prop · GL031D24 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen bemyndigades att vid behov besluta om räntefrihet för sådan upplåning som avsåg fordringar som inte bedömdes möjliga att återvinna. En skiljelinje drogs mellan upplåning avseende garantigivning före (gammal verksamhet) och garantier utfärdade fr.o.m. (ny verksamhet). För upplåning i gammal verksamhet har EKN erhållit räntekompensation och för upplåningen i nya verksamheten har ränta erlagts. Sedan denna uppdelning gjordes har återvinningsutsikterna kraftigt förbättrats och engagemanget i den gamla verksamheten minskat avsevärt. Regeringen anser mot denna bakgrund att behovet av uppdelningen i gammal och ny verksamhet bör ses över. Regeringen avser utreda frågan. Garantier i kris- och krigsläge EKN blev enligt regeringsbeslut beredskapsmyndighet inom funktionen Utrikeshandel . Funktionsansvarig myndighet är . I totalförsvarspropositionen (prop. 1996/97:4) tar regeringen upp behovet av att fortsatt utreda möjligheten att i kris- och krigslägen ge s.k. importgarantier samt utformandet av exportkreditgarantierna under kris- och krigslägen. EKN har i enlighet med propositionen inkommit med en skrivelse till regeringen avseende EKN:s garantiverksamhet i kris- och krigslägen. Skrivelsen har delgivits för kommentarer bl.a. till () och (). ÖCB betonar hur viktigt det är att kan bibehålla viktig handel med strategiska produkter i ett krisläge, särskilt sedan omfattande neddragningar gjorts av beredskapslagringen i landet. ÖCB och KK är positiva till EKN:s förslag om att utforma särskilda garantier för kris- och krigslägen, både avseende import och export. Syftet med importgarantier är att bidra till att trygga den import som krävs för försvarsansträngningar och befolkningens försörjning. Importgarantin skall kunna lyfta av den tillkommande risk som kris- och krigssituationen innebär för importören och den utländske exportören. Exempel på garantityper som, enligt EKN, kan vara aktuella är exportkreditgaranti till utländsk exportör och exportfinansstödsgaranti till dennes finansiär. Andra exempel på garantityper är importkreditgaranti till den svenske importören och garantier till importörens finansiärer. EKN föreslår att garantierna bl.a. skall kunna täcka svensk importörs respektive utländsk exportörs bristande uppfyllande av avtal. När det gäller exportkreditgarantier kan förhållanden uppstå som omöjliggör normal garantigivning. EKN anser att man i sådana fall måste bemyndigas att lämna garantier för sådan export som av ansvariga myndigheter bedöms särskilt angelägen. Exempel på risker som, enligt EKN, måste kunna garanteras är alternativa former av betalning, t.ex. bytesaffärer, och fullgörandegaranti för skadestånd i det fall den svenske exportörens åtagande inte fullföljs. EKN föreslår vidare att samtliga garantier för kris- och krigslägen måste kunna täcka skador till följd av svensk myndighets åtgärd och utformas som ovillkorliga garantier täckning, d.v.s. utan självrisk. I ett läge då importen eller exporten är mer ett samhällsintresse än ett företagsintresse bör premie normalt inte tas ut. Istället föreslår EKN att nämnden regelbundet till regeringen redovisar förlustriskerna så att avsättningar på statsbudgeten kan ske i enlighet med det som gäller för statens garantigivning. EKN betonar att inga avsättningar till säkerhetsreserver kommer att krävas innan beslut fattas om att garantisystemen för kris- och krigslägen blir operationella. Det internationella regelverk som reglerar statsstödd garantigivning hindrar inte ett land från att i ett kris- och krigsläge tillämpa särskilda villkor. Regeringen föreslår att garantiverksamheten i kris- och krigslägen skall regleras i en särskild förordning och begär bemyndigande att, med utgångspunkt från EKN:s förslag, utforma regler och villkor för importgarantier respektive exportkreditgarantier för kris- och krigslägen. Garantigivningen föreslås ske inom den av beviljade ramen för den ordinarie garantiverksamheten. Regeringen föreslås av erhålla bemyndigande att i ett kris- eller krigsläge besluta hur stor del av ramen som skall få disponeras för denna garantigivning. Det internationella arbetet - EU-anpassning och internationell harmonisering Den europeiska kommissionen har antagit regler i form av ett meddelande om konkurrensutsatt exportkreditförsäkring. Detta definieras som försäkring av kommersiella risker på privata gäldenärer i de flesta vad gäller riskperioder . Syftet är att förhindra att statsstödd verksamhet konkurrerar på ojämlika villkor med privata försäkringsbolag. En del av EKN:s verksamhet berörs av reglerna. Regeringen har efter medgivande fattat beslut om att EKN skall avveckla denna verksamhet. EKN har beslutat att t.o.m. detta datum ta emot nya ansökningar. Vad gäller meddellånga och långa garantier har kommissionen på basis av ett beslut i ministerrådet framlagt ett nytt direktivförslag som syftar till att skapa lika konkurrensvillkor för EU:s exportörer. Förslaget kommer att diskuteras i den berörda rådsarbetsgruppen. Inom ramen för s.k. consensus- överenskommelse har diskussioner förts vilka syftat till att fastställa riktlinjer för premiesättning och relaterade villkor vid statsstödd garantigivning. Parterna i överenskommelsen enades om sådana riktlinjer. Dessa innebär bl. a. att minimipremier fastställs för politiska risker och att en gemensam landklassificering införs. Riktlinjerna kommer att inarbetas i consensusöverenskommelsen. AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Därav 1996 Utgift 27 338 Utgifts - progno s 19 6003 1998 Förslag 9 063 1999 Beräkna t 5 159 2000 Beräkna t 1 104 Anslagen E 7 Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB , E8 Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. samt E 9 Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till . Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget har ökats med i tilläggsbudget Anslaget disponeras för ersättning till AB (AB SEK) för eventuellt underskott utgörande skillnaden mellan intäkter och kostnader, huvudsakligen ränteintäkter och räntekostnader, inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter. Villkoren för krediterna följer den överenskommelse om statligt stöd vid exportkreditgivning som biträtt inom ramen för , den s.k. consensus-överenskommelsen. AB SEK bedriver upp- och utlåning för statsstödda krediter i en särskild, avgränsad del av verksamheten och redovisar dem i särskild balans- och resultaträkning. Anslaget omfattar även kostnader för räntestöd till finansiering av export av fartyg, en stödform som upphörde , och kostnader för vissa förmånliga krediter till , dock enbart åtaganden som gjorts t.o.m. . I den redovisning av anslagsbelastningen som AB SEK gör , särredovisas de ovan nämnda delposterna. Statens ersättning till AB SEK, liksom AB SEK:s skyldighet att redovisa medel till staten, regleras i ett avtal från . Regeringen har beslutat om utredningsdirektiv gällande det statsstödda exportfinansieringssystemet. Utredningen skall redovisas . Utredningen berör bl.a. AB SEK:s verksamhet. Regeringens överväganden Resultatinformation Anslagsbelastningen hänförs f.n. uteslutande till kostnader för vissa förmånliga krediter till . Kostnaderna minskar i takt med att dessa åtaganden upphör. I det övriga statsstödda systemet redovisar AB SEK f.n. ett överskott, staten tillgodo, för det förlängda /. För förutses ett överskott, uppskattningsvis . Även väntas överskott. Överskotten inbetalas till inkomsttitel. Därav 1996 Utgift 36 906 Utgifts - progno s 64 7162 1998 Förslag 39 168 1999 Beräkna t 40 074 2000 Beräkna t 41 005 Beloppen anges i tusental kronor. Utgifterna inkluderar även utnyttjade anslagsbehållningen från anslaget 12 A5 Investeringsfrämjande /96. Delegationen för utländska investeringar i , Invest in , , är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder. På vissa av de prioriterade utlandsmarknaderna skall bedriva verksamhet genom egen utlandsrepresentation. Verksamheten finansieras dels från anslag, dels med bidrag från s.k. partners i projektverksamheten. Anslagsbehållningen på reservationsanslaget 12 A5 Investeringsfrämjande var efter /96 36 317 tkr. Bakgrunden till behållningen är att verksamheten huvudsakligen var inriktad på att bilda myndigheten och då förbrukades endast , att det inte uppstod några kostnader för internationella sökprocesser och att länderverksamheten startade successivt . Överskottet från /96 är huvudsakligen avsatt för internationella sökprocesser och ett särskilt progam för kompetensutveckling för att i samarbete med kommuner och län stärka de lokala och regionala resurserna för investeringsfrämjandet. Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen konstaterar att har redovisat sin verksamhet i enlighet med uppställda krav och mål. /96 har haft karaktären av ett uppbyggnadsår, både vad gäller verksamheten i och på flertalet prioriterade marknader utomlands. Arbetet har främst varit inriktat på att bilda myndigheten, rekrytera personal till kontoren i , och samt att lägga en metodisk och långsiktig grund för investeringsfrämjandet. Mot bakgrund av att 1995/96 varit ISA:s första verksamhetsår har det inte varit möjligt att utförligt kommentera de uppnådda resultatens förhållande till de övergripande målen att utländska företag genomför nyinvesteringar och nyetableringar i samt samverkar med svenska företag i landet . Regeringen har tillkallat en särskild utredare för utvärdering av verksamheten vid avseende tiden - . Utvärderingen avser främst de arbetsmetoder och den strategi som myndigheten valt. Utredaren skall redovisa sitt arbete . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att inte anfört några invändningar i sin revisionsberättelse för /96. 9.1 Omfattning/ändamål Till konsumentområdet hör följande myndigheter: , , och . Vidare omfattar konsumentpolitiken frågor som rör stöd till konsumentorganisationer och konsumentforskning samt bidrag till miljömärkning av produkter. Utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet framgår av följande sammanställning: MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 160,2 113,2 114,0 103,0 105,7 108,4 1. Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall EU-medlemskapet kombinerat med beslutade be- sparingar har medfört att flera av myndigheterna på konsumentområdet fått utökade arbetsuppgifter men realt reducerade anslagsbelopp. Detta har ställt höga krav på effektiviseringar och prioriteringar i verksamheterna. Det är regeringens bedömning att detta arbete i huvudsak hanterats på ett bra sätt av myndigheterna. Större förändringar Miljö- och livsmedelsfrågorna har kommit att bli allt viktigare sett i ett konsumentperspektiv. Inom EU har förändringar genomförts på bl.a. livsmedelsområdet, vilka kan komma att påverka det konsumentpolitiska arbetet även i . Prioriteringar Att konkretisera miljömålet inom konsument- politiken och ta fram en åtgärdsinriktad handlingsplan på området konsumtion och miljö. Att stärka konsumenternas ställning som marknadsaktörer, bl.a. genom åtgärder för bättre pris- information inom dagligvaruhandeln. Att arbeta för att konsumenterna skall få en starkare ställning i EU. Särskilt viktigt är att konsu- mentintresset och ett ökat konsumentinflytande tillgodoses vad gäller livsmedel, det europeiska standardiseringsarbetet, finansiella tjänster och det nya mediasamhället. 9.2 Resultatbedömning och slutsatser Resultatbedömningen görs utifrån de konsumentpolitiska målen, nämligen att konsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden, att hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, att konsumenternas hälsa och säkerhet skyddas samt att sådana konsumtions- och produktionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. Av betydelse för målet att konsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden är bl.a. arbete med att pröva konsumenttvister och rekommendera lösningar av tvisterna. Efterlevnaden av nämndens beslut har visat sig vara god. Följsamheten i procent för /94 var , /för och . Följsamheten är dock i verkligheten troligen åtminstone . Anledningen är att en del företag, efter publicering av nämndens årliga undersökning, vidtar rättelse. /KO:s arbete för en hög efterlevnad av den konsumentskyddande lagstiftningen har visat sig ge goda resultat genom att näringsidkarna ofta rättat sig efter de påpekanden som gjorts. Branschöverenskommelser, bl.a. om förbättringar vad gäller avtalsvillkor, har haft stor betydelse för att stärka konsumenternas ställning på marknaden. När det gäller målet att hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt kan nämnas att utvärdering av skuldsaneringslagen (1994:334) lett till förbättringar i skuldsaneringsförfarandet. För att påskynda skuldsaneringsförfarandet har arbetsuppgifterna för budgetrådgivare i kommun och handläggare på kronofogdemyndighet renodlats utifrån deras respektive kompetensområden. Detta är ett direkt resultat av utvärdering. Vidare har matkostnadsundersökning gett konsumenterna ökade möjligheter att ta del av väsentlig prisinformation. Matkorgen bedöms ha en prispressande effekt på de orter som deltar i undersökningen. Av betydelse för detta mål är dessutom att stöd visat sig vara viktigt för utvecklingen av den kommunala konsumentverksamheten. Därutöver har provningsverksamhet visat sig vara ett medel för att påverka produktutvecklingen i en för konsumenten/brukaren positiv riktning. Svenska konsumentkrav har fått gehör i den europeiska standardiseringen, vilket bidragit till uppfyllelsen av målet att konsumenternas hälsa och säkerhet skyddas inom bl. a. leksaksområdet samt när det gäller cykel- och småbarnshjälmar. Produkt- standardiseringen påverkar dessutom konsumenternas val av produkter, framför allt indirekt. genomför marknadskontroller, vilka generellt leder till en hög efterlevnad. Detta innebär att det är svårt att finna undermåliga produkter på flera områden där man gjort marknadskontroller. Exempelvis gäller det vissa leksaker och personlig skyddsutrustning. Målet att sådana konsumtions- och produktionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling formulerades så sent som . Överslagsberäkningar från visar att hushållen står för nära hälften av de svenska utsläppen. Ett arbete med att utveckla en handlingsplan när det gäller konsumenterna och miljön pågår. SIS Miljömärkning har utvärderat miljöeffekterna av miljömärkning samt undersökt konsumenternas kännedom om och attityder till miljömärkning. Resultatet visar att miljömärkningen på vissa områden som till exempel papperstillverkning och kemisk- tekniska produkter bidragit till minskad miljöbelastning. Konsumentundersökningen visade att av de tillfrågade kände igen miljömärket Svanen och att märket åtnjuter trovärdighet hos konsumenterna. På nordisk nivå har ett arbete inletts för att utvärdera miljöeffekterna av miljömärkningssystemet. Miljöargument i marknadsföringen har granskats av med stöd av marknadsföringslagen. Kontakter med näringsidkare har i stor utsträckning lett till frivillig rättelse. Under avser regeringen att prioritera framtagandet av en åtgärdsinriktad handlingsplan för att konkretisera miljömålet i konsumentpolitiken, utveckling av metoder för bättre prisinformation inom dagligvaruhandeln samt åtgärder för att stärka konsumenternas ställning inom EU. bereds betänkandet Bättre information om konsumentpriser (SOU 1997:19) samt betänkandet Konsumenterna och miljön (SOU 1996:108). 1 Anslag s- sparan de 5 4432 Därav 1996 Utgift 4 208 Utgifts - progno s 4 888 1998 Förslag 4 686 1999 Beräkna t 4 825 2000 Beräkna t 4 969 1- Beloppen anges i tusental kronor 2. Regeringen beslutade om en indragning om 2 000 i vårpropositionen En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att anslaget inte utnyttjats fullt ut. Det ackumulerade anslagssparandet uppgick /97 till . beslut med anledning av regeringens vårproposition innebar besparingar på om . Vidare har regeringen beslutat om en indragning på av anslagssparande. Regeringens överväganden Resultatinformation är en specialdomstol som i enlighet med lagen ( 1970:417) om marknadsdomstol m. m. handlägger mål och ärenden enligt konkurrenslagen (1993:20), marknadsföringslagen (1995:450), lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, lagen (1984:292) om avtalsvillkor mellan näringsidkare, produktsäkerhetslagen (1988:1604), samt lagen (1994:615) om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling. Vidare handlägger mål och ärenden enligt lagen (1978:763) med vissa bestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker, tobakslagen (1993:581), konsumentförsäk- ringslagen (1980:38), prisinformationslagen (1991: 601), konsumentkreditlagen (1992:830), valutaväxlingslagen (1996:1006), lagen (1996:1118) om marknadsföring av kristallglas samt lagen (1997:218) om konsumentskydd vid avtal om tidsdelat boende. Det övergripande målet för är att på ett rättssäkert sätt och inom rimlig tid avgöra de mål och ärenden som den har att handlägga samt att leda rättsutvecklingen och främja en enhetlig rättstillämpning inom det marknadsrättsliga området. Målens svårighetsgrad varierar vilket försvårar möjligheten att mäta effektiviteten. Av årsredovisningen framgår att styckkostnaden sjunkit för vissa prestationer medan den ökat för andra. Domstolen har under /96 avgjort 57 mål och ärenden. Handläggningstiden har i genomsnitt varit 8 månader. Regeringen gör bedömningen att effektiviteten i verksamheten är god. är första instans i mål enligt marknadsföringslagen. är andra och sista instans i mål enligt samma lag. I mål enligt konkurrenslagen sker prövningen i tre instanser. Verkets beslut överklagas till , vars domar och beslut i sin tur kan överklagas till . I betänkande Konkurrenslagen 1993 1996 (SOU 1997:20), har bl.a. föreslagits förändringar i instansordningen för prövningen av ärenden enligt konkurrenslagen. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Slutsatser Mot denna bakgrund bör anvisas ett anslag på . 1 Anslag s- sparan de 2 586 Därav 1996 Utgift 77 114 Utgifts - progno s 73 192 1998 Förslag 67 876 1999 Beräkna t 69 956 2000 Beräkna t 72 102 Beloppen anges i tusental kronor är central förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor. De övergripande målen för verksamheten är att ge hushållen möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, ge konsumenterna en stark ställning på marknaden, skydda konsumenternas hälsa och säkerhet och medverka till att sådana konsumtions- och produktionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. Regeringens överväganden Resultatinformation När det gäller verksamhet har insatser som främjar från miljösynpunkt långsiktigt hållbara konsumtions- och produktionsmönster hög prioritet, liksom insatser i det svenska arbetet med konsumentpolitiken i EU, rörande bl.a. produktsäkerhet och konsumenternas ställning när det gäller finansiella tjänster. Särskilt viktigt är det att också stödja hushåll med svag ekonomi. I anslutning till de övergripande målen för poli- tikområdet fullgörs de uppgifter som ankommer på () enligt lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, marknadsföringslagen (1995:450), produktsäkerhetslagen (1988:1604) och lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister träder i kraft samt radio- och TV-lagen (1996:844). Verket fullgör vidare uppgifter enligt lagen (1978:763) med vissa bestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker, konsumentförsäkringslagen (1980:38), prisinformationslagen (1991:601), konsumentkreditlagen (1992:830), lagen (1992:1231) om märkning av textilier , lagen (1992:1672) om paketresor, lagen (1992:1232) om märkning av hushållsapparater, lagen (1992:1326) om personlig skyddsutrustning för privat bruk, lagen (1992:1327) om leksakers säkerhet, tobakslagen (1993:581), lagen (1995:669) om märkning av skor samt lagen (1996:1118) om marknadsföring av kristallglas. har också bemyndigande att ge ut föreskrifter enligt lagen (1994:1772) om tillämpningen av det europeiska miljömärkningssystemet och förordningen (1994:1169) om europeisk miljömärkning. För att kunna mäta effekter och utröna behovet av åtgärder har /96 genomfört marknadsstudier inom olika områden. Verket har också utvärderat tillämpningen av den nya skuldsaneringslagen samt utfört varuprovningar. Arbetet med att förbättra och effektivisera stödet till de kommunala konsumentvägledningarna har fortsatt, bl.a. genom databaserad information. Under budgetåret har drygt 5 200 ärenden registrerats hos vilket i princip är oförändrat jämfört med året innan. Styckkostnaden för ett ärende har varit vilket är en sänkning med jämfört med föregående år. av det totala antalet ärenden har snabbhandlagts. Genomsnittlig handläggningstid för dessa ärenden var , en sänkning med från föregående år. EU-medlemskapet kombinerat med beslutade besparingar har medfört att fått utökade arbetsuppgifter men realt reducerade anslagsbelopp. Detta har ställt höga krav på effektiviseringar och prioriteringar i verksamheten. Regeringen anser att konsumentinflytande på den europeiska standardiseringen är nödvändigt för att varor som säljs i skall vara säkra och för att stärka konsumenternas ställning i . får disponera medel inom utgiftsområde 24 under anslaget B 6 Bidrag till standardisering och provnings- och mätteknisk FoU m.m. för bidrag till för standardiseringsprojekt. Budget för avgiftsbelagd verksamhet RÅD OCH RÖN UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 27 200 28 800 -1600 94 varav 1996 19 500 19 000 500 103 Prognos 1997 20 600 20 700 -100 100 Beräknat 1998 20 700 20 700 0 100 Beräknat 1999 21 100 21 800 -700 97 Beräknat 2000 22 000 22 500 -500 98 Tidskriften skall finansieras med avgifter. Ambitionen är full kostnadstäckning, men det finns inget formellt krav på detta, dels för att Råd & Rön är under utveckling för att också bli en elektronisk tidskrift, dels för att tidningen är den viktigaste kanalen i det informationsuppdrag gentemot medborgarna som har. Dessutom är tidningen annonsfri, vilket innebär att det är mycket svårt att uppnå full kostnadstäckning. UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 4 479 4 863 -384 92 varav 1996 2 240 2 432 -192 92 Prognos 1997 4 550 4 544 6 100 Beräknat 1998 6 500 6 500 0 100 Beräknat 1999 6 500 6 500 0 100 Beräknat 2000 6 500 6 500 0 100 Varuprovning på uppdrag omfattar bland annat hushållsapparater. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har erhållit en invändning från RRV i revisionsberättelsen. Det är smärre brister i den interna kontrollen som föranlett denna invändning. har redan åtgärdat ett antal av de punkter som RRV tar upp, och på andra punkter har en översyn påbörjats. anför att inför årsredovisningen för kommer samtliga punkter att vara åtgärdade. Regeringen följer inom ramen för myndighetsdialogen fortlöpande detta arbete. Slutsatser Med utgångspunkt i de verksamhetsmål som redovisats i regleringsbrevet /96 är regeringens bedömning att i stort uppfyllt de uppsatta målen. Som även RRV har påpekat bör dock verket i högre grad söka tydliggöra vad som är effekter av myndighetens prestationer och vad som kan vara effekter av externa faktorer. Även i övrigt torde åtgärder i linje med RRV:s synpunkter kunna underlätta en bedömning av måluppfyllelse. Det finns ett behov av att ange tydligare prioriter- ingar i verksamhet.