prop · GL03151D1 · 1998-01-01 00:00:00 — Den pensionsberättigade bör få information om vid vilken ålder ålderspension kan utges i samband med att reformen träder i kraft och bör också få möjlighet att informera den pensionsberättigade under hand. Även premiereservutredning föreslog att denna övre åldersgräns skall sättas . Mot bakgrund av vad som sagts och efter övervägande av övriga remissynpunkter anser regeringen att åldersgränsen inte bör sättas annorlunda än vad som fastslagits i de antagna riktlinjerna och som också föreslagits i promemorian Ds 1995:41. Vi föreslår att som huvudregel skall gälla att pension skall betalas ut senast fr.o.m. om den försäkrade då är inskriven hos försäk- ringskassa och inte begär annat. Utbetalning av pension skall emellertid, som ovan föreslagits, alltid grundas på en ansökan av den enskilde. På grund härav föreslår vi att alltid, i de fall en pensions- berättigad som är inskriven hos försäkringskassa inte före ingången av den månad då han eller hon fyller har ansökt om uttag av inkomstpension, skall utreda om den pensionsberättigade vill senare- lägga sitt pensionsuttag ytterligare eller inte. premiereservutredning föreslog att skall göra en sådan utredning om den enskilde inte före ingången av den månad då han eller hon fyller ansökt om uttag av premiepension. I utredningsbetänkandet antecknades emellertid att utredningsarbetet bör samordnas i de situationer då även skall göra sådan utredning på grund av att den pensionsberättigade inte heller begärt uttag av inkomstpensionen. Regeringen instämmer i att det inte kan vara rimligt att både och skall göra samma utredning. I dessa situationer bör utredningsarbetet samordnas. I de fall ingen ålderspension tagits ut bör utredningen ombesörjas av för- säkringskassan. Under det fortsatta beredningsarbetet har också ifråga- satts om överhuvudtaget skall ha någon ut- redningsskyldighet. Det skall i detta sammanhang särskilt noteras att den pension som ut- ges från fördelningssystemet utgör huvuddelen av ålderspensionen. Syf- tet med nu föreslaget utredningsförfarande är att den som inte känner till att han eller hon måste ansöka om ålderspension inte skall gå miste om sin rätt därtill. Vidare kan, som nämns nedan, den nu föreslagna utredningen kräva stora personalinsatser, varvid även personliga besök kan bli erforderliga. har en lokal förankring, dvs. på de flesta orter i landet finns ett eller flera lokalkontor och de pensionsberättigade har möjlighet att personligen besöka för rådfrågan m.m. Hos finns också de personella resurser som kan komma att krävas för att göra undersökningen. Hur skall organiseras är ännu inte känt. Med beaktande härav ter det sig naturligt att skall ombesörja den nu föreslagna utredningen. Regeringen föreslår därför att inte åläggs någon utredningsskyldighet. Om den pensionsberättigade redan har tagit ut hela eller del av sin in- komstpension kan det ifrågasättas om utredningsskyldighet skall före- ligga beträffande utbetalning av premiepension. Eftersom inkomstpen- sion och premiepension skall kunna sökas och i ett samman- hang, bör en begäran om utbetalning av endast inkomstpension kunna tolkas som att den pensionsberättigade önskar senarelägga sitt premie- pensionsuttag. Vidare utgör premiepensionen den mindre delen av ålderspensionen. Som föreslagits skall inte heller ha någon utredningsskyldighet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att någon utredningsskyldighet inte skall föreligga om den pensionsberättigade inte begärt utbetalning av premiepension, men redan uppbär pension ur fördelningssystemet. För att den pensionsberättigade inte skall gå miste om sin premiepension bör emellertid tillställa den pensionsberättigade ett besked om hans eller hennes tillgodohavande på premiepensionskontot och en prognos över framtida pension. Motsvarande kan gälla då den pensionsberättigade endast begärt utbe- talning av premiepension. Som nämnts ovan utgör emellertid inkomst- pensionen den huvudsakliga delen av ålderspensionen. Med beaktande härav och av syftet med utredningsförfarandet bör det i denna situation åligga att göra en fullständig utredning. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att skall ansvara för den utredning som skall företas om den pensionsberättigade inte har ansökt om uttag av ålderspension. Har den pen- sionsberättigade inte tagit ut någon ålderspension skall utredningen avse såväl inkomstpension som premiepension. Om uttag har begärts endast av premiepension skall motsvarande utredning göras beträffande in- komstpensionen, men någon utredningsskyldighet skall inte föreligga om uttag endast har begärts av inkomstpension men inte av premie- pension. Den pensionsberättigade bör dock fram till dess att premie- pension börjar betalas ut, av till- ställas ett besked om sitt tillgodohavande på premiepensionskontot och en prognos över sin framtida pension. I utredningsskyldigheten bör ligga en skyldighet för personal vid för- säkringskassan att ta kontakt med den pensionsberättigade för att utreda dennes önskemål. Detta kan naturligtvis ske genom att den pensionsbe- rättigade tillställs blanketter jämte information för ansökan om pension. För det fall den pensionsberättigade inte lämnar något besked i anledning av en sådan kontakt bör detta emellertid inte kunna anses som ett tillräckligt underlag för slutsatsen att den pensionsberättigade önskar skjuta upp sitt pensionsuttag. Det bör då krävas att personal vid tar ytterligare kontakt med den pensionsberättigade t.ex. genom brev eller personlig kontakt för att utröna vad den pensionsberättigade har för önskemål. I fall där den pensionsberättigade är bosatt utomlands, men ändå är inskriven hos försäkringskassa (vilket kan inträffa med hänsyn till EES-reglerna) bör emellertid denna utredningsskyldighet av administrativa skäl inte vara lika omfattande. Regeringen föreslår vidare att det reformerade systemets utbetalningsregler skall gälla för alla pensionsberättigade oavsett födelseår. Skälet för detta är främst att det ur administrativ synvinkel är en fördel att alla ålderspensioner betalas ut enligt samma regler. Utbetalningsreglerna föreslås träda i kraft (med undantag för reglerna om premiepension till efterlevande som föreslås träda i kraft ). kan pensionsberättigade i mellangenerationen redan ha ansökt om och beviljats förtida uttag och kan därför vid ikraftträdandet redan uppbära pension. Någon ny ansökan skall i dessa fall inte krävas. Även den som uppbär inkomstpension utan att vara berättigad till tilläggspension skall utan ansökan få den senare pensionen utbetalad till sig om han eller hon senare blir berättigad till tilläggspension. Förtidspension och särskild efterlevandepension avlöses inom det nu- varande systemet av ålderspension då den pensionsberättigade fyller . Regeringen uppdrog åt en särskild utredare att utforma förslag till ett system för ekonomisk ersättning vid långvarig nedsättning av arbetsförmåga, som skall ersätta dagens system med för- tidspension och sjukbidrag. Utredaren skulle bl.a. bedöma vilken tid- punkt för övergång till ålderspension som är lämplig. Utredningens be- tänkanden Ohälsoförsäkringen Trygghet och aktivitet (SOU 1997:166) och Ohälsoförsäkringen Övergångsregler (SOU 1997:189) överlämna- des till regeringen och bereds , efter remissbehandling, inom . överlämnade regeringen till propositionen 1997/98:111 Reformerad förtidspension, m.m., som bl.a. innehåller förslag till riktlinjer för en reformering av reglerna om ersättning vid varaktig medicinskt grundad arbetsoförmåga och en beskrivning av den planerade fortsatta beredningen av frågan om en reformering av hela systemet för sådan ersättning. uppdrog regeringen åt en särskild utredare att bl.a. utforma förslag till en anpassning av efterlevandepensioneringen till det reformerade systemet. I Ds 1995:41 och Ds 1997:66 föreslogs att reglerna om automatisk utbetalning av ålderspension när denna avlöser hel förtidspension grundad bosättning skulle fortsätta att tillämpas i avvaktan på förslag härom av först nämnda utredning. I Ds 1997:66 föreslogs vidare att motsvarande regel för den som har hel särskild efterlevandepension grundad bosättning skulle fortsätta att tillämpas i avvaktan på förslag härom av Utredningen om efterlevandepension. Under remissbehandlingen av Ds 1997:66 har synpunkter framförts, av bl.a. allmänna försäkringskassa, om att det även i dessa situationer bör krävas en ansökan av den enskilde för att garantipension skall betalas ut. Bland andra skäl har därvid framförts att det bland förtidspensionärer kan finnas personer som inte haft rätt till utländsk invalidpension men som får rätt till utländsk ålderspension. Detta skulle innebära att även personer med hel förtidspension eller hel särskild efterlevandepension grundad bosättning borde ansöka om ålderspension. Remiss- behandlingen av Ds 1997:66 redovisas särskilt i vårt härmed lämnade förslag till lag om garantipension. Med beaktande av de remissynpunkter som lämnats vid remissbehand- lingen av Ds 1997:66 har frågan om en automatisk utbetalning av ålders- pension som avlöser hel förtidspension och hel särskild efterlevandepension grundad bosättning ånyo övervägts. Regeringen har funnit att det även i nu redovisade fall kan uppstå sådana situationer att inte enbart med hjälp av uppgifter i tillgängliga register kan avgöra hur stor garantipension den pensionssökande eventuellt är berättigad till. Det är sannolikt att även i dessa situationer kommer att bli beroende av uppgifter från den enskilde för att bestämma storleken av den pension den pensionssökande är berättigad till. Med hänsyn härtill föreslår vi i propositionen 1997/98:152 Garantipension, m.m. att garantipension även i nu nämnda situationer skall betalas ut först efter ansökan. Reglerna för utbetalning av garantipension och inkomstgrundad ålderspension bör i möjligaste mån vara desamma. Regeringen föreslår därför att utbetalning av inkomstgrundad ålderspension som avlöser hel förtidspension eller hel särskild efterlevandepension grundad bosättning skall ske först efter ansökan. I Ds 1997:66 föreslogs en särregel beträffande de situationer då den pensionsberättigade till någon del uppbär förtidspension. Förslaget inne- bar att utredningsskyldighet i frågan om den pen- sionsberättigade som till någon del uppbär förtidspension vill senare- lägga sitt ålderspensionsuttag eller inte, bör inträda . Eftersom förtidspension utges t.o.m. den månad som föregår den månad då den pensionsberättigade fyller , bör utred- ningsskyldighet inträda senast den månad då den pensionsberättigade fyller . Med tillämpning av föreslagen regel om att utbetalning av ålderspension inte kan ske för tid före det att ansökan kommit in till för- säkringskassan, finns då risk för att en pensionsberättigad som till någon del uppburit förtidspension under någon månad står helt utan pension. För att undvika detta föreslogs i Ds 1997:66 att ålderspension, i nu nämnda fall, skall kunna beviljas även för tid före det att ansökan kom in till , dock inte tillbaka än före ansökningsmånaden. Vad som redovisats föreslås även i vår nu avlämnade proposition om garantipension. Som ovan nämnts bör reglerna för utbetalning av ålderspension i det reformerade systemet i möjligaste mån vara desamma. Regeringen före- slår därför att den nu redovisade särregeln skall gälla även i fråga om utbetalning av inkomstgrundad pension. Med utgångspunkt från de överväganden som har gjorts beträffande automatisk utbetalning av pension bör motsvarande regler gälla även för den som till någon del uppbär särskild efterlevandepen- sion. Vi föreslår därför att utredningsskyldighet för de pensionsberättigade som till någon del uppbär förtidspension eller särskild efterlevandepension skall inledas då den försäkrade fyller . Vidare skall den i Ds 1997:66 och prop. 1997/98:152 föreslagna regeln om retroaktiv utbetalning av ålderspension gälla såväl för den som upp- burit förtidspension som för den som uppburit särskild efterlevandepen- sion . Emellertid bör detta endast gälla ut- betalning av inkomstpension. Premiepensionen är konstruerad på det sättet att pensionen, oavsett om den uttrycks i fondandelar eller i kronor efter övergång till livränta, är beroende av det värde som de fondandelar som förvärvats för den enskildes räkning har för pen- sionsuttaget. Värdet på dessa fondandelar kan variera från månad till månad. Det går därför inte att utan svårighet, beräkna premiepensionen för förfluten tid. Med hänsyn härtill föreslår regeringen att den nu före- slagna möjligheten till retroaktiv utbetalning inte skall avse premiepen- sion. De i detta avsnitt behandlade frågorna om ansökan bör gälla även i fråga om ökning av ålderspension. Vid begäran om ökning av partiell pension skall således skriftlig ansökan ges in till och den begärda ökningen kommer att betalas ut tidigast månaden efter det att ansökan kommit in. När den pensionsberättigade vill återkalla eller begära minskning av tidigare begärt uttag kan detta ske genom att den pensionsberättigade tillställer en anmälan härom, senast månaden före den månad återkallelsen eller minskningen avses börja. Regeringen har i avsnitt 18.1 föreslagit att möjligheterna att åter- kalla och minska pensionsuttag av inkomstpension begränsas på så sätt att återkallelse och minskning av ålderspension medges endast en gång per sexmånadersperiod. Regeringen har vidare i avsnitt 21 föreslagit att samma begränsning skall gälla för uttag av premiepension. Någon mot- svarande begränsning för ökning av ålderspensionsuttag föreslår vi där- emot inte. Enligt nuvarande regler får betala ut pension utan ansökan från den pensionsberättigade om statligt eller kommunalt per- sonalpensionsorgan begär det. Utbetalning av allmän pension och statlig eller avtalspension sker då genom samma utbetalningstrans- aktion. Som ovan redovisats skall utbetalning av ålderspension i det re- formerade systemet som huvudregel ske efter ansökan. För att så långt som möjligt åstadkomma enhetliga regler för uttag av pension bör, i det reformerade ålderspensionssystemet, samma regler gälla oavsett typ av pensionsrättighet. Regeringen föreslår därför att en motsvarande regel inte införs i det reformerade systemet. 25.2 Månadsvisa utbetalningar med möjlighet till undantag Regeringens förslag: Pension skall i det reformerade systemet enligt huvudregeln betalas ut t.o.m. den månad då den pensionsberättigade avlider eller rätten till pension annars upphör. Utbetalning skall endast ske till den pensionsberättigade. Utbetalning av pension skall även, oavsett den pensionsberättigades samtycke, kunna ske för andra perioder än . Promemoriornas förslag: Förslagen i Ds 1997:66 stämmer överens med regeringens förslag, vilket även förslagen i Ds 1995:41 gör, med undantag för att regeringen föreslår att pension skall kunna betalas ut endast till den pensionsberättigade. Utredningens förslag: Förslagen i SOU 1997:131 stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget i Ds 1995:41 om möjligheten för att under vissa förhållanden betala ut pensionen till annan än den pensionsberättigade och uppger att även om regeln är integritetskränkande uppväger fördelarna av en sådan regel den kränkningen. i anser att premiepension och läns allmänna försäkringskassa anser att all allmän pension bör kunna betalas ut till annan än den pensionsberättigade om denne p.g.a. ålderdomssvaghet, sjukdom, drogmissbruk eller annat inte själv kan ta hand om sin pension. och läns allmänna försäkringskassa tillstyrker förslaget i Ds 1997:66 att pension inte skall kunna betalas ut till annan än den pensionsberättigade. Skälen för regeringens förslag: I det nuvarande systemet betalas ålderspension enligt huvudregeln ut genom månadsvisa utbetalningar. Pensionsförmånen utges om inte annat är föreskrivet t.o.m. den månad då den pensionsberättigade avlider eller rätten till förmånen annars upp- hör. Pensionen betalas som huvudregel ut direkt till den pensionsberät- tigade. I vissa fall kan emellertid besluta att pensionen helt eller delvis skall betalas ut till annan. Förutsättningarna härför är att den pensionsberättigade till följd av ålderdomssvaghet, sjuklighet, lång- varigt missbruk av beroendeframkallande medel eller därmed jämförlig orsak är ur stånd att själv ta hand om sin pension. Pensionen får då be- talas ut till en myndighet eller den pensionsberättigades make eller annan person för att användas till den pensionsberättigades eller hans eller hennes familjs nytta. Pension skall, enligt regeringens förslag, även i det reformerade sys- temet som huvudregel betalas ut och bör på samma sätt som i det nuvarande systemet utges t.o.m. den månad då den pensionsberätti- gade avlider eller rätten till pension annars upphör. Regeringen föreslår vidare att pensionen som huvudregel skall betalas ut direkt till den pensionsberättigade. Frågan om det även i det reforme- rade systemet skall finnas en möjlighet för att betala ut pensionen till annan än den pensionsberättigade berördes varken av Pensionsarbetsgruppen eller i princippropositionen. I Ds 1995:41 föreslogs att under de förutsättningar som anges i nuvarande regler i AFL skall få betala ut pensionen till annan än den pensionsberättigade. Under det fortsatta beredningsarbetet har det visat sig att regeln om utbetalning av pension till annan sällan tillämpas. premiereservutredning ifrågasatte i sitt betänkande behovet av en sådan utbetalningsregel och ansåg att regeln återspeglar en äldre tids förhållanden och värderingar. Utredningen ansåg vidare att regeln inte fyller någon nyttig funktion vid sidan av allmänna bestämmelser om förvaltarskap och godmanskap som finns i den familjerättsliga lagstiftningen. Med beaktande härav föreslog utredningen att någon motsvarande regel inte införs för utbetalning av premiepension. Även i Ds 1997:66 ifrågasattes, på grund av i huvudsak samma skäl som angetts i utredningens förslag till premiepension, om det finns behov av en sådan regel. Därvid anfördes att den som inte kan ta hand om sin pension själv sannolikt behöver hjälp med att förvalta sin egendom eller bevaka sin rätt även i andra avseenden, och att det t.o.m. kan vara så att utbetalning enligt nuvarande bestämmelse av pensionen till någon av den pensionsberättigades anhöriga medför att godmanskap eller förvaltarskap inte kommer till stånd trots att det vore sakligt påkallat. Med hänsyn till det nu anförda föreslogs i promemorian, och föreslås i propositionen om garantipension, att en motsvarande regel inte införs för utbetalning av garantipension. Regeringen instämmer i de nu redovisade ställningstagandena och anser att reglerna i detta avseende bör vara desamma för de olika delarna av det reformerade ålderspensionssystemet. Vi föreslår således att en regel motsvarande den i 16 kap. 12 § AFL inte införs i lagen om inkomstgrundad ålderspension. I det nuvarande systemet betalas alltså ålderspension enligt huvud- regeln ut . Om den pensionsberättigade är bosatt utomlands kan dock med den pensionsberättigades samtycke förordna att pensionen skall betalas ut på annat sätt. Enligt den praxis som har utvecklats hos utlandsavdelningen vid allmänna försäkringskassa sker utbetalningar i princip årsvis i stället för om den månadsvisa pensionsutbetalningen skulle ha understigit av prisbasbeloppet (). Regeringen lämnade genom beslut ett uppdrag till att lämna förslag till en mer rationell handläggning av utbetalningar av pension till utlandet. Bakgrunden till beslutet var en beställning från med anledning av de stora kostnader som utbetalningar av pension till utlandet innebär för de pensionsberättigade och för samhället. överlämnade promemorian Utbetalningar av pensioner till utlandet m.m. till regeringen. Enligt promemoria kan den enskildes kostnad för att kvittera ut ett pensionsbelopp uppgå till . Härtill kommer kostnaden hos den utbetalande myndigheten dels för själva utbetalningen, dels för den administration som det innebär att ta reda på var den pensionsberättigade befinner sig och förvissa sig om att han eller hon är i livet. Resultatet kan i många fall bli att den totala kostnaden för pensionsutbetalningen överstiger det utbetalda be- loppets storlek. föreslog i promemorian att pen- sionsbelopp som understiger () inte skall betalas ut. Som motiv för en sådan begränsning angav verket bl.a. att dessa utbetalningar medför orimligt höga utbetalningskostnader i för- hållande till pensionsbeloppets storlek samt att pensionsbelopp i denna storleksordning saknar betydelse för den enskildes försörjning. Regeringen anser emellertid inte att det finns behov av en sådan be- gränsning av utbetalning av ålderspension. Den torde medföra admini- strativa problem bl.a. när en pensionsberättigad uppbär flera förmåner , såväl i form av pension som livränta. Om han eller hon återkallar en av förmånerna kan det medföra att pensionsbe- loppet understiger det lägsta beloppet för utbetalning för att åter överstiga nämnda belopp. Vidare torde en sådan regel vara svår att förstå eftersom den innehåller såväl beräkningsregler som uttagsregler. Regeringen föreslår således att någon nu nämnd uttagsregel, dvs. att pensionsbelopp som understiger ett visst minsta belopp (i verkets promemoria ) inte skall betalas ut till pensionstagaren, inte införs i det reformerade systemet. I verkets promemoria föreslogs vidare att utbetalning till utomlands bosatta av pensionsbelopp som är lägre än () skall betalas ut två gånger per kalenderår med utbetalningar . Därutöver föreslogs att och pensions- berättigad som bor utomlands även i andra fall skall kunna träffa fri- villiga överenskommelser om utbetalning av pension enbart . Behov av att kunna betala ut pension på annat sätt än kom- mer att finnas också i det reformerade pensionssystemet. Som anges i avsnitt 13.1 måste de pensionsgrundande inkomsterna uppgå till av prisbasbeloppet för att grunda pensionsrätt. Detta medför i och för sig att pensionen inte kan bli hur liten som helst. I de fall pensionsrätt tillgodoräknas under enbart ett eller ett fåtal år kan de månatliga pensionsutbetalningarna ändå bli mycket små, såväl vad gäller inkomstrelaterad pension som garantipension. Förslaget vad avser garan- tipensionssystemet innebär att det för rätt till oreducerad garantipension kommer att krävas försäkringstid (bosättningstid) i . För att garantipension över huvud taget skall betalas ut kommer att krävas att den pensionsberättigade har tillgodoräknats en försäkringstid för garantipension om . Enligt EU/EESreglerna och bestämmelser i vissa socialförsäkringskonventioner skall,vid ställningstagande till om treårsregeln är uppfylld, kvalifikationstid från annat medlemsland likställas med försäkringstid för garantipension. För rätt till sammanläggning enligt sammanläggningsprincipen i förordningen EEG nr 1408/71 krävs dock i vart fall en försäkringstid i . Garantipension beräknas emellertid endast i förhållande till den tid den pensionsberättigade faktiskt bott i . Detta får till följd att garantipension kan komma att utges med endast 1/40 av oreducerad garantipension. Huvudregeln i det reformerade pensionssystemet bör på samma sätt som i det nuvarande systemet vara att pension skall betalas ut . Det bör emellertid i vissa fall också finnas möjlighet att betala ut pension för andra tidsperioder. har beslutat (budgetproposition 1997/98:1 utg. omr. 11, bet. 1997/98:SfU1, rskr 1997/98:111) om ändring i 16 kap. 4 § AFL på så sätt att om årspensionen uppgår till högst , skall undantag från den månadsvisa utbetalningen kunna göras om det inte finns särskilda skäl däremot. Utbetalning skall ske i efterskott en eller . Denna begränsning skall gälla utan samtycke från den pensionsberättigade och för försäkringstagare bosatta såväl utomlands som i . Vidare har beslutats att utbetalning även i annat fall, efter överenskommelse med den pensionsberättigade, får ske en eller . Regeln skall träda i kraft . Motsvarande bestämmelse bör finnas i det reformerade systemet.