarande verksamhetsår särskilt följa hur ändringarna i socialtjänstlagen om barnets bästa får genomslag i arbetet i kommunerna. 7 Kommunernas ansvar för barn- och ungdomsfrågorna Det kommunala självstyret innebär att mycket av den direkta tillämp- ningen av sker på den kommunala nivån. Det gäller exempelvis beslut som berör utformningen av samhällelig service som skola och barnomsorg, hälso- och sjukvård samt socialtjänst. har ansvaret för skolan flyttats från staten till kom- munerna. Syftet har varit att besluten om skolan skall fattas så nära de berörda människorna som möjligt och därmed också öka möjligheterna för barn och unga och deras föräldrar att utöva inflytande över skolans verksamhet. Detta ger också goda förutsättningar för att nå de intentioner som anges i artikel 12 (barns rätt till inflytande) och det är en av förutsättningarna för att det ska gå att efterleva artikel 3 (om barnets bästa). Det lokala beslutsfattandet gör det möjligt att på ett aktivt sätt engagera barn och unga i hur beslutet fattas i frågor som på olika sätt berör dem. I den enkät till kommunerna som BO genomförde upp- gav hälften av de svarande kommunerna att barn och unga ges tillfälle att aktivt påverka kommunala beslut. 81 kommuner har inrättat särskilda ungdomsråd och 7 kommuner har ungdomsparlament. Enkäten visar också att kommunernas insatser för att tillämpa barn- konventionen har ökat . I en motsvarande enkät hade (19) av kommunerna behandlat barnkonventio- nen i kommunfullmäktige. undersökningar pekar resultatet på en ökning till . Trots en pressad ekonomisk situation fortsätter kommunerna att priori- tera barn- och ungdomsverksamheten i budgetarbetet. I en liknande enkät uppgav av kommunerna att man prioriterade barn- och ungdomsverksamheten. Förhållandet är detsamma med någon tendens till ökning . av kommunerna svarar ja på frågan om man har särskilda metoder för att upprätthålla kvaliteten i barn- och ungdomsverksamhe- terna . Det är en markant ökning jämfört med då svarade ja på den frågan. Ett annat område där man kan se en klar förbättring är barns och ungas möjligheter till inflytande. hade av kommunerna fat- tat beslut om att öka barns och ungdomars inflytande medan hela 55 pro- cent har gjort detta . 8 Samarbete med de ideella organisationerna De ideella organisationerna har gjort betydande insatser för att göra känd. Informationen har i första hand nått ut till de egna organisationerna, till barn och ungdomar främst genom lärare samt till olika grupper av barnprofessionella som t.ex. förskollärare, kulturar- betare, barnhälso- och skolhälsovårdspersonal och barnpsykologer. Regeringen fattade beslut om ytterligare en stor satsning på in- formation om . får sammanlagt användas av olika frivilligorganisationer för projekt som ökar kunskaperna om bland förtroendevalda och anställda i kommuner och landsting. Regeringens målsättning är att varje kommun skall ha kommit ett steg vidare i arbetet med att införliva i det dagliga arbetet. 9 avlämnade utredningar och har tre stora statliga utredningar av- lämnat sina betänkanden. Delar av de förslag som utredningarna har lämnat kommer att arbetas in i den proposition som regeringen har för avsikt att lämna till senare i vår. 9.1 Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté med uppgift att klarlägga hur anda och innebörd kommer till uttryck i svensk lagstiftning och praxis. Kommittén, som antog nam- net , presenterade sitt betänkande Barnets bästa i främsta rummet FN:s konvention om barnets rättigheter för- verkligas i (SOU 1997:116). konstaterade att svensk lagstiftning i stort sett överens- stämmer med åtagandena i och lämnade därför inte några direkta förslag till lagändringar. Tyngdpunkten i kommitténs över- väganden låg istället på implementering av på alla ni- våer och inom alla de olika sektorerna av samhället. Bl.a. pekade kom- mittén på följande: vikten av en samordning av barnpolitiken i hela samhället, att samordningen av barnfrågor inom bör stärkas, vid allt beslutsfattande skall analyser av konsekvenserna för barnen göras, att kommunerna skall åläggas att upprätta planer för genom- förande av , att BO:s roll bör tydliggöras och stärkas samt vikten av utbildning av personal och tjänstemän som har att hantera frågor som rör barn. 9.2 Den statliga har i uppgift att utreda vården och stödet till barn och ungdom med psykiska problem. Utredningen skall bl.a. definiera gruppen barn och ungdom med psykiska problem, redo- göra för samhällets kostnader för vård och stöd, redogöra för och analysera hur olika samhällsinstanser arbetar med barn och ungdomar med psykiska problem samt föreslå åtgärder som bl.a. syftar till att tydliggöra ansvarsområden och förbättra samarbetet. Utredningen skall också överväga och föreslå insatser för att förebygga att psykiska problem uppkommer. Kommittén har lämnat ett delbetänkande Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa (SOU 1997:8). Kommittén lämnar sitt slutbetänkande, Det gäller livet (SOU 1998:31). 9.3 lämnade sitt betän- kande Stöd i föräldraskapet (SOU 1997:161) med förslag om den framtida utformningen av föräldrautbildningen. Utredningen konstaterar att alla föräldrar har behov av kunskap om barn, ett socialt nätverk omkring barnet och stöd i sitt föräldraskap. Vissa föräldrar behöver mer stöd. En utgångspunkt för utredningens förslag har varit att all föräldrautbildning och allt föräldrastöd bygger på frivillighet och egen medverkan. Utredningen förslår att det övergripande ansvaret för föräldrautbild- ningen delas upp så att det ligger på landstingen . Därefter tar kommunerna över. Tiden före barnets födelse och den första perioden därefter är naturligt- vis mycket viktig för föräldrarna och utredningen menar att alla föräldrar skall erbjudas föräldrautbildning . Barnomsorgens och skolans samverkan med föräldrar är ett område där det sker en snabb utveckling. Utredningen pekar på hur viktig denna samverkan är både för barnet och barnomsorgen respektive skolan. Men en sådan samverkan är också viktig för förälderns möjlig- heter att utveckla sin familjeroll. Utredningen betonar hur viktigt det är att föräldrar får stöd också när barnen är i tonåren, inte minst för att motverka destruktiva livsstilar och sociala problem. Vissa familjer har ett särskilt stort behov av stöd av olika skäl. Barna- vårdscentralerna, individ- och familjeomsorgen inom och barnpsykiatrin har viktiga uppgifter i detta arbete. Men det är, enligt utredningens mening, också viktigt att de generella verksamheterna, exempelvis i barnomsorg och skola fungerar väl för dessa barn. 10 Ökade resurser till kommunerna Kommunerna har fått ökade stadsbidrag för att kunna upprätthålla och vidareutveckla en god kvalitet i vården, omsorgen och skolan. Även kommer det att vara kvaliteten i de generella insatserna som har störst betydelse för om vi skall kunna skapa goda uppväxtbetingelser för barn och unga. 11 Arbetet inom handläggs frågor som rör barn och unga på flera olika departement. ansvarar för barnomsorgen och skolan. ansvarar bl.a. för barnen inom social- tjänsten, hälso- och sjukvård, barn och familjeekonomiskt stöd, barn med funktionshinder samt frågor i anslutning till FN:s konvention om barnets rättigheter. ansvarar för integrationsfrågor, övergri- pande ungdomspolitiska frågor samt för stöd till de ideella barn- och ungdomsorganisationerna. handlägger frågor som rör utvecklingsbistånd, internationellt samarbete omkring barnets rättigheter och frågor som rör asylsökande barn. Barns rätt till kultur är Kulturdepartementetets ansvar. Frågor om barnarbete och barns arbets- miljö handläggs i . Den familjerättsliga lagstiftningen ansvarar för. pekar i sitt betänkande på behovet av att utveckla ar- betet med att analysera konsekvenserna av olika förslag som rör barn. har det funnits önskemål om att regeringen, i anslutning till budgetpropositionen, efter norsk förebild skall utarbeta en särskild barnbilaga där de särskilda effekter som budgetförslaget får för barnen skulle redovisas. I har vi emellertid ett system som innebär att staten endast förfogar över en mindre del av den totala summa som samhället satsar på barn och unga. Huvuddelen av pengarna fördelas efter beslut i kommunerna. Regeringen har av den anledningen inte ansett att en sådan barnbilaga skulle vara särskilt meningsfull. I anslutning till budgetarbete producerades istället den tidiga- re refererade promemorian Barn (Ds 1996:57). Avsikten var att i anslutning till budgetarbetet ge en aktuell bild av barns uppväxtvillkor. I det framtida arbetet med att beskriva vilka effekter olika förändringar i statsbudgeten får för barn förefaller det naturligt att varje departement, i anslutning till sitt budgetarbete, gör analyser av konsekvenserna för bar- nen av sina förslag. Ett sådant arbetssätt understryker också att varje de- partement självständigt ansvarar för barnfrågorna inom sitt bevaknings- område. 11.1 De statliga myndigheterna Ansvaret för den statliga tillsynen av barnomsorgen och skolan har samlats på . Tillsynen av barnfrågor inom social- tjänstområdet kommer även i fortsättningen att utövas av och länsstyrelserna. Regeringen överväger att, i sina anvisningar för myndigheternas bud- getarbete, rekommendera berörda statliga myndigheter att de i anslutning till sina budgetframställningar också analyserar vilka effekter myndig- heternas budgetförslag har för barn. avser att ge BO i uppdrag att följa upp 1995 och enkäter till kommunerna även . Skulle det visa sig att många kommuner fortfarande släpar efter med den lokala anpassningen till bestämmelser kommer regeringen att överväga vilka ytterligare åtgärder som är nödvändiga för att påskynda genomförandet. avser regeringen genomföra en översyn av BO:s organi- sation och uppgifter. är den myndighet som har regeringens uppdrag att samordna ungdomspolitiken. Myndigheten inrättades och ersatte den tidigare myndigheten . Ungdomsstyrel- sens huvuduppgift är att främja goda levnadsvillkor för ungdomar samt att öka kunskapen i samhället om ungdomars situation och villkor. Myn- digheten skall arbeta sektorsövergripande och ha kontinuerlig kontakt med kommuner och andra berörda när det gäller att följa ungdomars vill- kor i samhället. handlägger också frågor om stöd till barn- och ungdomsorganisationer samt ansvarar för EU:s utbytesprogram Ungdom för och andra former av internationellt ungdomsutbyte. 12 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer sammanställningar av de s.k. ULF-undersök- ningarna (Levnadsförhållanden rapport 91) visar att den ekonomiska krisen med arbetslöshet och nedskärningar som följd har drabbat barn- familjerna mer än andra grupper. För att förbättra barnfamiljernas situa- tion har , på regeringens förslag, beslutat att höja barn- bidraget och att återinföra flerbarnstillägget. Analysen av barnfamiljernas ekonomiska situation behöver fördjupas och breddas. Vi har ännu inte den fulla bilden av de effekter som föränd- ringarna har inneburit. Vi vet exempelvis inte på vilket sätt som barnen påverkas av föräldrarnas arbetslöshet eller andra effekter av den ekonomiska åtstramningen. Inte heller vet vi hur barnens syn på sina egna framtida utsikter på arbetsmarknaden påverkas av föräldrarnas arbetslöshet. En del av det fortsatta analysarbetet kommer bl.a. att göras inom den tillsatta (Dir 1997:109). Utredningen kommer bl.a. att kartlägga faktorer som kan förklara det ökande socialbi- dragsberoendet. Det fortsatta analysarbetet bör också inriktas på att öka kunskaperna om vilka grupper som behöver stöd och vilka åtgärder som kan hjälpa människor att ordna sin egen försörjning genom arbetsinkomster. Det är redan känt att vissa ensamföräldrar har drabbats hårt av de eko- nomiska förändringarna . Exempelvis har arbetslösheten bland ensamföräldrarna ökat mer än i andra grupper. Det är en angelägen uppgift att ta reda på vad som ligger bakom detta. Det är också viktigt att veta hur vägen till förvärvsarbete och egen för- sörjning ser ut för ensamföräldrarna och för andra grupper som står utanför arbetsmarknaden.