prop · GL03150D5 · 1998-01-01 00:00:00 — Uppföljning av 1997, prognos och förslag till tilläggsbudget 5 Uppföljning av 1997, prognos och förslag till tilläggsbudget 5.1 Inledning Lagen (SFS 1996:1059) om statsbudgeten har på flera sätt skärpt kravet på uppföljning och redovisning av statsbudgetens inkomster och utgifter. Regeringen är skyldig att följa statsbudgetens inkomster och utgifter både pågående budgetår och efter avslutat budgetår. Senast efter avslutat budgetår skall statsbudgetens preliminära utfall redovisas för och väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och preliminära utfall skall förklaras. För redovisas ett preliminärt utfall i avsnitt 5.2. Vad gäller innevarande budgetår skall regeringen enligt budgetlagen redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster och utgifter för . I avsnitt 5.3 redovisas den första uppföljningen av utgifterna . En uppföljning av skatteinkomsterna återfinns i avsnitt 6.3.3. Förslagen i tilläggsbudget återfinns i avsnitt 5.4. 5.2 Uppföljning av Statens lånebehov uppgick till . I statsbudgeten beräknades lånebehovet till . beslutades på tilläggsbudget att statsbudgetens anslag skulle ökas med . Inklusive tilläggsbudget uppgick således det budgeterade underskottet till . Utfallet blev således bättre än det budgeterade underskottet. I det följande ges en översiktlig redovisning av det preliminära utfallet . Regeringen avser att återkomma till med en detaljerad redovisning av det slutliga utfallet i en skrivelse . TABELL 5.1 STATSBUDGETENS PRELIMINÄRA UTFALL ÅR 1997 MILJARDER KRONOR STATS- BUDGE T TILLÄGGS - BUDGET TOTAL T UTFALL DIFFERE NS UTFALL- TOTALT Inkomster 623,4 623, 4 648,9 25,5 Utgifter: Summa utgifts- områden 678,7 11,7 690, 4 667,5 -22,8 Minskning av anslagsbehållni ngar 6,0 6,0 0 -6,0 Summa utgifter 684,7 11,7 696, 4 667,5 -28,8 Nettoutlåning m.m. -6,9 -6,9 -12,4 -5,5 Summa 677,8 11,7 689, 5 655,1 -34,4 -54,4 -11,7 -66,1 -6,2 59,8 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därmed inte. 1 Posten Nettoutlåning m.m. omfattar såväl nettoutlåning som en kassamässig korrigeringspost. Källa: Inkomster Statsbudgetens totala inkomster för blev , vilket är mer än vad som beräknades i statsbudgeten. Skillnaderna mellan preliminärt utfall och beräkningen i statsbudgeten framgår av tabell 5.2. I det följande kommenteras endast större avvikelser. TABELL 5.2 STATSBUDGETENS INKOMSTER ÅR 1997 MILJARDER KRONOR INKOMSTTITEL STATSBUDGET UTFALL DIFFERENS 1000 Skatter m.m. 566,1 575,3 9,2 1100 Skatt på inkomst: 95,7 109,8 14,1 varav 1111 Fysiska personers inkomstskatt 37,6 41,8 4,1 1121 Juridiska personers inkomstskatt 52,1 64,2 12,1 Övriga inkomstskatter 5,9 3,8 -2,2 1200 Socialavgifter och allmänna egenavgifter, netto 195,2 193,4 -1,8 varav Inkomster 302,3 299,5 -2,8 Utgifter 107,1 106,1 -1,0 1300 Skatt på egendom 22,9 23,3 0,4 varav 1310 Skatt på fast egendom 16,9 15,3 -1,7 1320 Förmögenhetsskatt 3,1 3,6 0,5 1341 Stämpelskatt 1,4 2,6 1,2 Övriga egendomsskatter 1,4 1,8 0,4 1400 Skatt på varor och tjänster 231,4 228,2 -3,2 varav 1411 Mervärdesskatt 144,9 150,3 5,4 1424 Tobaksskatt 9,3 7,7 -1,6 1425 Alkoholskatt 5,7 9,9 4,2 1428 Energiskatt 52,7 46,9 -5,8 1460 Skatt på vägtrafik 6,0 6,2 0,2 Övriga skatter på varor och tjänster 12,8 7,2 -5,6 1500 Utjämningsavgift 21,0 20,7 -0,3 2000 Inkomster av statens verksamhet 38,6 38,9 0,4 3000 Inkomster av försåld egendom 0,1 15,8 15,7 4000 Återbetalning av lån 3,1 3,2 0,1 5000 Kalkylmässiga inkomster 6,2 6,8 0,6 6000 Bidrag m.m. från EU. 8,7 8,2 -0,5 7000 Extraordinära medel från EU 0,6 0,7 0,0 Statsbudgetens totala inkomster 623,4 648,9 25,5 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därmed inte. Inkomstgrupp 1000 Skatter m.m. Utfallet för inkomstgruppen blev vilket är en ökning med i förhållande till statsbudgeten. För fysiska personers inkomstskatt blev utfallet högre än statsbudgeten. Högre skatter avseende inkomster, framförallt skatt på realisationsvinster, medförde höga fyllnadsinbetalningar . Störst avvikelse finns på inkomsttiteln inkomstskatt där utfallet blev högre än beräknat. Det högre utfallet förklaras i huvudsak av högre bolagsvinster än beräknat, med stora fyllnadsinbetalningar som följd. Mervärdesskatten blev högre än beräknat dels beroende på en felaktig bedömning av kommunmomsen, dels på att fördelningen av privat konsumtion på olika varugrupper blev annorlunda än beräknat. I motsatt riktning verkade utfallet för energiskatterna som blev lägre än budgeterat. Detta beror främst på en lägre konsumtion av bensin och oljeprodukter till följd av en mild vinter. Även skatteinkomsterna från tobak blev lägre än beräknat. De båda skattehöjningarna på tobak har minskat skattebasen, dels genom ändrade rökvanor, dels genom ökade problem med smuggling och elektronisk handel med cigaretter. Inkomstgrupp 3000 Inkomster av försåld egendom I statsbudgeten ingick inte några inkomster från försåld egendom. såldes emellertid aktier i för samt aktier i för , vilket förklarar hela avvikelsen från statsbudgeten. Utgifter De totala utgifterna blev preliminärt vilket är lägre än totalt anvisade medel . Av underskridandet hänförs till lägre utgifter på samtliga utgiftsområden inklusive förbrukning av anslagsbehållningar. Resterande belopp på förklaras av nettoupplåning, se tabell 5.1. Avvikelserna per utgiftsområde redovisas i tabell 5.3. På 16 utgiftsområden underskreds utgiftsområdesramen med sammanlagt och på 8 utgiftsområden överskreds utgiftsområdes- ramen med sammanlagt . Resterande 3 utgiftsområden uppvisade mindre avvikelser än från budgeterade belopp. Större avvikelser kommenteras kortfattat i följande avsnitt. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utfallet för utgiftsområdet blev lägre än budgeterat. Den främsta orsaken till underskridandet är att kostnader för upplåning och låneförvaltning blev lägre än beräknat, vilket till största delen förklaras av minskade provisioner inom utlandsmarknad men även av till viss del inom hushållsmarknaden. Utgiftsområde 6 Totalförsvar Utfallet för utgiftsområdet blev lägre än budgeterat, främst till följd av omläggningen till full tillämpning av anslagsförordningen. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utfallet för utgiftsområdet blev högre än tilldelade medel. Detta förklaras av att reserverade medel utnyttjats för biståndsverksamheten. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utfallet för utgiftsområdet blev lägre än budgeterat främst beroende på lägre utgifter för bostadstillägg för pensionärer. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utfallet blev 3,1 miljarder lägre än budgeterat belopp. Underskridandet förklaras till största delen av att utgifterna för föräldraförsäkringen blev lägre än budgeterat, beroende på att antalet födda barn blev lägre än beräknat. Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utfallet för utgiftsområdet blev lägre än budgeterat (inklusive tilläggsbudget). Förklaringen till att utgiftsområdesramen underskreds är att den öppna arbetslösheten blev lägre än vad som förutsågs i tidigare bedömningar. På tilläggsbudget tillfördes utgiftsområdet ca 5,5 miljarder ekonomiska vårpropositionen och ytterligare ca i budgetpropositionen för . Utgiftsområde 15 Studiestöd Utfallet för utgiftsområdet blev lägre än budgeterat. Den största förklaringen till underskridandet finns i anslaget för vuxenstudiestöd m.m. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utfallet för utgiftsområdet blev lägre än budgeterat. Det lägre utfallet förklaras av att utgifterna för räntebidrag minskade med , vilket till största delen beror på kraftigt sjunkande räntor i kombination med att ett mycket stort antal bostadslån omsattes . Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Utfallet för utgiftsområdet blev lägre än budgeterat vilket delvis förklaras av en lägre utbetalningstakt än beräknat på anslagen för regionalpolitiska åtgärder och EG:s regionala utvecklingsfond och dels av fördröjning av vissa regionalpolitiska projekt. Utgiftsområde 22 Kommunikationer Utfallet för utgiftsområdet blev lägre än budgeterat främst beroende på tidsförskjutningar i några större infrastrukturprojekt. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utfallet blev lägre än budgeterat. Underskridandet förklaras till stor del av att utgifterna för intervention blev lägre än beräknat. Detta förklaras av att höga världsmarknadspriser och en stor efterfrågan på spannmål möjliggjort en export av det svenska överskottet. Anslaget för arealersättning och djurbidrag för strukturstöd inom såväl fiske som livsmedelssektorn samt anslagen för kompletterande åtgärder inom jordbruket underskreds med sammanlagt , främst beroende på tidsförskjutningar mellan beslut om stöd och faktiska utbetalningar. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utfallet för utgiftsområdet blev lägre än budgeterat. Den lägre inhemska räntenivån jämfört med tidigare antaganden bidrog med ca medan valutakursvinsterna netto ökade med . Motverkande poster på utgörs främst av minskade överkurser till följd av en omfördelning av emissionsvolymerna vad gäller statsobligationslån med lägre kupongräntor. Minskning av anslagsbehållningar I statsbudgeten beräknades en minskning av anslagsbehållningarna med . Minskningen redovisades netto för samtliga utgiftsområden i en särskild post. I redovisningen av utfallet ingår däremot förbrukningen av anslagsbehållningar under respektive utgiftsområde. Nettoutlåning m.m. Avvikelsen för Riksgäldens nettoutlåning m.m. uppgår till -5,. Detta beror främst på tidigareläggningar av amorteringar från affärsverk och statliga bolag. TABELL 5.3 STATSBUDGETENS UTGIFTER ÅR 1997 MILJARDER KRONOR DIFFERENS UTFALL- ANVISAT 1 3,8 0,0 3,8 3,9 0,1 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 3,8 0,5 4,3 2,5 -1,8 3 och uppbörd 5,7 0,0 5,7 5,7 0,0 4 Rättsväsendet 20,8 0,0 20,8 21,2 0,3 5 och internationell samverkan 2,8 0,0 2,8 2,5 -0,3 6 Totalförsvar 42,4 0,2 42,5 41,0 -1,5 7 Internationellt bistånd 11,0 0,0 11,0 12,1 1,1 8 Invandrare och flyktingar 3,5 0,0 3,5 3,6 0,1 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 23,7 0,3 24,0 24,2 0,2 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 35,8 0,0 35,8 35,6 -0,2 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 64,0 0,0 64,0 63,1 -0,8 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 35,2 0,6 35,7 32,6 -3,1 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 36,2 7,1 43,3 40,9 -2,4 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 52,3 -2,1 50,2 50,0 -0,2 15 Studiestöd 16,9 0,4 17,3 16,0 -1,3 16 Utbildning och universitetsforskning 25,4 0,4 25,7 25,1 -0,6 17 Kultur, media, trossamfund och fritid 7,2 0,0 7,2 7,2 0,0 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 33,4 0,0 33,4 30,9 -2,5 19 Regional utjämning och utveckling 3,7 0,0 3,7 2,9 -0,8 20 Allmän miljö- och naturvård 1,3 0,0 1,4 1,6 0,2 21 Energi 0,5 0,1 0,6 0,6 0,0 22 Kommunikationer 25,1 0,2 25,3 24,5 -0,8 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 13,3 0,3 13,6 10,9 -2,7 24 Näringsliv 2,9 0,1 3,0 3,1 0,1 25 Allmänna bidrag till kommuner 83,6 4,0 87,6 87,3 -0,3 26 Statsskuldsräntor m.m. 104,2 0,0 104,2 98,4 -5,8 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 20,5 -0,5 20,1 20,2 0,1 Summa utgiftsområden 678,7 11,7 690,4 667,5 -22,9 Minskning av anslagsbehållningar 6,0 -6,0 Summa utgifter 684,7 11,7 696,4 667,5 -28,9 Nettoutlåning m.m.1 -6,9 -6,9 -12,4 -5,5 Summa 677,8 11,7 689,5 655,1 -34,4 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därmed inte. 1 Posten Nettoutlåning m.m. omfattar såväl nettoutlåning som en kassamässig korrigering. Takbegränsade utgifter Det statliga utgiftstaket omfattar statsbudgetens samtliga utgiftsområden förutom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna förs även utgifterna inom socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten samt den beräknade minskningen av anslagsbehållningar. Av tabell 5.4 framgår att de takbegränsade utgifterna i statsbudgeten beräknades till , vilket lämnade en marginal till utgiftstaket på . Som redovisades i föregående avsnitt innebär det preliminära utfallet lägre utgifter än beräknat inom ett flertal utgiftsområden. Därtill kommer att även utgifterna för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten blev lägre än beräknat. Sammantaget understiger de takbegränsade utgifterna den ursprungliga beräkningen med . Detta innebär att budgeteringsmarginalen blev i motsvarande grad högre. Marginalen till utgiftstaket uppgick därför preliminärt till . TABELL 5.4 TAKBEGRÄNSADE UTGIFTER ÅR 1997 MILJARDER KRONOR DIFFERE NS Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 574,5 569,2 -5,3 Minskning av anslags-behållningar 6,0 -6,0 Summa 580,5 569,2 -11,3 Socialförsäkrings- sektorn vid sidan om statsbudgeten 132,0 129,7 -2,3 Summa takbegränsade utgifter 712,5 698,9 -13,6 Budgeteringsmargina l 10,5 24,1 13,6 Utgiftstak 723 723 0 Anslagsbehållningar På statsbudgeten finns det tre olika anslagstyper - obetecknade anslag, reservationsanslag och ramanslag. För reservationsanslag och ramanslag gäller att outnyttjade medel vid budgetårets slut får överföras som reserverade medel respektive anslagssparande och användas under följande budgetår. För perioden /93 till 1997 har reservationerna successivt minskat medan anslagssparandet har ökat. En stor del av förändringarna förklaras av att andelen reservationsanslag minskat. För ramanslag gäller det motsatta. /96 utgjorde ramanslagen av totala antalet anslag och av totalt anvisade medel på statsbudgeten. utgjorde ramanslagen av det totala antalet anslag och av totalt anvisade medel på statsbudgeten. TABELL 5.5 RESERVATIONER OCH ANSLAGSSPARANDE 1992/93 - 1997 MILJARDER KRONOR TOTALT 1992/93 37,1 1,1 38,2 1993/94 35,5 8,1 43,6 1994/95 30,6 11,3 41,9 1995/96 30,5 11,8 42,3 1997 (prel. utfall) 14,2 35,5 49,7 Källa: Ramanslag infördes från och med /93 och anvisades /93 /96 i huvudsak för myndigheternas förvaltningsanslag. anvisas ramanslag även för medel som regleras i författningar eller särskilda regeringsbeslut, dvs medel som tidigare anvisades på förslagsanslag. Av det totala anslagssparandet utgör anslagssparandet på förvaltningsanslagen , vilket är en ökning med jämfört med /96. De största ökningarna ligger på anslagen till Försvarsmakten (+ ) och till Väg- och Banverken (+ ). Regeringen har tidigare (prop. 1996/97:1) redovisat att anslagsbehållningarna bör uppmärksammas i den årliga prövningen av myndigheternas resursbehov. Som underlag för en sådan prövning har myndigheterna ålagts att redovisa den planerade användningen av den ackumulerade anslagsbehållningen som vid det senaste räkenskapsårets slut uppgår till av anslaget. I budgetunderlaget som myndigheterna lämnade lämnades en sådan redovisning. I den fortsatta budgetberedningen inför budgetpropositionen kommer dessa uppgifter att ingå i prövningen av myndigheternas resursbehov. Enligt gällande bestämmelser får myndigheterna disponera anslagssparandet om regeringen inte beslutat annat. Regeringen har för avsikt att strama upp reglerna så att anslagssparande som överstiger av anslaget får disponeras först efter beslut av regeringen. Denna prövning skall ske samlat i samband med budgetarbetet. Förändringen syftar till att få en bättre finansiell styrning av myndigheterna. 5.3 Utgiftsprognos för Den nya budgetprocessen kräver en god och regelbunden uppföljning av statsbudgetens utgifter. Utgiftsökningar måste uppmärksammas för att kunna åtgärdas och på så sätt hindra att utgiftstaket överskrids. Det skärpta uppföljningskravet har lett till att regeringen under pågående budgetår följer upp utgiftsutvecklingen på anslagsnivå. Uppföljningen redovisas för i den ekonomiska vårpropositionen och i budgetpropositionen. Den samlade bedömningen av statsbudgetens inkomster, utgifter och budgeteringsmarginal påverkas vid sidan av förslagen i tilläggsbudget också i hög grad av den makroekonomiska bedömningen och av andra underliggande faktorer. Sammantaget beräknas nu utgifterna under utgiftstaket till . Budgeteringsmarginalen beräknas till , vilket är lägre än i budgetpropositionen . Vid en avstämning mot det statliga utgiftstaket skall även medel som anvisats tidigare budgetår inkluderas. I statsbudgeten beräknades av tidigare anvisade medel användas . Utgiftstaket fastställdes till och har inte ändrats trots att fördelningen under utgiftstaket ändrats vid flertal tillfällen. I tabell 5.7 redovisas de prognostiserade utgifterna per utgiftsområde. Tillgängliga medel är summan av tilldelade medel i statsbudgeten 1998, förslagen i tilläggsbudget samt ingående reservationer och anslagssparande . För så gott som samtliga utgiftsområden bedöms att utgifterna kommer att rymmas inom tillgängliga medel. Det enda utgiftsområde där ramarna överskrids är utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Orsaken till det befarade överskridandet är att kommunersättningar till flyktingar ökar mer än väntat. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i budgetpropositionen då utfallet bättre kan prognostiseras. Vid det tillfället avser regeringen även att redovisa de åtgärder som vidtas med anledning av överskridandet. De största differenserna mellan prognos och tillgängliga medel förklaras nedan. TABELL 5.6 TAKBEGRÄNSADE UTGIFTER ÅR 1998 MILJARDER KRONOR STATSBUD GET PROGNO S DIFFERENS Utgifter exkl. statsskuldsräntor1 583,7 586,7 3,0 Socialförsäkrings- sektorn vid sidan av statsbudgeten 132,7 132,4 -0,3 Summa takbegränsade utgifter 716,4 719,1 2,7 Budgeteringsmargi nal 3,6 0,9 -2,7 Utgiftstak för staten 720 720 0 1 Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar på . TABELL 5.7 STATSBUDGETENS UTGIFTER ÅR 1998 MILJONER KRONOR INGÅENDE 1 RES/980101 ANVISAT I STATBUDGE TEN TILLÄGGSBUD GET TILLGÄNGLI GA MEDEL UTGIFTSPROG NOS DIFFERENS TILLGÄNGLIG A MEDEL- PROGNOS 1 1 551 3 977 5 528 3 977 1 551 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 090 2 063 -21 3131 2 322 809 3 och uppbörd 792 5 662 10 6 464 6 009 455 4 Rättsväsendet 974 21 034 -4 22 004 21 796 208 5 och internationell samverkan 819 2 811 3 630 2 802 828 6 Totalförsvar 4 491 41 244 100 45 835 42 567 3 268 7 Internationellt bistånd 7 482 11 434 18 916 12 292 6 624 8 Invandrare och flyktingar -36 3 864 3 828 4 374 -546 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 531 22 499 254 23 284 22 873 411 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom m.m. 378 37 193 37 571 37 554 17 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 803 62 701 63 504 62 560 944 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1 36 854 35 605 1 249 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 94 42 723 -4 238 38 579 37 485 1 094 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 5 352 47 542 706 53 600 49 338 4 262 15 Studiestöd 720 21 334 -60 21 994 21 268 726 16 Utbildning och universitetsforskning 2 702 27 051 60 29 813 27 622 2 191 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 341 7 335 7 676 7 443 233 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 2 745 22 826 77 25 647 22 164 3 483 19 Regional utjämning och utveckling 3 798 3 605 7 403 4 111 3 292 20 Allmän miljö- och naturvård 1 410 1 178 37 2 625 1 792 833 21 Energi 670 1 583 428 2 681 1 286 1 395 22 Kommunikationer 4 022 24 101 -2 28 120 24 802 3 318 23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m. 3 491 13726 17 217 12 751 4 466 24 Näringsliv 2 107 2 698 20 4 825 3 310 1 515 25 Allmänna bidrag till kommuner 361 93 Statsskuldsräntor m.m. 0 109 125 109 125 103 410 5 715 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 1 956 19 645 21 601 21 175 426 Summa utgiftsområden 49 684 687 815 1 636 739 135 690 143 48 992 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 49 684 578 690 1 636 630 010 586 733 43 277 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. 1 Ingående reservation/ram är preliminära siffror från . Utgiftsområde 6 Totalförsvar Utgiftsprognosen överstiger i statsbudgeten anvisade medel för . På grund av omläggningen till full tillämpning av anslagsförordningen har Försvars- makten ett anslagssparande, som avses användas till finansiering av kommande materielleveranser. I nuvarande prognos beräknas av Försvarsmaktens anslagssparande förbrukas . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområdet har stora reservationer till följd av förseningar i utbetalningarna. Den ingående balansen uppgår till . av dessa medel förväntas förbrukas . Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Mottagningssystemet för asylsökande samt kommunersättningar för flyktingar beräknas överskrida budgeterade medel med ca . Orsaken är att fler skyddsbehövande nu får uppehållstillstånd och tas emot i kommunerna. Regeringen avser att avvakta utfallet för att sedan återkomma till i frågan i budgetpropositionen . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Inom området har flertalet av anslagen reviderats ned jämfört med statsbudgeten. Detta till följd av att det föds färre barn än beräknat. Anslaget för underhållsstöd bedöms dock överstiga budgeterade medel med ca . Regeringen avser att i samband med budgetpropositionen ta ställning till behov av förändringar i systemet för underhållsstödet. Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet beräknades den öppna arbetslösheten uppgå till . Denna prognos har reviderats ned till vilket ger stora effekter på statsbudgetens utgifter. Utgifterna inom utgiftsområde 13 beräknas nu bli ca lägre än budgeterat. Den osäkerhet som finns i beräkningen av utgiftsnivån motiverar dock en viss marginal. I tilläggsbudget föreslås därför att anslaget för arbetslöshetsersättning minskas med . Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Inom utgiftsområdet har utgifterna för räntebidrag reviderats ned med ca till följd av lägre marknadsräntor. Sammanfattningsvis kan sägas att utgifterna exklusive statsskuldsräntorna enligt utgiftsprognosen överstiger anvisade medel för med ca . I princip minskar anslagssparandet i motsvarande mån. Sparade medel vid utgången av 1998 beräknas därmed uppgå till . 5.4 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för 5.4.1 Inledning Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande. Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget uppgår netto till en ökning med ca . De föreslagna ökningarna av anslag uppgår till totalt , varav består av ökade anslag till kommunerna. I vissa fall finns förslag till finansiering av den föreslagna utgiftsökningen genom minskning av anslag. I några fall föreslås indragning av anslagsbehållningar. Minskningarna av anslag uppgår totalt till . Denna minskning möjliggörs bl.a. av att utgifterna för arbetslöshetsersättning beräknas bli lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Vidare presenterar regeringen förslag om ökade inkomster motsvarande . Regeringens ambition är att ökade utgifter skall finansieras genom motsvarande minskning av utgifterna . Utvecklingen av de offentliga finanserna är positiv. Regeringen anser därför att det är möjligt att öka insatserna till kommunerna för vård, omsorg och skola. Detta förslag till tilläggsbudget ryms inom de budgetpolitiska målen. Efter de föreslagna åtgärderna uppgår budgeteringsmarginalen till . 5.4.2 Utgiftsområde 1 C3 Allmänna val I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget C3 Allmänna val ökas med . Finansiering sker genom att anslaget C4 Stöd till politiska partier minskas med motsvarande belopp. Av anvisade medel kommer som vid tidigare val en viss del att avsättas för valteknisk information till invandrare. svarar för informationen i samråd med . Invandrare som bott i får rösta och väljas till kommunala församlingar. års val anvisade för /94 (prop. 1993/94:105, bet. 1993/94:KU26, rskr. 1993/94:163) för stöd till partier för information till invandrare. Regeringen anser att samma belopp bör stå till förfogande för motsvarande ändamål vid val. Detta föreslås ske genom att det på statsbudgeten uppförda anslagsbeloppet för innevarande budgetår ökas med .