prop · GL031D5 · 1998-01-01 00:00:00 — Rustningskontroll är en av prioriterad uppgift för . Vårt land följer nära förhandlingarna inom ram om en anpassning av Avtalet om konventionella styrkor i (). har fått ökad betydelse i den omvandling av som pågår. En av organisationens viktigaste uppgifter är att stödja den fortsatta demokratiutvecklingen i . Insatserna inriktas på uppbyggnaden av rättssamhället och en fast förankring av de mänskliga rättigheterna i det legala och politiska systemet. i , och har ett särskilt intresse och ansvar för säkerhet och samarbete i , och . säkerhet kan inte isoleras från europeisk och nordatlantisk säkerhet. Det innebär att ett viktigt led av svensk politik i området är att fast inlemma detta i det europeiska och euroatlantiska samarbetet. EU och PFF spelar här en central roll. skall särskilt verka för att EU:s växande intresse för vidgas och i högre grad också riktas mot . Det nordiska samarbetet och vår samverkan med övriga nordiska länder är en del av Europapolitik. På grundval av värdegemenskapen inom skall samarbetet utvecklas och vara en stabil plattform för konkret samverkan och internationellt agerande - i närområdet, i och globalt. Det nordiska samarbetet fördjupas utifrån de förutsättningar, som följer av de nordiska ländernas olika vägval. ordförandeskap i det nordiska samarbetet, såväl inom som utanför Nordiska ministerrådets ram, förpliktar. Det skall utövas aktivt och med en ambition att göra samarbetets politiska och strategiska dimensioner tydliga. Reformeringen av det inomnordiska samarbetet skall fullföljas i syfte att koncentrera det till områden, där samnordiska lösningar ger komparativa fördelar framför nationella eller bredare internationella arrangemang. Den kulturella och språkliga gemenskap, som finns i , skall bevaras och utvecklas. Nordiska samarbetsstrukturer skall systematiskt utnyttjas som fora för avstämning och samstämt agerande i aktuella EU-/EES-frågor, så att detta främjar svenska och nordiska intressen. Regeringen skall arbeta för att resultaten från förverkligas i nära kontakt mellan de nordiska länderna. Det är av största vikt att fri rörlighet för personer genomförs med bibehållen passfrihet inom . Den europeiska omvandlingen efter det slut har öppnat möjligheten att återknyta tusenåriga ekonomiska och kulturella band mellan folken kring . Det är ett svenskt intresse att regionen utvecklas till en väl fungerande hemmamarknad och att alla stater får medlemskap i . verkar främst genom den inledda Visbyprocessen pådrivande i framväxten av ett nätverk av samarbete på skilda områden mellan till stöd för fördjupad demokratisering och sociala och ekonomiska reformer. Arbetet med att förbättra miljön och bekämpa den organiserade brottsligheten har fortsatt hög prioritet. Så hölls t.ex. ett miljöministermöte i i syfte att inleda arbetet på en för . De tre handlingsprogram, som antogs vid Östersjöstaternas råds femte ministersession i , har givit samarbetet nya impulser och breddat verksamhetsområdet. Nya krav ställs därmed på rådets samordnande och vägledande roll. Vid ministersessionen i beslöts att förslag skall utarbetas om att inrätta ett permanent sekretariat för . har erbjudit sig att vara värd för sekretariatet. Ett viktigt svenskt mål är inlemmande i ett vidare europeiskt samarbete till gagn för såväl demokratiseringsprocessen i som alleuropeisk säkerhet. För regionens säkerhet och utveckling är stödet till nordvästra och liksom främjandet av allsidiga kontakter mellan och de baltiska länderna av stor betydelse. Regeringen tillmäter största betydelse. innehar ordförandeskapet i . Skärpt kärnsäkerhet, förbättringar av den sargade miljön, ökat kultursamarbete och breddade mellanfolkliga kontakter är svenska målsättningar för ordförandeskapet. utvecklingssamarbete med , , och inriktas främst på att underlätta anpassning till och medlemskap i . Det sker genom kunskapsöverföring och tekniskt samarbete inom områdena säkerhet, demokrati, ekonomi och miljö. I ett särskilt program får ansökarländerna del av erfarenheterna av den svenska medlemsstrategin. utvecklingssamarbete med länderna i behandlas under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Samarbete utanför har ett brett och välutvecklat både bilateralt och multilateralt samarbete med länder och regioner utanför . Genom arbetet i FN och andra internationella organisationer bidrar vårt land till att stärka internationell fred och säkerhet, till att angripa hoten mot vår gemensamma miljö, till solidaritet med utvecklingsländerna och till att förbättra de enskilda människornas trygghet och levnadsvillkor. Vårt aktiva deltagande i EU:s breda dialog och biståndssamarbete med utvecklingsländerna har givit svensk politik en ny dimension. verkar för en effektivisering av EU:s politik bl. a. genom en reformering av Lomésamarbetet. Förbindelserna med intar en särställning i relationer med länderna utanför både bilateralt och multilateralt. Det gäller handel och vetenskapligt och kulturellt utbyte likaväl som säkerhetsskapande samarbete. Dialogen mellan och och har en avgörande betydelse för den globala utvecklingen på skilda områden. Genom sitt medlemskap i och är de båda nordamerikanska staterna djupt engagerade i europeisk säkerhet. bilaterala förbindelser med länderna i , , och och omfattar politiska relationer, utvecklingssamarbete och handelsutbyte. Omorganisationen av har möjliggjort en förbättrad samordning mellan dessa olika aspekter. internationella utvecklingssamarbete med utvecklingsländer behandlas under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. fullföljer på olika sätt sitt långvariga och djupa engagemang för en allomfattande fredsuppgörelse i . Bl.a. ger vi ett betydande stöd till den palestinska befolkningen på och i . medverkar inom ramen för Barcelonaprocessen i EU:s växande samarbete med länderna på södra och östra sidan av . I detta sammanhang kan särskilt nämnas etablerandet av ett frihandelsområde och det s.k. . En rad länder och regioner i har genomgått en positiv ekonomisk och politisk utveckling, även om bilden av en kontinent i kris alltjämt dominerar. Sålunda har den djupa mänskliga tragedin i stora sjö-området efter folkmordet i återigen understrukit behovet av humanitärt bistånd, skydd av utsatta människors säkerhet och stöd för konfliktförebyggande åtgärder i . Förslag till en ny Afrikapolitik kommer att föreläggas i en regeringsskrivelse , baserat på bl.a. de slutsatser och rekommendationer som framförts i utredningen med . Grundtanken är att relationerna med de afrikanska länderna måste bygga på ett mer jämbördigt förhållande än det traditionella mellan givare och mottagare. Många länder i genomgår en starkt dynamisk ekonomisk utveckling. En betydande del av tillväxten i världsekonomin kommer att ske i och andra östasiatiska stater. består en djup fattigdom och ett hårt undertryckande av mänskliga rättigheter i många . Både ekonomiskt och säkerhetspolitiskt kommer att spela en central roll i den globala utvecklingen . medverkar aktivt i EU:s strävan att stärka banden och utvidga förbindelserna med . En pågående UD-utredning kommer att utarbeta förslag till en strategi för att intensifiera relationer med . Utredningen, som kommer att presentera sitt förslag , inriktas på fem huvudområden: i den internationella ekonomin, fattigdom och livs-kvalitet, miljö och hållbart utnyttjande av naturresurser, demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet samt den asiatiska säkerhetssituationen. Den positiva demokratiska och ekonomiska utvecklingen i fortsätter. i /97 innebar en stor framgång för freden i hela området. Det kommersiella och politiska intresset för regionen är stort, och såväl de bilaterala relationerna som EU:s förbindelser med utvecklas snabbt. En strategi för främjandet av handeln med har tagits fram i departementet. Trots den positiva utvecklingen är klyftorna mellan olika befolkningsgrupper breda och sociala missförhållanden råder på många håll. Inre konflikter och övergrepp förekommer fortfarande, och kommer att fortsätta det aktiva arbete för fred, demokrati och mänskliga rättigheter som bedrivs . Den sociala och ekonomiska utvecklingen i , och en rad andra länder kommer fortsatt att stödjas från svenskt håll. Kommentarer till utgiftsutvecklingen Utgifterna för beräknas överstiga budgeten beroende på att en del av anslagssparandet/reservationerna /96 tas i anspråk. I övrigt är det enbart inom verksamhetsområdena och Internationella organisationer som några större avvikelser kan konstateras. uppvisar 1995/96 sålunda ett stort anslagssparande som förklaras närmare i det följande. Den kraftiga minskningen av anslagen till Internationella organisationer beror i första hand på att kostnader för fredsfrämjande insatser med väpnad trupp, som tidigare legat under detta utgiftsområde, överflyttats till utgiftsområde 6 Totalförsvar samt att en besparing genomförts på . UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR DE I UTGIFTSOMRÅDE 5 INGÅENDE VERKSAMHETSOMRÅDENA UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 ANVISAT 1997 UTGIFTSPROG NOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 2 316 1 579 1 673 1 813 1 763 1 805 1 853 Internationella organisationer 2 226 1 475 931 907 906 927 947 Information om i utlandet 106 63 66 71 61 62 63 Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m. 92 58 58 58 57 58 59 Övriga utrikespolitiska frågor 24 17 22 31 24 21 21 Totalt för utgiftsområde 5 4 764 3 192 2 750 2 880 2 811 2 873 2 943 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar anslagen utrikesförvaltningen, dvs. såväl som utrikesrepresentationen, nordiskt samarbete som här avser i första hand resekostnader för deltagande i det nordiska samarbetet samt ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 2 316 1 579 1 813 1 763 1 805 1 853 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Genom den omorganisation av utrikesförvaltningen, som slutförts, har den anpassats till de nya uppgifter för utrikespolitiken som en tilltagande internationalisering medfört. Det ekonomiska utfallet för /96 visar på ett stort anslagssparande. Större förändringar En genomgripande omorganisation av har genomförts under budgetåren 1995/96 och 1997 i syfte att stärka den operativa verksamheten och genomföra rationaliseringar inom den administrativa verksamheten. medlemskap i unionen samt i har påverkat arbetet. Installationstakten för den s.k. nya tekniska plattformen för ADB och kommunikation har ökats så att både departementet och utlandsmyndigheterna skall ha tillgång till den nya tekniken innan utgången av 1997. Prioriteringar Regeringens oförändrat höga ambitioner på det utrikespolitiska området ställer krav på en väl fungerande utrikesförvaltning. Denna måste därför även fortsatt utvecklas, genom rationalisering och effekti- visering, och förändras för att kunna svara mot de krav som ställs på den i en snabbt föränderlig värld. Genom de medel som ställs till förfogande från den s.k. profilpotten sker en ökad satsning på främjande av export, investeringar och turism. Detta sker bl.a. genom upprättande av två generalkonsulat, i och . 1 Anslag s- sparan de 717 849 Därav 1996 Utgift 1 574 200 Utgifts - progno s 1 807 500 1998 Förslag 1 757 629 1999 Beräkna t 1 799 134 2000 Beräkna t 1 846 538 Beloppen anges i tusental kr viktigaste uppgifter är att bevaka och främja svenska intressen, politiska såväl som handels- och biståndsrelaterade. Detta görs genom politisk, ekonomisk och handelspolitisk bevakning, genom export-, investerings- och turistfrämjande verksamhet, insatser inom kultur och information samt handläggning av migrations- och rättsfrågor. Anslaget används för de samlade förvaltningskostnaderna för departementet och de 100 utlandsmyndigheterna samt de drygt 400 honorärkonsulaten. Totalt omfattar utrikesförvaltningen ca 2400 anställda, varav omkring 1000 utgörs av lokalanställda. Till de tyngre förvaltningskostnaderna hör förutom löner och utlandstillägg till de anställda, även fastighetskostnader, resekostnader för deltagande i ett stort antal internationella möten och förhandlingar, driftskostnader för en, på grund av verksamhetens art, omfattande IT- och telekommunikationsverksamhet. I anslaget ingår också kostnader för utredningar och officiella besök. Kostnader som kan uppstå med anledning av garantier för banklån till personal respektive uppsagda anställda inom utrikesförvaltningen belastar detta anslag. Utestående lån uppgår till . En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att utrikesförvaltningen hade ett stort anslagssparande. Detta anslagssparande beror både på egna åtgärder och yttre omständigheter. Dels har den nya rambudgettekniken medvetet utnyttjats för att spara medel under ett budgetår för att klara extraordinära utgifter ett annat budgetår, fastställda sparbeting genomförts tidigt samt ett ökat kostnadsmedvetande åstadkommits inom utrikesförvaltningen. Dels har anslagssparandet åstadkommits av yttre icke påverkbara förändringar i form av kursvinster som resultat av en förstärkning av den svenska kronan i förhållande till de utländska valutor som i stor omfattning används inom utrikesförvaltningen för betalning av dess kostnader. I samband med diskussionerna om det fortsatta besparingsarbetet beslutade regeringen att av anslagssparandet skulle dras in. Under utgiftsområde 1 anslag C 1 föreslår regeringen dessutom att högst av anslagssparandet överförs som anslagssparande till ramanslaget m.m. Regeringens överväganden Resultatbedömning och slutsatser Som redovisas närmare under inledningen till detta utgiftsområde kommer regeringen även att ha höga ambitioner på det utrikespolitiska området. För att kunna möta de krav detta ställer på en väl fungerande utrikesförvaltning har denna genomgått en omfattande omorganisation. Denna innebär att det i stället för den gamla politiska avdelningen, handelsavdelningen, avdelningen för internationellt utvecklingssamarbete och rättsavdelningen, finns ett antal geografiska och funktionella enheter. Omorganisationen har slutförts genom en reformering av den administrativa verksamheten inom utrikesförvaltningen, som innebär ett tydliggörande av olika administrativa funktioner samt en rationalisering som innebär en resursöverföring till den operativa verksam-heten inom utrikesförvaltningen. Därmed är ett omfattande reformarbete slutfört och det nya UD är klart. Det uppsatta målet för omorganisationen har uppnåtts genom att nu är anpassat till de nya uppgifter för utrikespolitiken som en tilltagande internationalisering, det växande ömsesidiga beroendet mellan departementets traditionella politikområden samt inte minst EU-medlemskapet medfört. En fortsatt hög ambitionsnivå ställer också krav på prioriteringar och avväganden. Förutsättningarna för att genomföra sådana överväganden har klart förbättrats genom den utvecklade process för verksamhetsplanering som tillämpas inom utrikesförvaltningen. Härigenom ges möjlighet till en sammanhållen bedömning och avvägning mellan olika krav och önskemål vad gäller såväl personella som finansiella resurser inom utrikesförvaltningen. revisorer har i rapporten förvaltningen granskat utrikesförvaltningen med tonvikt på dess uppgifter, organisation, styrning, personal och kostnader. remissvar har lämnats. Vid beräkningen av anslaget har hänsyn tagits till att anslaget tillfälligtvis hade sänkts med samt till det för mandatperioden beslutade sparprogrammet. För att fullfölja besparingsåtgärderna som aviserades i regeringens ekonomiska vårproposition har anslagsposten för utredningar minskats med . har anslaget beräknats till och för till . A 2 Nordiskt samarbete Därav 1996 Utgift 800 Utgifts - progno s 1 200 1998 Förslag 1 452 1999 Beräkna t 1 481 2000 Beräkna t 1 511 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget betalas kostnader för deltagande i samarbetet inom ramen för (samarbetsministrarna) och m.fl. samarbetsorgan samt för deltagande i vissa andra former av nordiskt samarbete, däribland det svensk-norska samarbetet. A 3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Därav 1996 Utgift 2 900 Utgifts - progno s 4 371 1998 Förslag 4 402 1999 Beräkna t 4 490 2000 Beräkna t 4 579 Beloppen anges i tusental kr Av anslaget används huvuddelen till att täcka de kostnader som avses i lagen (1973:137) om ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Det rör sig om periodiskt understöd till vissa i utlandet, främst i , bosatta svenska medborgare. Därutöver betalas från anslaget eftergifter och jämkning av fordringar för utgivet tillfälligt ekonomiskt bistånd till nödställda svenska medborgare i utlandet samt för brottmål och kostnader vid dödsfall. Anslaget används också till rättsligt bistånd till brottsoffer utomlands. Från anslaget betalas också kostnader för expertgruppen för identifiering av katastroffall utomlands, kostnader i sjöfartsfrågor samt avgifter för stämningsmannadelgivning. Regeringens överväganden Kostnaderna för periodiskt understöd minskar, medan frihetsberövanden på grund av grova narkotikabrott i utlandet kan komma att medföra ökande kostnader för rättshjälp. I anslaget finns en medelsram på för särskilda informationsinsatser riktade till utlandsresenärer, främst ungdomar, i syfte att minska belastningen på utrikesförvaltningens konsulära resurser Omfattning/ändamål Regeringen föreslår att anvisas under utgiftsområde 5 för bidrag till Internationella organisationer. Härutöver finansieras även internationella organisationer under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Inom verksamhetsområdet finansieras i första hand bidrag till , , (), den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP), , och utveckling () samt kostnader för fredsfrämjande verksamhet. Den ökande globaliseringen innebär att den politiska och ekonomiska utvecklingen i vår omvärld i allt högre grad påverkar förutsättningarna också för den nationella politiken. Samarbetet inom internationella organisationer får därmed än större betydelse. Det är därför angeläget att fortsatt aktivt engagerar sig i det multilaterala samarbetet. Kostnaden för medlemskap i internationella organisationer styrs av organisationernas budgetar. De obligatoriska bidragen uttaxeras enligt en på förhand fastställd bidragsskala, som varierar från organisation till organisation. Budgetramen för de olika organisationerna blir därmed en av de viktigaste utgiftsstyrande faktorerna. Eftersom bidragen uttaxeras i annan valuta än svenska kronor (främst US-dollar) påverkar även kronans värde utgiftsnivån. Denna påverkas också av inflationen i respektive organisations verksamhetsland. strävar generellt efter en effektivare och mer resultatstyrd verksamhet inom ramen för en mer återhållsam budgetutveckling. I ökande omfattning sker kontinuerliga uppföljningar och utvärderingar av organisationernas verksamhet för att säkerställa en effektiv resursanvändning av de svenska bidragen. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 2 226 1 475 907 906 927 947 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall bidrag till de olika internationella organisationerna har i huvudsak motsvarat budgetberäkningarna. Skillnaden mellan budget och utfall /96 beror framför allt på att betalningstidpunkten för bidraget till ändrats. Större förändringar Bidragen till internationella organisationer har minskat vilket beror på att besparingar skett på de anslag som i huvudsak finansierar svenskt deltagande i internationella fredsfrämjande insatser. På anslaget B 9 Fredsbevarande verksamhet beslutades en besparing om inför . Vidare beslutades att anslaget skulle delas, så att fredsfrämjande insatser med väpnad trupp finansieras över utgiftsområde 6, medan övrig fredsfrämjande verksamhet finansieras över utgiftsområde 5 och det nya anslaget B 4 Fredsfrämjande verksamhet. Inför föreslås ytterligare besparingar på dessa båda utgiftsområden. bidrag till Unido finansieras över utgiftsområde 7. Prioriteringar Vårt medlemskap i och fortsatt höga ambition att aktivt stödja FN och dess fredsfrämjande verksamhet gör, i kombination med besparingar på verksamhetsområdet, att det blir än angelägnare att resterande medel används på ett optimalt sätt. Härvid bör prioritera ett brett deltagande med kvalificerad personal i pågående och nya fredsfrämjande missioner. Vidare bör aktivt bidra till utvecklingen av en helhetssyn på fredsfrämjande insatser som innefattar såväl politiska, militära, polisiära, civila som humanitära aspekter. skall delta aktivt i det pågående arbetet med att stärka och effektivisera FN. Som medlem i säkerhetsrådet även kommer att fortsatt lägga stor vikt vid att stärka FN:s förmåga till konfliktförebyggande och tidiga insatser, bidra till att stärka den humanitära rätten och folkrättens ställning samt stödja användandet av fredliga instrument i konfliktlösning. I , och inom EU skall fortsätta att medverka till framväxten av en ny alleuropeisk säkerhets- och samarbetsstruktur. B 1 Bidrag till vissa internationella organisationer Därav 1996 Utgift 243 900 Utgifts - progno s 422 015 1998 Förslag 464 161 1999 Beräkna t 474 406 2000 Beräkna t 485 351 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget betalas obligatoriska avgifter för medlemskap i ett antal internationella organisationer, som är folkrättsligt bundet att betala. Anslaget omfattar främst bidrag till , , () samt den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP). är en hörnsten i svensk utrikespolitik och det svenska medlemskapet i säkerhetsrådet är ett uttryck för den politiska betydelse vi tillmäter organisationen och dess verksamhet. Från anslaget B 1 betalas obligatoriska kostnader för andel till FN:s reguljära budget och FN:s fredsbevarande insatser. Vidare ingår bidragsandelar till den nystartade för förbud mot kemiska vapen (, OPCW) och till Förberedande kommissionen i för upprättandet av den internationella kontrollorganisationen under fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (, CTBTO) samt andra konventionsorgan. Från anslaget betalas också bidragsandel för de pågående förhandlingarna i om ett verifikationsprotokoll för konventionen om förbud mot biologiska vapen. Under anslaget budgeteras härutöver för obligatoriska kostnader till följd av bl.a. uppföljnings- och granskningskonferenser för internationella konventioner, däribland konventionen om förbud mot särskilt inhumana vapen. kommer den fortsatta finansieringen av krigstribunalerna för f.d. och att behandlas. tillsammans med EU verkar för att dessa skall finansieras över FN:s reguljära budget. FN:s finansiella kris har accentuerats . Främst på grund av att vissa större bidragsgivare antingen innehållit eller på grund av ekonomiska svårigheter inte har kunnat betala sina bidrag fullt ut. De pågående diskussionerna om reformer av FN:s programverksamhet och en eventuell skuldbetalning av ger anledning till försiktig optimism om organisationens framtid. Regeringens överväganden Resultatbedömning och slutsatser Inför /96 formulerades målsättningen att skulle verka aktivt bl.a. för att stärka FN:s fredsfrämjande förmåga samt att reformera FN:s ekonomiska och sociala verksamhet. har givit betydande bidrag till FN, dess fredsbevarande operationer, medling och andra politiska insatser liksom till organisationens ekonomiska och sociala verksamhet. valdes , med starkt stöd från övriga medlemsstater, in som medlem i för perioden - 1998. har det övergripande ansvaret för upprätthållande av internationell fred och säkerhet. Vårt medlemskap ställer höga krav på ett aktivt engagemang i alla de frågor som rådet behandlar. Det innebär också höga förväntningar på aktivt deltagande från svensk sida i de skilda fredsfrämjande insatser som säkerhetsrådet beslutar om. FN:s struktur och verksamhet behöver förnyas och stärkas. Generalsekreteraren har presenterat omfattande förslag till reformer. söker stärka och påverka organisationens verksamhet. Det är angeläget att göra organisationen mer kostnadseffektiv så att dess finansiering tryggas långsiktigt.