prop · GL03108 · 1998-01-01 00:00:00 — 14.2 Förslaget till lag om vårdregister Begreppet vårdregister i lagens rubrik avser att ge upplysning om att de personregister som omfattas av lagen är sådana som används i det dagliga vårdarbetet och i administrationen av detta. Vårdregisterlagen är en speciallag i förhållande till personuppgiftslagen (1998:000). I de delar vårdregisterlagen inte innehåller några bestämmelser kommer därför personuppgiftslagen att gälla. Genomgående gäller också att vårdregisterlagen får tillämpas med beaktande av relevanta bestämmelser i bl.a. sekretesslagen (1980:100), hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), patientjournallagen (1985:562), lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården och lagen (1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården. Lagens tillämpningsområde 1 § Den som bedriver vård får utföra automatiserad behandling av personuppgifter i vårdregister. Med vård enligt denna lag avses vård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), tandvårdslagen (1985:125), lagen (1991:1128) om psykiat- risk tvångsvård och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård samt smittskydd enligt smittskyddslagen (1988:1472). Paragrafen anger lagens tillämpningsområde och anger att den som bedriver vård får utföra automatiserad behandling av personuppgifter i vårdregister. Första stycket har fått sin lydelse på förslag av Lagrådet. Vissa mindre språkliga justeringar har dock skett i syfte att anpassa utformningen till övriga registerlagar. Av andra stycket framgår att lagen gäller behandling av personuppgifter inom all hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Den gäller vidare behandling av personuppgifter inom tandvård, psykiatrisk tvångsvård, rättspsykiatrisk vård och smittskydd. Begreppet behandling av personuppgifter definieras i förslaget till per- sonuppgiftslag. Med behandling avses enligt personuppgiftslagen varje åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas i fråga om personuppgifter, vare sig det sker på automatisk väg eller inte, t.ex. insamling, registrering, organisering, lagring, bearbetning eller ändring, återvinning, inhämtande, användning, utlämnade genom översändande, spridning eller annat tillhandahållande av uppgifter, sammanställning eller samkörning, blockering, utplåning eller förstöring. Med personuppgift avses all slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. Med hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen avses åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Begreppet omfattar således såväl sjukdomsförebyggande åtgärder som egentlig sjukvård. Även sjuktransporter och omhändertagande av avlidna utgör hälso- och sjukvård. Hit hör också bl.a. abort, sterilisering, kastrering, insemination och transplantation. För nämnda områden finns visserligen särskild lagstiftning men denna reglerar enbart förutsättningarna för att respektive ingrepp skall få utföras. Vårdbegreppet har behandlats i avsnitt 11.2. Regleringen av tillämpningsområdet i denna paragraf i förening med ändamålsbestämmelsen i 3 § medför att lagen omfattar register som förekommer inom vårdens individinriktade verksamhet. Lagen gäller personregister som förs inom såväl offentlig som privat bedriven vård och oavsett i vilken organisationsform verksamheten bedrivs. Lagen får sitt största tillämpningsområde inom den landstingsbedrivna hälso- och sjukvården. Den får också betydelse för den kommunalt bedrivna vården och för all privat bedriven vård. Den gäller personregister inom bl.a. företagshälsovård, skolhälsovård, studerandehälsovård och den hälsovård som bedrivs inom kriminalvården och försvaret. Lagen gäller däremot inte inom verksamhet som omfattas av lagen (1960:409) om förbud i vissa fall mot verksamhet på hälso- och sjukvårdens område (kvacksalverilagen). Förhållandet till personuppgiftslagen 2 § Om inget annat följer av denna lag eller föreskrifter som meddelats med stöd härav, tillämpas personuppgiftslagen (1998:000) vid behandling av personuppgifter för vårdregister. Av förslaget till personuppgiftslag följer att bestämmelser i lagar och förordningar som avviker från personuppgiftslagen gäller framför denna. I 2 § i förevarande lagförslag uttrycks förhållandet mellan personuppgiftslagen och denna lag på det sättet att personuppgiftslagen gäller om inget annat sägs i denna lag eller föreskrifter som meddelats med stöd härav. Ändamål 3 § Personuppgifter i ett vårdregister får behandlas för dokumentation av vården av patienter eller för sådan administration som rör patienter och som syftar till att bereda vård i enskilda fall. Behandling av personuppgifter får även utföras för den ekonomiadministration som föranleds av vård i enskilda fall. Enligt paragrafens första stycke får vårdregister föras i och för vården av patienter. Med vård avses även undersökning och behandling. Med patienter avses detsamma som i patientjournallagen (1985:562), dvs. den enskilde i hans kontakt med hälso- och sjukvården. Detta innebär t.ex. att personregisteranvändningen i blodgivningsverksamhet omfattas av lagregleringen. Som nämnts under 1 § är det den individinriktade verksamheten inom vården som omfattas av regleringen. Det är fråga om såväl sjukdomsförebyggande åtgärder t.ex. allmänna och riktade hälsokontroller som egentlig sjukvård t.ex. undersökning och behandling vid ohälsa samt omvårdnad. Det saknar betydelse om det är det allmänna eller den enskilde själv som tagit initiativ till vården. Eftersom vårdbegreppet även innefattar undersökning, får mot bakgrund av innebörden av begreppet patient ett vårdregister även användas i samband med hälsokontroller utan egentlig vård- eller behandlingssyfte, t.ex. en hälsoundersökning på den enskildes initiativ i syfte att erhålla ett intyg för körkort eller annat ändamål. Detsamma gäller vid blodprovstagning på polisens begäran i anledning av att en person är misstänkt för trafikonykterhetsbrott. Registerändamålet tar i huvudsak sikte på verksamheter som avser dokumentation, dvs. patientjournalföring enligt patientjournallagen (1985:562) och patientadministration. Paragrafens precisering av registerändamålet innebär att de personregister som används för dokumentation av vården av patienter och för sådan administration som rör enskilda patienter och som syftar till att bereda vård i enskilda fall utgör vårdregister. Exempel på patientadministrativa åtgärder och funktioner som oavsett om dokumentation skall ske i en patientjournal omfattas av regleringen är tidbokning, väntelistor och kallelser m.m. vid vårdcentraler, vid kliniker inom såväl öppen som sluten vård, vid enheter inom medicinsk service och i samband med hälsokontroller av olika slag hos privata vårdgivare. Vidare omfattas besöksregistreringen inom öppen vård, in- och utskrivningar inom sluten vård, överflyttning mellan vårdenheter, remisshantering, recepthantering och hjälpmedelshantering. Detsamma gäller register för listning av enskilda hos viss vårdgivare. Register för sökning av utlånade, mikrofilmade och arkiverade journaler eller för upplysning om vilka patienter som vårdas vid ett sjukhus och om tidigare vårdkontakter med sjukhuset utgör också vårdregister. Det skall understrykas att det är omöjligt att göra en heltäckande uppräkning av de funktioner ett vårdregister kan ha. Vid sidan av nu angiven administration som rör enskilda patienter och som syftar till att bereda vård i enskilda fall förekommer administration som avser vårdplanering i allmänhet såsom beräkning av behov av vårdplatser m.m. inom en enhet, myndighet eller region. Administration av dessa slag utgör sådan administration på verksamhetsområdet som avses i 4 § och för vilken uppgifterna i vårdregistret får användas. Enligt paragrafens andra stycke får vårdregister föras även för ekonomiadministration som föranleds av vård i enskilda fall. Härmed avses olika slag av ekonomisk reglering i anledning av vårdgivarens individinriktade verksamhet. Åtskilliga förekommande personregister har ekonomiadministration som ett ändamål vid sidan av patientjournalföring och patientadministration, men det förekommer även att personregister avser enbart ekonomiadministration. Även register av sistnämnda slag utgör vårdregister under förutsättning att registerändamålet begränsar sig till ekonomiadministration som föranleds av vård i enskilda fall. Om ett ekonomiadministrativt personregister har ett vidare ändamål än så, utgör det inte ett vårdregister. 4 § Personuppgifter i ett vårdregister får, utöver vad som anges i 3 §, behandlas för följande ändamål: 1. framställning av statistik, 2. uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och administration på verksamhetsområdet, och 3. uppgiftsutlämnande som föreskrivs i lag eller förordning. Vid sidan av det individinriktade vårdarbetet har sjukvårdshuvudmännen även ett övergripande ansvar för vården. För att övriga åligganden som åvilar sjukvårdshuvudmännen skall kunna fullgöras krävs tillgång till uppgifter som härrör från det individinriktade vårdarbetet. Uppgifterna i ett vårdregister får därför även användas för framställning av statistik och för uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och administration på verksamhetsområdet. Uppgifterna i ett vårdregister får vidare användas för uppgiftslämnande som föreskrivs i lag eller förordning. Innehåll 5 § Ett vårdregister får endast innehålla de uppgifter som enligt lag eller annan författning skall antecknas i en patientjournal. Registret får dock även innehålla andra uppgifter som antecknas i och för vården av patienter samt uppgifter som behövs för sådan administration som avses i 3 § andra stycket. Innehållet i vårdregister har behandlats i avsnitt 11.4. Ett vårdregister får innehålla de uppgifter som enligt patientjournallagen (1985:562) och föreskrifter som meddelats med stöd av den lagen skall antecknas i en patientjournal. Det får dessutom innehålla uppgifter som enligt annan författning skall ingå i en patientjournal. Bestämmelser om sådana uppgifter finns bl.a. i 2 § förordningen (1991:1472) om psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård och i 16 § smittskyddslagen (1988:1472). Vad avser ekonomadministrativa uppgifter regleras registerinnehållet genom en allmänt hållen bestämmelse som anknyter till registerändamålet enligt 3 §, innebärande att ett vårdregister inte får innehålla andra uppgifter av ekonomiadministrativ natur än som föranleds av vård i enskilda fall. Samkörning 6 § Uppgifter om en patient som behövs för vård av denne samt uppgifter som behövs för den ekonomiadministration som föranleds av den aktuella vården får hämtas till ett vårdregister från andra vårdregister genom samkörning. Dessutom får uppgifter om patientens folkbokföringsadress hämtas till registret genom samkörning. Genom denna paragraf regleras att uppgifter kan hämtas från ett vårdregister till ett annat. Bestämmelsen möjliggör ett rationellt inhämtande av uppgifter. Härigenom kan t.ex. analysresultat från laboratorier och remissvar genom samkörning inhämtas till ett vårdregister från ett annat vårdregister. Härvid kan även uppgifter inhämtas som behövs för den ekonomiadministration som eventuellt föranleds av dessa vårdåtgärder, t.ex. uppgifter för interndebitering och fakturering. Däremot medger bestämmelsen inte att uppgifter genom samkörning hämtas från andra personregister än vårdregister såvida inte inhämtandet avser uppdatering av folkbokföringsuppgifter. Det skall observeras att bestämmelsen inte ändrar det förhållandet att ett utlämnande av uppgifter, som i ett samkörningsfall sker från ett register, på vanligt sätt skall prövas enligt sekretesslagen (1980:100) vad avser register för vilka en myndighet är personuppgiftsansvarig och med beaktande av bestämmelserna om tystnadsplikt i lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården och lagen (1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården vad avser register inom den privata hälso- och sjukvården. Av särskilt intresse för uppgiftslämnande mellan register som förs vid enheter inom en verksamhetsgren hos en myndighet är att uppgiftslämnandet skall ske med beaktande av andra integritetsbestämmelser än sekretesslagens bestämmelser, t.ex. 7 § patientjournallagen (1985:562). Som en erinran om dessa bestämmelser har 12 § införts. Sökbegrepp 7 § Personuppgifter som avses i 13 eller 21 § personuppgiftslagen (1998:000) får inte användas som sökbegrepp i ett vårdregister. Inte heller får uppgifter om att någon fått ekonomisk hjälp eller vård inom eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (1989:529) användas som sökbegrepp. Det är trots förbudet i första stycket tillåtet att som sökbegrepp använda uppgifter om sjukdom och hälsotillstånd samt uppgifter om att någon varit föremål för tvångsingripande enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Genom att uppgifter i ett register används som sökbegrepp kan olika urval och sammanställningar av information göras. har i tidigare lagstiftningsärende (bet. 1989/90:KU5y, bet. 1989/90:SkU19) uttalat att det är viktigt att sökbegrepp som är av känslig natur från integritetssynpunkt endast användas i begränsad utsträckning. Mot bakgrund av de krav som ställs på en patientjournals innehåll kan ett vårdregister innehålla en stor mängd uppgifter som är mycket känsliga från integritetssynpunkt. I paragrafen föreskrivs förbud mot att använda vissa känsliga uppgifter som sökbegrepp. I sammanhanget skall även påpekas att uppgifterna i vårdregister som förs inom den offentliga vården enligt 7 kap. 1 § första stycket sekretesslagen (1980:100) omfattas av det omvända skaderekvisitet, varför även de uppgifter som är tillåtna som sökbegrepp har ett mycket starkt skydd mot att obehöriga skall få tillgång till dessa. Uppgifter i ett vårdregister som förs inom den privata vården skyddas av bestämmelser om tystnadsplikt i lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården och lagen (1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården. Direktåtkomst 8 § Endast den som för de ändamål som anges i 3 och 4 §§ behöver tillgång till uppgifterna för att kunna utföra sitt arbete får ha direktåtkomst till uppgifter i ett vårdregister. Åtkomsten får endast avse de uppgifter som behövs för arbetets utförande. I paragrafen införs den nya beteckningen direktåtkomst. Därmed avses det samma som terminalåtkomst vilket numera får anses vara ett något föråldrat begrepp. Enligt paragrafen begränsas åtkomsten till uppgifter i ett vårdregister på så sätt att direktåtkomst enbart får ges befattningshavare som behöver tillgång till uppgifter för att de skall kunna utföra sitt arbete. Vidare får åtkomsten inte avse andra uppgifter än vad som behövs för arbetets utförande. Bestämmelsen kan sägas motsvara vad som stadgas i 7 § patientjournallagen (1985:562) om s.k. inre sekretess, nämligen att varje journalhandling skall hanteras och förvaras så att obehöriga inte får tillgång till den. Paragrafen innebär bl.a. att administrativ personal inte får ges direktåtkomst till samtliga uppgifter i ett vårdregister om detta förs för bl.a. patientjournalföring. Det krävs i stället att den personuppgiftsansvarige gör en bedömning av vilka befattningshavare som på grund av sina arbetsuppgifter behöver tillgång till uppgifter ur registret samt vilka uppgifter respektive befattningshavare behöver tillgång till. Denna bedömning får göras mot bakgrund av innehållet i 7 § patientjournallagen samt vad som stadgas i 2 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) om att vården skall bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet. Vidare måste personuppgiftsansvariga inom offentligt bedriven vård beakta att sekretess enligt sekretesslagen (1980:100) råder mellan olika verksamhetsgrenar som är självständiga i förhållande till varandra. Utlämnade på medium för automatiserad behandling 9 § Personuppgifter i ett vårdregister får lämnas ut på medium för automatiserad behandling endast om de skall användas för de ändamål som anges i 3 och 4 §§ eller för forskningsändamål. Paragrafen anger i vad mån personuppgifter i ett vårdregister får utlämnas på medium för automatiserad behandling. Uppgifter får på detta sätt lämnas från ett vårdregister om det skall användas för ändamål som anges i 3 § om registerändamål. Personregister med ändamål som anges i 4 § utgör inte vårdregister. I förevarande paragraf lämnas emellertid ett medgivande till att uppgifter i ett vårdregister får lämnas ut på medium för automatiserad behandling om det skall användas för ändamål som avses i 4 §. Innan uppgifter lämnas ut måste även ett utlämnade prövas enligt gällande tystnadsplikts- och sekretessbestämmelser. Om en myndighet i sin forskningsverksamhet från annan myndighet erhåller uppgift som är sekretessbelagd där, gäller enligt 13 kap. 3 och 6 §§ sekretesslagen (1980:100) sekretessen också hos den mottagande myndigheten. Om utlämnade sker till en enskild forskare, kan det enligt 14 kap. 9 § sekretesslagen i förbehåll anges i vilken utsträckning och på vilket sätt uppgifterna får användas. Härigenom kan bl.a. förhindras att mottagaren vidarelämnar uppgifter. Mot denna bakgrund får uppgifter i ett vårdregister lämnas på medium för automatiserad behandling även då uppgifterna skall användas för forskning. Frågan om utlämnande har behandlats i avsnitt 11.8. Bevarande och gallring 10 § Utöver vad som följer av personuppgiftslagen (1998:000) finns särskilda bestämmelser om bevarande och gallring i patientjournallagen (1985:562). Några avvikande bestämmelser om bevarande och gallring införs inte i lagen. Däremot hänvisas till gällande regler härom. I förhållande till lagrådsremissen har den uttryckliga hänvisningen till arkivlagen (1990:782) utgått. Bestämmelsen innebär att frågan om bevarande och gallring skall lösas med tillämpning av personuppgiftslagens regler. Personuppgiftslagen medger enligt 8 § andra stycket bevarande av allmänna handlingar och omhändertagande av arkivmaterial. Vidare skall alltid avvikande bestämmelser i bl.a. patientjournallagen (1985:562) beaktas. Den uppräkning av författningar som görs i paragrafen är inte uttömmande, jfr. bl.a. förordningen (1986:203) om förlängd bevarandetid för vissa journalhandlingar inom hälso- och sjukvården. Information 11 § Den som är personuppgiftsansvarig för ett vårdregister skall se till att den registrerade får information om behandlingen. Informationen skall innehålla upplysningar om 1. vem som är personuppgiftsansvarig, 2. ändamålet med registret, 3. vilken typ av uppgifter som ingår i registret, 4. den uppgiftsskyldighet som följer av lagen (1998:000) om hälsodataregister, 5. de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller för registret, 6. rätten att ta del av uppgifter enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:000), 7. rätten till rättelse av oriktiga eller missvisande uppgifter, 8. rätten till skadestånd vid behandling av personuppgifter i strid med denna lag, 9. vad som gäller i fråga om sökbegrepp, direktåtkomst och utlämnande av uppgifter på medium för automatiserad behandling, 10. vad som gäller i fråga om bevarande och gallring, samt 11. om registreringen är frivillig eller inte. Det åligger den personuppgiftsansvarige att tillse att den som registreras i ett vårdregister får information om registret. Någon krav på att informa- tion skall lämnas muntligen till varje patient finns inte. Även om det kan vara lämpligt att informationen lämnas muntligen, får det ske på annat sätt, t.ex. genom broschyrer eller genom anslag vid vårdinrättningar. Sekretess 12 § För utlämnande av personuppgifter från ett vårdregister gäller de begränsningar som följer av sekretesslagen (1980:100), patientjournallagen (1985:562), lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården och lagen (1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården. I paragrafen erinras om att ett flertal tystnadsplikts- och sekretessbestämmelser gäller för utlämnade av personuppgifter från ett vårdregister. Beträffande vårdregister som förs inom den offentligt bedrivna vården gäller bl.a. regleringen i sekretesslagen (1980:100) för utlämnande av uppgifter. Utlämnade av uppgifter från register inom den privata vården måste ske i beaktande av bestämmelserna om tystnadsplikt i lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården. Tystnadspliktsbestämmelser finns även i patientjournallagen (1985:562) och lagen om tillsyn över hälso- och sjukvården (1996:786). Rättelse 13 § Personuppgiftslagens (1998:000) bestämmelser om den personuppgiftsansvariges skyldighet att på begäran av den registrerade rätta, blockera eller utplåna personuppgifter och att underrätta tredje man, till vilken uppgifterna har lämnats ut, skall gälla även då personuppgifter behandlats i strid med denna lag. Detta gäller dock inte om åtgärderna skulle strida mot bestämmelserna i patientjournallagen (1985:562). Förslaget till personuppgiftslags bestämmelser om rättelse är utformad så att bestämmelsen enbart gäller den lagen. Genom förevarande paragraf görs personuppgiftslagens (1998:000) bestämmelser tillämpliga även då personuppgifter behandlas i strid med vårdregisterlagen. Emellertid har i paragrafen erinrats om att bestämmelsen inte gäller om åtgärderna skulle strida mot patientjournallagens (1985:562) regler om rättelse och förstöring av patientjournal. Skadestånd 14 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:000) om skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag. Förslaget till personuppgiftslags bestämmelse om skadestånd är utformad så att den gäller vid överträdelse av den lagen. Genom förevarande para- graf görs personuppgiftslagens bestämmelser tillämpliga även då per- sonuppgifter behandlas i strid med vårdregisterlagen. Ikraftträdande Denna lag träder i kraft . Lagen träder i kraft som personuppgiftslagen. De personregister som före lagens ikraftträdande inrättats genom tillstånd från Datainspektionen och som omfattas av denna lags tillämpningsområde och ändamålsbestämmelse, skall genom lagens ikraftträdande anses utgöra vårdregister. Detsamma gäller de personregister som inrättats med stöd av bestämmelserna i 2 a § andra stycket 2 eller 4 datalagen (1973:289). 14.3 Förslagen till lagar om upphävande av lagen (1991:425) om viss uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården och av kungörelsen (1957:632) om cancerregister Härigenom föreskrivs att lagen (1991:425) om viss uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården skall upphöra att gälla den dag som regeringen bestämmer. I lagen om viss uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården föreskrivs att landsting och kommuner, enligt vad regeringen närmare föreskriver, skall lämna uppgifter från hälso- och sjukvården till och för forskning och framställning av statistik på området. I propositionen föreslås att bestämmelser om uppgiftsskyldighet skall tas in i lagen om hälsodataregister. Den särskilda lagen blir därför överflödig och kan upphävas. Detta bör dock inte ske förrän hälsodataregisterlagen fått giltighet för alla berörda register. Härigenom föreskrivs att kungörelsen (1957:632) om cancerregister skall upphöra att gälla den dag som regeringen bestämmer. har tillkommit efter hörande och regleras i den av regeringen utfärdade kungörelsen (1957:632) om cancerregister. Avsikten är att skall utgöra ett hälsodataregister enligt lagen om hälsodataregister och att regeringen skall fatta beslut härom i en förordning. Nuvarande kungörelse kan därvid upphävas. Eftersom medverkat vid kungörelsens tillkomst skall också medverka vid kungörelsens upphävande. Detta kan ske genom ett bemyndigande i föreslagen form. Kommitténs sammanfattning Verksamheten inom hälso- och sjukvården är mycket informationsintensiv. Inom vården sker dokumentationen av integritetskänsliga uppgifter om patienter främst i patientjournaler.