prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Statens ansvarsförbindelser utgörs främst av kreditgarantier, t.ex. bostadskrediter och bankstöd, samt premiereserven. Under ansvarsförbindelser redovisas beräknad skuld för kompletteringspensioner till statligt anställd personal, pensionärer samt övriga före detta anställd personal. Staten har även åtaganden gentemot kommunalt anställd personal. Dessa åtaganden omfattar bidrag till kostnader för pensions- och andra trygghetsförmåner för lärare, skolledare och syofunktionärer. Ännu ej invärderade tillgångar är t.ex. krigsmateriel samt försvarsmaktens förråd av förbrukningsmateriel. Anledningen till detta är den dispens som försvarets myndigheter har från invärdering av dessa tillgångar. I balansräkningen presenteras inte heller värdet av olika typer av nationaltillgångar som t.ex. museisamlingar, bibliotek, nationalparker. RRV kommer att utreda hur dessa tillgångar ska behandlas i redovisningen samt vilka redovisningsprinciper som i sådana fall bör tillämpas. TABELL 5.4 KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING FÖR DEN JURIDISKA ENHETEN STATEN MILJONER KRONOR BOKFÖRDA VÄRDEN Kortfristiga skulder Leverantörsskulder 21 11 788,3 12 787,7 Depositioner 22 542,9 599,6 Övriga skulder 23 18 400,0 23 056,4 Förskott från kunder 24 3 298,4 2 479,1 Summa kortfristiga skulder 34 029,7 38 922,8 Periodavgränsningsposter 25 118 675,2 90 077,1 Långfristiga skulder Långfristiga skulder i övrigt Depositioner 26 492,1 566,3 Andra långfristiga skulder 27 26 311,6 16 404,4 Summa långfristiga skulder i övrigt 26 803,7 16 970,7 Statsskulden 28 1 009 310,2 942 311,2 Lån utomlands 398 399,2 426 312,9 Summa statsskulden 1 407 709,4 1 368 624,1 Summa långfristiga skulder 1 434 513,1 1 385 594,8 Summa skulder 1 587 218,0 1 514 594,7 Nettoförmögenhet -1 038 513,4 -1 040 082,2 Summa skulder och eget kapital 548 704,6 474 512,4 Ansvarsförbindelser 29 757 848,0 642 046,0 Kommentarer till balansräkningen Övergripande kommentarer Statens nettoförmögenhet ökade under redovisnings- perioden med . De viktigaste skälen till ökningen är ändrade värderingsprinciper av aktier och andelar. Dessutom har järnvägsbanorna och järnvägsanläggningar under arbete - som inte fanns redovisade i balansräkningen- invärderats . Sammantaget ökade tillgångarna med och skulderna med . Omsättningstillgångar minskade med . Det beror till övervägande del på att Kärnavfallsfondens medel flyttades från till , vilket minskar statens lånebehov i motsvarande mån. Kärnavfallsfondens medel uppgick på balansdagen till . Periodavgränsningsposter är tillkommande fordringsposter som behövs för att bestämma vilka intäkter och kostnader som rätteligen hör till redovis- ningsperioden. Dessa ökade med till . Ökningen avser främst upplupna ränteintäkter och förutbetalda underkurser vid upplåning. Finansiella anläggningstillgångar uppgår till , vilket är en nettoökning med . Ökningen förklaras främst av att värdet av aktier och andelar ökade med . Detta beror i första hand på att redovis- ningsprinciperna för statens aktier och andelar i statliga bolag har ändrats. De är i årsredovisningen /96 värderade enligt den s.k. kapitalandelsmetoden. minskade långfristiga fordringar med . Minskningen beror främst på att staten överförde bostadslån m.m. till ett värde av till de statliga bolagen och . Även utlåning till statliga bolag minskade med men detta motverkas av att studielånen ökade med . Materiella anläggningstillgångar uppgår till . Jämfört med föregående år är det en ökning med . Järnvägsbanorna som inte fanns med i balansräkningen invärderades till ett värde av . Dessutom är pågående nyanläggningar av järnvägar, som inte heller fanns redovisade föregående år, invärderade till . gjordes utförsäljningar av statens beredskapslager, vilket medförde att värdet på dessa minskade med . redovisar rullande materiel och fartyg som sålts och sedan återhyrs genom leasingkontrakt till ett värde av . Motsvarande skuld redovisas under långfristiga skulder. Kortfristiga skulder minskade med till . Det är främst skulder till banker för förfallna obligationer m.m. som minskade. Periodavgränsningsposter som avser förutbetalda intäkter och upplupna kostnader uppgår till . Jämfört med förgående år är det en ökning med 29 miljarder. Ökningen hänför sig till upplupna kostnader för räntor på statsskulden. En mindre del hänför sig till ökning av periodiserade läkemedelsersättningar. Övriga långfristiga skulder uppgår till , vilket är en ökning med . Det beror på att ökade sina s.k. skuldbytesavtal med från föregående år och att nu redovisar betalningsåtaganden för samtliga finansiella leasingkontrakt som långfristiga skulder. Statsskulden ökade med till . Statsbudgetens underskott 1995/96 blev 141 miljarder. Skillnaden mellan statsbudgetens underskott och statsskuldens förändring förklaras till stor del av att de statliga bostadslånen överfördes till . Detta minskade statsskulden utan att motsvarande belopp redovisades som inkomst i statsbudgeten. Lånebehovet minskade dessutom med de medel som är placerade på konto i avseende premiereserven i det nya pensionssystemet och Kärnavfallsfonden. I statens balansräkning är delpensionsfondens statsobligationer och uppköpta premieobligationer på sammanlagt eliminerade, vilket förklarar skillnaden mot redovisade statsskuld på . Ansvarsförbindelser Staten har åtaganden i form av kreditgarantier och pensioner m.m. som redovisas inom linjen i balansräkningen på sammanlagt . I not 29 redogörs närmare för de olika åtagandena. Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden, som i huvudsak motsvarar statsbudgetens ackumulerade underskott, svarar för den övervägande delen av den negativa nettoförmögenheten. Förändringen av nettoförmögenheten mellan motsvaras således av statsskuldens förändring men även av förändringar i övriga tillgångs- och skuldposter i balansräkningen. Vid utgången av 1995/96 var nettoförmögenheten - . Det är en förbättring med jämfört med /95. ökade statsskulden med . Tillgångarna ökade med totalt . Det är främst omvärderingen av statens aktier i de statliga bolagen och invärderingen av det statliga järnvägsnätet inklusive järnvägar under arbete som ökade tillgångarna. Skulderna ökade med sammanlagt . Statsskulden, som ökade med och periodavgränsningsposter för räntekostnader på statsskulden samt skuldbytesavtalen, svarar för merparten av skuldökningen. Den samlade effekten av förändringarna i balansräkningens tillgångs- och skuldposter innebär att nettoförmögenheten förbättrades. Ännu saknas dock statens skuld för tjänstepensioner till statsanställda m.fl. i redovisningen. Pensionsskulden beräknades av Statens löne- och pensionsverk uppgå till per . Vid utgången av /95 var nettoförmögenheten -. Mellan 1993/94 och 1994/95 ökade den negativa förmögenheten med ytterligare . Förändringen var en följd av å ena sidan statsskuldens ökning med , å andra sidan invärderingar som gjorts i form av det statliga vägnätet och försvarets fastigheter med tillsammans . Resterande skillnad motsvarades av såväl ökning som minskning av flera poster bland vilka periodisering av upplupna ränteintäkter m.m. svarade för den största tillgångs- ökningen med . Aktier och andelar i statliga bolag Det bokförda värdet av statliga bolag har ökat från till . Det beror till övervägande del på att aktier och andelar i statliga bolag fr.o.m. redovisningsperioden /96 värderats enligt kapitalandelsmetoden . var aktier och andelar i statliga bolag värderade till historiskt anskaffningsvärde. Det gav en mindre rättvisande bild av statens tillgångar beroende på att statliga bolag har upparbetade vinstmedel till ansenliga belopp. Av värdeökningen på 68,4 miljarder är ungefär 60 miljarder hänförbar till omvärderingen av statliga bolag. har det skett nyemissioner i och på 2 respektive . Dessutom har staten lämnat ägartillskott till och på 7,8 respektive . För redovisningsperioden /96 medför kapitalandelsmetoden att det bokförda värdet i statliga bolag har ökat med statens andel av ackumulerade vinster reducerad med utbetalda utdelningar. Kapitalandelsmetoden innebär att statens andel av vinst/förlust i statliga bolag kommer att redovisas i årsredovisningen. Om ett statligt bolag visar nettovinst ökas det redovisade värdet av aktierna med samma belopp. Värdeökningen redovisas som en intäkt i resultaträkningen på en ny rad som benämns Resultat från andelar i dotterföretag och intresseföretag. Om bolaget redovisar en förlust redovisas statens andel av förlusten som en kostnad. Den totala kapitalandelen i dotter- och intresseföretag består till viss del av en anteciperad utdelning som de statliga bolagen kommer att utbetala nästkommande år och till viss del av upparbetade vinstmedel och satsat kapital som inte är likvida. En utdelning från ett dotter- eller intresseföretag innebär att deras fria egna kapital minskar och således även statens kapitalandel. Den utdelning som erhålls från statliga bolag redovisas inte som intäkt i resultaträkningen, om bolaget är värderat enligt kapitalandelsmetoden, eftersom det skulle innebära att den i sådana fall skulle redovisas . Aktiebolag behöver inte enligt aktiebolagslagen framlägga sin årsredovisning förrän 6 månader efter redovisningsperiodens slut. Det medför att myndigheterna i de flesta fall inte har kunnat få fram någon årsredovisning . Myndigheterna har använt den senaste tillförlitliga resultatrapporten antingen en delårsrapport eller årsredovisningen vid värdering av statliga bolag förändringar i statliga bolag Staten har sålt ut av aktieinnehavet i Nordbanken . Dessutom har Nordbanken gjort en inlösen av av statens aktieinnehav. Förutom Nordbanken har även Svensk avfallskonvertering AB (), och Lantbrukskredit sålts ut. Aktierna i och har köps upp av . har som bildades efter bankkrisen köpts upp av vilkas aktier har överförts från dåvarande till . Dessutom har samtliga aktier i , och överlåtits till . har ändrat namn till . Konsoliderad resultaträkning för den juridiska enheten staten I resultaträkningen redovisas intäkter och kostnader som genererats . Den huvudsakliga intäkten utgörs av skatter medan kostnaderna uppkommer i den statliga verksamheten och i de stora bidrags- och försäkringssystemen som staten hanterar, t.ex. socialförsäkringssystemet. Verksamheten finansieras i viss utsträckning med avgifter och bedrivs, med undantag för affärsverkens verksamhet, utan vinstkrav. En begränsad del av intäkterna kommer även i form av bidrag t.ex. från AP- fonderna. De resultatposter som är speciella för statens resultaträkning kommenteras nedan. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter utgör ersättning för de kostnader som staten via myndigheterna har haft för att tillhandahålla vissa typer av varor och tjänster. Andra former av ersättningar kan utgöras av t.ex. intäkter som uppkommit i samband med försäljning av anläggningstillgångar. Intäkter av bidrag Staten erhåller även intäkter från organisationer utanför den juridiska enheten staten vilka inte är relaterade till utförda prestationer. Det kan vara t.ex. överföring av medel från AP-fonderna till pensionssystemet för att finansiera pensionsutbetalningarna när dessa inte täcks av influtna ATP-avgifter. Transfereringar och bidrag Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna förmedlar från statsbudgeten till olika mottagare. Transfereringar och bidrag kännetecknas av att staten, eller myndigheterna, inte erhåller någon motprestation. Detta gäller för t.ex. barnbidrag och pensioner. I vissa fall kan dock transfereringarna vara förknippade med villkor. Detta gäller t.ex. utbildningsbidrag där kravet är att mottagaren genomför någon form av utbildning. Det bör kommenteras att transfereringar redovisas kassamässigt då avräkningen mot statsbudgeten sker utifrån kassamässiga grunder. Kommentarer till resultaträkningen I kommentarerna jämförs de båda 12-månaders- perioderna 1996 och 1994/95. Det finns inte något egentligt samband mellan årets resultat och effektiviteten i den verksamhet som staten bedriver. Den huvudsakliga intäkten utgörs av skatter medan kostnaderna uppkommer i den statliga verksamheten och i de stora bidrags- och försäkringssystemen som staten hanterar. Verksamheten finansieras endast i begränsad utsträckning med avgifter och bedrivs då utan krav på vinst. TABELL 5.5 KONSOLIDERAD RESULTATRÄKNING FÖR DEN JURIDISKA ENHETEN STATEN MILJONER KRONOR 1995/96 (18 MÅN) 1996 (12 MÅN) 1994/95 (12 MÅN) Intäkter Skatter m.m. 31 882 076,0 644 107,0 544 426,2 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 32 90 309,0 59 440,5 37 659,9 Intäkter av bidrag 33 55 602,2 36 278,3 37 426,5 Summa intäkter 1 027 987,2 739 825,8 619 512,6 Transfereringar och bidrag 34 792 280,4 534 738,7 532 559,7 Intäkter efter avdrag för transfereringar och bidrag 235 706,8 205 087,1 86 952,9 Kostnader för statens egen verksamhet Kostnader för personal 35 115 164,5 80 398,5 71 451,6 Kostnader för lokaler 36 16 296,8 10 793,0 Övriga driftkostnader 37 86 837,7 59 776,2 81 842,9 Avskrivningar 38 13 793,8 9 681,5 16 179,0 Summa kostnader för statens egna verksamhet 232 092,8 160 649,2 169 473,5 Resultat före finansiella poster 3 614,0 44 437,9 -82 520,6 Finansiella intäkter och kostnader Resultat av andelar i dotter- och intresseföretag 39 8 373,8 8 373,8 Finansiella intäkter 40 193 545,0 105 459,9 71 526,8 Finansiella kostnader 41 290 342,4 203 391,7 178 548,2 Summa -88 423,6 -89 558,0 -106 821,4 Årets underskott -84 809,6 -45 120,1 -189 342,0 Resultaträkningen /96 visar ett underskott på . Underskottet 1996 var . Jämfört med 1994/95 är detta en minskning med . Resultatförbättringen förklaras främst av ökade skatteintäkter och avgifter. De finansiella intäkterna har också ökat. Det har även de finansiella kostnaderna men inte i samma omfattning. De totala intäkterna 1995/96 uppgick till . Därav utgjorde skatterna inklusive arbetsgivaravgifter den dominerande posten med , varav avser arbetsgivaravgifter, inkomstskatt och mervärdesskatt. Skatteintäkterna uppgick till vilket är en ökning med jämfört med /95. Ökningen hänförs främst till mervärdesskatten. Ändrade regler bland annat på grund av EU-anpassningen (import-momsen), vissa konjunkturförändringar, tidigareläggningen av inbetalningstidpunkten och ändrade regler (moms på dagstidningar) har haft betydelse i sammanhanget. Effekten av ändrade tidpunkter för redovisning och betalning av mervärdesskatt är att betrakta som en engångseffekt. Denna engångseffekt beräknas till . Efter mervärdesskatten står arbetsgivaravgifterna och inkomstskatterna för den största intäktsökningen. Av arbetsgivaravgifterna 1995/96 avsåg avgifter avsatta till premiereserven. Under budgetåret har dessutom nya energi- och miljöskatter tillkommit. /96 uppgick intäkter av avgifter och andra ersättningar till . Motsvarande intäkter 1996 var , en ökning med jämfört med /95. Ökningen avser främst intäkter vid försäljningen av Nordbanksaktier och ökade intäkter av EU-medel främst avseende arealbidrag och trädesersättning. Även hade ökade intäkter. Dessa omfattar finansieringsavgifter från arbetslöshetskassorna för finansiering av utbetalda arbetslöshetsersättningar och utjämningsbidrag samt bidrag från . Intäkter av bidrag avser till största delen de medel från AP-fondens avkastning som måste tillskjutas när ATP-avgifterna inte räcker till för utbetalning av allmän tilläggspension. Kostnaderna för transfereringar och bidrag uppgick till 1995/96. De största enskilda transfereringarna avser ålderspensioner inklusive ATP och skatteutjämningsbidrag till kommuner. Transfereringarna uppgick till , en ökning med jämfört med /95. Statliga tjänstepensioner ingick i transfereringar i årsredovisning /95 men har i föreliggande årsredovisning omklassificerats till personalkostnader. Bland transfereringarna förekommer både minskningar och ökningar mellan åren. De största ökningarna avser kostnaden för skatteutjämningsbidragen som ökat med , och avgift till EU som ökat med . Kostnaden för skatteutjämningsbidraget motsvaras på inkomstsidan av den kommunala utjämningsavgiften som redovisas under uppbördsinkomster. Ålderspensioner inkl ATP ökade med . Bidragen avseende invandring, barnbidrag och bidragsförskott samt arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskade alla med vardera. Bidraget till föräldraförsäkringen minskade med . Kostnaderna för statens egen verksamhet avser personal, lokaler, övrig drift samt avskrivningar och uppgår till 1995/96. Verksamhetens kostnader totalt minskade med /95 till 1996. I kostnader för personal ingår de statliga tjänstepensionerna som har omklassificerats från transfereringar. Omklassificeringen har i föreliggande årsredovisning även gjorts /95 i syfte att underlätta jämförelse. Personalkostnaderna ökade med . Ökningar har skett vid många myndigheter och är störst inom polisväsendet och . Antalet anställda inom den juridiska enheten staten var 256 700 personer. Omräknat till heltidspersoner var antalet 230 300, en minskning med 3 800 eller . Övriga driftkostnader inkl lokalkostnader minskade med . Främst har och driftkostnader minskat. I driftkostnader ingår Försvarsmaktens krigsmateriel med 1996, en ökning med . Avskrivningarna minskade med mellan 1994/95 och 1996 på grund av att redovisar samtliga investeringar i järnvägsanläggningar som tillgång i balansräkningen och därmed gör planenliga avskrivningar i stället för direktavskrivningar. De finansiella intäkterna hänförbara till statsskulden ökade mellan 1994/95 och 1996 med . Det var framförallt ränteintäkter avseende upplåning i SEK som ökade. Ökningen av såväl ränteintäkterna som räntekostnaderna förklaras av förändrad emissionsteknik på penning- och obligationsmarknaden. De finansiella kostnaderna hänförbara till statsskulden ökade med mellan 1994/95 och 1996. Därav ökade räntekostnaderna avseende upplåning i SEK med . Den utestående volymen lån ökade . Trots sjunkande emissionsräntor ökade räntekostnaderna beroende på den stora stocken lån som tidigare emitterats med hög kupongränta. Däremot realiserades valutavinster till skillnad mot realiserade valutaförluster /95. De övriga finansiella intäkterna har minskat eftersom utdelning av statens aktier inte redovisas 1995/96. En ny post har tillkommit, Resultat från andelar i dotterföretag. Finansieringsanalys för den juridiska enheten staten ska visa statens in- och utbetalningar fördelade på drift, investeringar, finansiella aktiviteter och upplåning. Av analysen ska framgå hur drift- och investeringsverksamheten har finansierats samt hur statens likvida ställning har förändrats . Syftet med en finansieringsanalys är således att ge en bild av hur statens totala verksamhet har finansierats. Ett annat syfte är att visa betalningsströmmarna i staten. Uppgifterna för finansieringsanalysen har hämtats från den konsoliderade resultat- och balansräkningen. Information om investeringar har hämtats från myndigheternas finansieringsanalyser. För affärsverken, och har information hämtats i särskild ordning. Inom staten används den s.k. indirekta metoden för att sammanställa finansieringsanalysen. Detta innebär att man utgår ifrån intäkter och kostnader som presenteras i resultaträkningen. Intäkterna och kostnaderna omvandlas till betalningsströmmar genom att man korrigerar för förändringar i berörda fordringar och skulder. TABELL 5.6 FINANSIERINGSANALYS FÖR DEN JURIDISKA ENHETEN STATEN MILJONER KRONOR 1995/96 (18 MÅN) 1996 (12 MÅN) Statens verksamhet 882 076,0 664 107,0 Intäkter av avgifter och andra ersättningar 90 309,0 59 440,5 Intäkter av bidrag 55 602,2 36 278,3 Summa intäkter 1 027 987,2 759 825,8 Transfereringar och bidrag -792 280,4 -150 967,7 Kostnader för statens förvaltning -218 299,0 -534 738,7 Summa kostnader exklusive avskrivningar -1 010 579,4 -685 706,4 Justeringar till betalningar 41 52 565,8 29 628,9 statens verksamhet 69 973,6 103 748,3 Investeringar -3 966,4 -3 213,5 Materiella investeringar -38 355,1 -24 358,6 Immateriella investeringar -259,2 -372,0 Summa investeringar -42 580,7 -27 944,1 Finansiella aktiviteter Finansiellt netto för statens upplåning justerade för valutakursförändringar -163 666,8 -105 934,8 Övriga finansiella intäkter/kostnader justerade förutdelningar och resultat- andelar 25 385,9 14 907,7 Justeringar till betalningar 42 17 640,8 -6 953,3 Summa finansiella aktiviteter -120 640,1 -97 980,5 Totalt -93 247,2 -22 176,3 Statens upplåning 39 085,3 19 760,0 Uppskrivning av valutaskulden -532,9 Nedskrivning av valutaskulden 4 231,5 2 949,2 statens upplåning 93 247,2 22 176,31 1. I lånebehovet ingår affärsverkens lån som upptagits på marknaden. Kommentarer till finansieringsanalysen Av första avsnittet i finansieringsanalysen för redovisningsperioden /96 framgår att statens verksamhet, exklusive årets avskrivningar, redovisar ett överskott på . Försäljning och inlösen av Nordbanksaktier har medfört att kassaflödet från statens verksamhet har förbättrats med nästan . Därutöver har Nordbanken utbetalat utdelningar till staten. Dessa redovisas nedan. Om kassaflödet från statens verksamhet justeras med förändringen av omsättningstillgångar, finansiella anläggningstillgångar och skulder mellan 1995/96 och 1994/95 kan kassaflödet till den statliga verksamheten utläsas. Kassaflödet /96 uppgår till . I justeringar i statens verksamhet ingår en positiv engångseffekt på från statens försäljning av långfristiga fordringar till . Inleveransen har delvis finansierats av att har tagit upp lån i . Kassaflödet har även påverkats av att kärnavfallsfonden har flyttats från till och därigenom minskat upplåningsbehovet. Ingående värdet av kärnavfallsfonden i balansräkningen var . Från finansieringsanalysen för kan man utläsa att saldot från statens verksamhet har förbättrats under senare delen av redovisningsperioden. Det beror dels på ökade intäkter från skatter m.m., dels på att ovanstående positiva engångseffekter till stor del påverkat kassaflödet under . Mer information om statens verksamhet finns i notförteckning och analyser till resultaträkningen. Statens totala investeringar /96 uppgår till , utav dessa är de finansiella investeringarna . har staten gjort nyemissioner i bl a och på 2 respektive . De materiella investeringarna uppgår till /96. De största investeringarna redovisas av och , 13,5 respektive . Nettobetalningar från finansiella aktiviteter uppgår till -120,. Från resultaträkningen har finansiella poster som inte påverkar betalningar eliminierats, t.ex. resultatandelar i dotter- och intresseföretag (8,) och orealiserade valutavinster (). Finansiella poster som inte utgör intäkter/kostnader, t.ex. utdelningar, men som påverkar betalningar har tillkommit. Utdelningar från statliga bolag uppgår till , varav är utdelningar från Nordbanken . Räntebetalningar på statsskulden uppgår netto till . Det innebär att nettot av räntebetalningar är större än statens upplåningsbehov. För att finansiera det negativa kassaflödet till statens verksamhet och investeringar, samt räntan på statsskulden, krävs upplåning av . Nettoupplåningen påverkas av statsskuldens förändring , som uppgår till . Därutöver har det skett nedskrivning av valutaskulden, som inte medför några betalningar, med nästan . Nedskrivningen har eliminerats mot orealiserade valutavinster under finansiella aktiviteter. Skuldbytesavtal ingår inte i statsskulden och förändringen mellan ingående och utgående värde i balansräkningen redovisas under upplåningsavsnittet. Finansieringsanalysen för redovisar de kassamässiga flöden som har skett . Det finns inget krav på att myndigheterna skall upprätta en notförteckning i delårsrapporten per . Det innebär att det inte har varit möjligt att säkerhetsställa vilken post i balansräkningen som justeringar i statens verksamhet hänför sig till. Därför redovisas ingen not till denna post. Från finansieringsanalyserna för redovisningsperioden /96 och kan man utläsa att en stor del av statens upplåningsbehov hänför sig . Av statens totala upplåningsbehov på /96 är hänförbara .