prop · GL03125 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1997/98:125 Redovisning för fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen lämnas en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvs- fonden och en översiktlig beskrivning av fördelningen av medel ur fon- den. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen fördelat medlen ur Allmänna arvsfonden under . Innehållsförteckning 1 Inledning 4 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. 4 2.1 När arvsfonden får egendom 4 2.2 När arvsfonden avstår från egendom 5 2.3 Kostnader för fonden 6 3 Fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden 6 3.1 Nyskapande och utvecklande verksamhet 7 3.1.1 Redovisning och utvärdering av beviljat stöd 7 3.1.2 Översiktlig fördelning av arvsfondsmedel 7 3.1.3 Registrering och handläggning 8 3.1.4 Beslutade ärenden 8 3.2 Verksamhet till förmån för barn 10 3.2.1 Barn i vissa storstadsområden 10 3.2.2 Datateknik 10 3.2.3 Drogförebyggande 10 3.2.4 Familjestöd 11 3.2.5 11 3.2.6 Fritid/Idrott 11 3.2.7 Information/Utbildning 11 3.2.8 Kultur 12 3.2.9 Lokaler 12 3.2.10 Miljö 12 3.2.11 Utsatta barn och ungdomar 12 3.3 Verksamhet till förmån för ungdomar mellan 12 12 3.3.1 Ungdomars delaktighet och inflytande 12 3.3.2 Ungdomars internationella engagemang 13 3.3.3 Förebyggande 13 3.3.4 Utsatta barn och unga 14 3.3.5 Främlingsfientlighet, rasism och integration 14 3.3.6 Fritid/idrott/kultur 15 3.3.7 Kvinnor/flickor 15 3.3.8 Tittarmakt 15 3.3.9 Arbete/ sysselsättning 16 3.3.10 Skolkooperativ 16 3.3.11 Lokaler 16 3.4 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder 16 3.4.1 Alternativa stöd och boendeformer 17 3.4.2 Arbete/Sysselsättning 17 3.4.3 Datateknik 18 3.4.4 Familjestöd 18 3.4.5 för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet 18 3.4.6 Fritid /Idrott 18 3.4.7 Information/Utbildning 18 3.4.8 Invandrare och handikapp 18 3.4.9 Kultur 18 3.4.10 Kvinnor och handikapp 19 3.4.11 Lokaler 19 3.4.12 Media 19 3.4.13 Nya rehabiliteringsmetoder 19 3.4.14 Organisationsutveckling 19 3.4.15 Tillgänglighet 19 3.4.16 Utrustning/Inventarier 20 4 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden 20 4.1 Verksamhet till förmån för barn 20 4.2 Verksamhet till förmån för ungdomar 22 4.3 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder 23 5 Information, erfarenhetsspridning, uppföljning och utvärdering 25 5.1 Information 25 5.2 Erfarenhetsspridning 26 5.3 Uppföljning och utvärdering 26 Bilaga 1 Bokslut (kammarkollegiet) 28 Bilaga 2 Fördelning av utdelat stöd 34 Bilaga 3 Projektkatalog 36 Bilaga 4 Mottagare av stöd 185 Utdrag ur protokollet vid regeringssammanträdet 194 1 Inledning Allmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av riksdag i sam- band med att kusiner och avlägsnare släktingar genom ändringar i ärvda- balken uteslöts från arvsrätt. Kvarlåtenskap efter personer utan nära släk- tingar, och som inte har skrivit testamente, skall i stället tillfalla All- männa arvsfonden. Stöd skall kunna ges för att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funk- tionshinder. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden samt en översiktlig beskrivning av fördelningen av stöd ur fonden. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen för- delat medlen ur Allmänna arvsfonden under . Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening särskilt bör uppmärksammas vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets fond- förvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktav- kastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fonden. Återstoden får tillsam- mans med avkastningen delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till ca och marknadsvärdet till ca . Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kam- markollegiets aktie- och räntekonsortier. Under har av- kastningen varit i aktiekonsortiet och i räntekon- sortiet. För finns det ca att dela ut. Bok- slut för för Allmänna arvsfonden bifogas som bilaga 1. 2.1 När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamente- rats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bl.a. gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden, när dödsfall inträffar, och fonden inte uteslutits från arv genom testamente skall Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen före- träder fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutred- ningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammar- kollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. Under kom det in 1 831 arvsfondsärenden till kollegiet. Av dessa var 1 223 testamentsärenden, dvs. en begäran att kollegiet skulle godkänna ett testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av kolle- giet. I 568 fall skulle dödsboets egendom avvecklas för arvsfondens räk- ning. Under kom det in ca netto till arvsfonden. En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. 2.2 När arvsfonden avstår från egendom I vissa fall får arv, som arvsfonden fått, avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra sär- skilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan per- son som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl får till den som tar emot egendomen ett belopp av det arv, som tillfallit fonden, avstås för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. Under kom det in 64 ansökningar om avstående till Kammarkollegiet. En sådan ansökan skall ges in till kollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fon- den. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteck- ningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. Under har beslut fattats om avstående från arv till ett bouppteckningsvärde av ca . 2.3 Kostnader för fonden Ur fonden har under betalats följande kostnader: Kammarkollegiet () Dödsboavveckling m.m. 6,2 1,5 Utbetalning av beviljat stöd 0,4 /Arvsfondsdelegationen Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden m.m. 5,4 De sammanlagda förvaltnings- och administrationskostnaderna för fon- den avseende uppgick till , vilket motsvarade av fondens marknadsvärde vid slutet av bud- getåret. 3 Fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Arvsfondsdelegatio- nen eller annan myndighet beslutar om fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden 8 § lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden (arvsfonds- lagen). I förordningen (1994:952) om Allmänna arvsfonden regleras Arvs- fondsdelegationens arbetsuppgifter. Delegationen skall fördela stöd ur fonden, följa upp projekt som beviljats stöd samt informera allmänheten om fondens ändamål och användningsområde. Delegationen skall över- lämna till regeringen att avgöra ärenden som är av principiell betydelse eller annars är av större vikt eller när delegationen anser att stöd bör läm- nas med mer än . Regeringen kan i fråga om fördelning av stöd för ett särskilt ändamål bestämma att Arvsfondsdelegationen får besluta om stöd överstigande . Arvsfondsdelegationen består av sju personer som utses av regeringen. Ordförande är statssekreterare och vice ordförande är statssekreterare. Övriga ledamöter är tjänstemän inom och . Arvsfondsdelega- tionens sekretariat består av dels ett kansli knutet till för beredning av ärenden som rör verksamhet till förmån för barn och personer med funktionshinder, dels ett kansli knutet till In- rikesdepartementet för beredning av ärenden som rör verksamhet till förmån för ungdomar i åldern 12 . För beredningen av ärenden har tjänstemän inom berörda departement förordnats att biträda delegationen. Alla ärenden som rör Allmänna arvsfonden registreras i Arvsfondsde- legationens diarium som också fungerar som en projektdatabas. Diariet är placerat inom i . 3.1 Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden skall enligt 5 7 §§ arvsfondslagen främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och perso- ner med funktionshinder. Försöksverksamhet som beviljas stöd skall vara nyskapande och utvecklande och kunna särskiljas från en organisations reguljära verksamhet. Stöd kan beviljas organisationer som bedriver ideell verksamhet. Offentlig huvudman kan beviljas stöd för ut- vecklingsverksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan t.ex. en kommun tillsammans med en förening beviljas stöd för att genomföra ett projekt. I sådana fall ställs särskilt höga krav på att projektet är ny- skapande och av ideell karaktär. Utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på annan ort beviljas inte stöd. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under högst . Stöd ges inte till reguljär föreningsverksamhet. Stöd får ej heller ges till enskilda personer. Bedömningen av ansökningar om stöd ut fonden görs utifrån såväl ju- ridiska som samhällspolitiska aspekter. Projekt som beviljas stöd skall kunna bidra till att berörda målgruppers villkor och förutsättningar för- bättras och utvecklas. Analysen och bilden av målgruppens aktuella si- tuation blir styrande för vad som bedöms vara nyskapande. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra or- ganisationer att starta liknande verksamhet. Stöd kan även lämnas till del av kostnader för om-, till- och nybyggnad av ideella organisationers lokaler för barn- och ungdomsverksamhet och för handikapporganisationernas rekreationsanläggningar om sådana åt- gärder krävs för att en verksamhet skall kunna utvecklas. Detta stöd är villkorat på så sätt att det avskrivs och måste åter- betalas om anläggningen/lokalen används till annat ändamål under av- skrivningstiden. Lokalerna skall ägas av den sökande organisationen eller vara förhyrda med långtidskontrakt. Den som beviljas stöd skall också bidraga till finansieringen av projektet med en inte oväsentlig del. 3.1.1 Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden skall senast det datum som anges i beslutet om stöd ur fonden (vanligen efter tidpunkten för beslutet) lämna en skriftlig redogörelse för eller utvärde- ring av utvecklingsarbetet till Arvsfondsdelegationen. Dessutom skall en av revisor bestyrkt ekonomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts lämnas. Dessa redovisningar granskas och måste godkännas innan nya beslut om stöd kan fattas. Särskilda satsningar blir vanligen föremål för mer omfattande utvärderingar (se vidare under avsnitt 5). 3.1.2 Översiktlig fördelning av arvsfondsmedel fanns det ca att fördela ur Allmänna arvsfonden. Av detta belopp var , () avsett att fördelas till projekt för ungdomar mellan 12 och resterande me- del, ca , till projekt för barn samt för per- soner med funktionshinder. Från de utdelningsbara medlen har ca fördelats, se bilaga 2. Regeringen har vidare beslutat om särskilda satsningar för sammanlagt . Av dessa har avsatts till projekt för barn , ca till projekt för ungdomar mellan 12 samt för personer med funktions- hinder. Av dessa medel återstår att fördela . De särskilda satsningarna redovisas under respektive målgrupp. Medel som återförts eller återbetalats till fonden , ca samt de ca som inte disponerats överförs till utdelningsbara medel för . En mer detaljerad redovisning för de medel som fördelats lämnas i bilaga 2. 3.1.3 Registrering och handläggning har Arvsfondsdelegationen diariefört 2 026 ärenden. Av dessa var 1 622 ansökningar om stöd ur fonden och bland de resterande ärendena var 399 redovisningar av beviljat stöd samt 5 s.k. övriga ären- den. Dessutom har ansökningar från 436 enskilda personer inkommit och registrerats i särskild ordning. 3.1.4 Beslutade ärenden Sammanlagt har 446 beslut om att bevilja stöd ur fonden fattats under budgetåret. Arvsfondsdelegationen har beslutat bifalla 287 ansökningar och överlämnat 156 av dessa till regeringen med förslag om att stöd skall beviljas. Regeringen har därefter beslutat bifalla dessa 156 ansökningar. I genomsnitt har av ansökningarna (exkl. ansökningar från enskilda personer) beviljats stöd. Dessutom har 430 redovisningar (från såväl ) granskats och godkänts. Arvsfondsdelegationen har beslutat avslå 1 543 ansökningar (inklude- rande ansökningar från enskilda personer som enligt arvsfondslagen ej kan får stöd). Orsakerna till avslag har bl.a. varit att projekten inte be- dömts vara tillräckligt nyskapande, att de kommit från offentlig huvud- man utan samarbete med ideell organisation, eller avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på andra orter. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för vanlig föreningsverksamhet, att de gällt enstaka arrangemang som tidigare finansierats med andra medel, att de gällt internationell verksamhet eller att ansökan kommit från en nystartad förening. Av ansökningarna har 30 återkallats och två har överlämnats till annan myndighet. Nedan redovisas hur arvsfondsmedlen fördelats till projekt för att ut- veckla verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Många projekt har sammansatta syften och omfattar ibland också flera olika målgrupper. De har placerats under den ända- måls- och målgruppskategori som bäst motsvarar projektets huvudinrikt- ning. En mer detaljerad redovisning lämnas i förteckning som bifogas som bilaga 3. En förteckning över mottagare av stöd redovisas i bilaga 4. 3.2 Verksamhet till förmån för barn (förteckning redovisas i bilaga 3) Under budgetåret har sammanlagt fördelats till 89 projekt med syfte att utveckla och förnya verksamhet till förmån för barn . Av dessa rör 29 projekt barn med funktionshinder. 3.2.1 Barn i vissa storstadsområden Kommunen har skyldighet att tillhandahålla barnomsorg till barn vars föräldrar arbetar eller studerar eller om barnet har ett eget behov av barn- omsorg. Som en konsekvens av detta får många barn som har föräldrar som är arbetslösa eller av andra skäl är hemma inte del av barnomsorg. I vissa storstadsområden är andelen barn som står utanför barnomsorgen betydligt högre än riksgenomsnittet. Detta gäller inte minst barn med in- vandrarbakgrund. Många barn som bor i segregerade bostadsområden och har en hemmavarande förälder får svårigheter att integreras i sam- hället. De får i allmänhet inte tillgång till pedagogisk gruppverksamhet och inte heller stöd i sin språkutveckling. beslutade regeringen därför att av- sätta ca ur Allmänna arvsfonden för att social- tjänsten i samarbete med ideella organisationer skulle utveckla och pröva olika typer av verksamheter för barn som av olika skäl står utanför den reguljära barnomsorgen och som syftar till att öka deras integra- tionsmöjligheter i samhället. Under har 13 projekt med detta syfte beviljats stöd med sammanlagt ca . 3.2.2 Datateknik Under har stöd beviljats med sammanlagt ca till tre projekt som rör barn med funktionshinder. 3.2.3 Drogförebyggande beslutade regeringen att ställa ur All- männa arvsfonden till Folkhälsoinstituets förfogande för fördelning av stöd till ideella organisationers barn- och ungdomsprojekt som ligger i linje med den nationella handlingsplanen för alkohol- och drogföre- byggande arbete. Under budgetåret har fördelat medel till 102 projekt med avsikt att nå olika målgrupper och organisationer. 3.2.4 Familjestöd 14 familjestödsprojekt har beviljats medel med sammanlagt ca . Dessa projekt har framför allt rört verksamhet med syfte att ut- veckla stöd till barn med funktionshinder och deras familjer. 3.2.5 Regeringen beslutade om en stor satsning för bättre kunskaper om . får från Allmänna arsfonden användas av ideella organi- sationer för projekt som ökar kunskaperna om bland förtroendevalda och tjänstemän i kommuner och landsting. har fördelats till fyra projekt samt till vissa gemensamma kostnader för samordningsgruppen inom informations- projektet som benämns Dags för . 3.2.6 Fritid/Idrott Två projekt med inriktning på fritid/idrott har fått stöd med sammanlagt . 3.2.7 Information/Utbildning Stöd med sammanlagt ca har lämnats till 24 projekt som har inriktat sig på information/utbildning. Här kan t.ex. nämnas i () som i samarbete med och Skola fått stöd till ett projekt för utveckling av en systematisk ansats för skadeförebyggande verksamhet i skolor och daghem. har beviljats medel för en informationsfilm om huvudvärk hos barn och ungdomar, har fått stöd för att genomföra en satellitkonferens om barnmiss- handel och har beviljats me- del för att ge ökad kunskap om barn- och barndomsstamning. 3.2.8 Kultur Till utveckling av kulturverksamhet för barn har fyra olika projekt läm- nats stöd med sammanlagt . 3.2.9 Lokaler Stöd ur fonden kan lämnas till del av kostnaderna för ideella organisa- tioners om-, till- och nybyggnad av lokaler om sådana åtgärder krävs för att verksamhet med och för barn skall kunna utvecklas och förnyas. Under har stöd beviljats till 17 projekt med samman- lagt ca . 3.2.10 Miljö i har beviljats för ett projekt om kretsloppsarbete inom barnomsorgen. 3.2.11 Utsatta barn och ungdomar För att hindra att barn far illa är det viktigt att utveckla utbudet av insat- ser som syftar till att stödja barn och föräldrar. Stöd har lämnats med ca till fyra olika projekt som rör detta område. ABF har t.ex. fått stöd för projektet och Röda Korsets har fått stöd för projektet . har fått stöd för projektet för barnens skull och för projektet , som skall be- drivas i , och . 3.3 Verksamhet till förmån för ungdomar mellan 12 (förteckning redovisas i bilaga 3) Under har genom sammanlagt 189 beslut ca fördelats ur Allmänna arvsfonden till verksamhet till förmån för ungdom. Dessutom har genom fyra särskilda regeringsbeslut delegerats till att fördela sammanlagt till sär- skilt angivna satsningar inom ungdomsområdet. 3.3.1 Ungdomars delaktighet och inflytande Frågor om demokrati och inflytande är centrala för ungdomspolitiken i sin helhet. Ungdomars delaktighet och inflytande är därför genomgående ett viktigt villkor för stöd ur Allmänna arvsfonden till projekt för ung- domar. Till projekt som mer uttalat har haft till syfte att stärka ungdomars delaktighet och inflytande i samhället har sammanlagt fördelats. I samarbete med (C 1995:10) påbörjades en rad rådslag kring ung- domars framtida villkor. Rådslagen som genomfördes av ungdoms- och fritidsgårdar, kommunala ungdomsråd, ungdomsorganisationer, arbets- marknadsprojekt m.fl. har fortsatt och i några fall följts upp genom stöd också . Vidare har fått stöd med till projektet riktigt . Projektet skall stödja elevernas möjligheter inom ramen för den försöksverksamhet med lokala gymnasiestyrelser med elevmajoritet, som regeringen beslutat. PITA-gruppen, som är en sammanslutning av fem riksorganisationer, har fått stöd med för att stödja unga kulturarrangörer. Målsätt- ningen är att skapa förutsättningar för unga kulturarrangörer och att sti- mulera och motivera såväl de ingående organisationerna som lokala och regionala myndigheter i att arbeta för återväxten av unga arran- görer. har fördelat arvsfondsmedel till lokala projekt för ökat ungdomsinflytande i de kommunala beslutsprocesserna. har avsatts ur fonden för detta ändamål. Satsningen är en fortsättning på arbetet under /96. Under dessa två budgetår har sammanlagt 85 projekt fått stöd. Projektstöd har främst beviljats lokala ungdomsföreningar men även nybildade ung- domsgrupper/ungdomsråd har i samverkan med kommuner fått stöd. 3.3.2 Ungdomars internationella engagemang har stöd kunnat ges ur fonden till pilotprojekt som också innefattar internationella kontakter och resor eller vistelser utomlands under förutsättning att verksamheten leder till nationell nytta. Två sådana pilotprojekt har beviljats stöd av regeringen. i har fått stöd med för att arrangera ett möte mellan gymnasieungdomar från de s.k. i (, , Ösel, , , och ). för Ung- domsorganisationer (LSU) och Stiftelsen har till- sammans fått stöd med till förberedelser för två större projekt i med syfte att förstärka ungdomars ställning när det gäller att påverka samhällsutvecklingen. 3.3.3 Förebyggande Stöd med sammanlagt har beviljats projekt som på olika sätt arbetar med att förebygga sociala problem bland ungdomar. Till brottsförebyggande projekt har beviljats och till drogförebyggande och våldsförebyggande projekt 2,6 respektive . ALNA-rådens riksorganisation har fått till ett drogförebyggande projekt, som är en kraft- samling för att nå ut till ungdomstäta arbetsplatser med förebyggande insatser. 3.3.4 Utsatta barn och unga Stöd till projekt för utsatta barn och ungdomar har beviljats med . Flera av dessa stöd avser föreningsdrivna projekt som medverkar till en utveckling av mellanvårdsalternativ för ungdomar. i fått till ett projektsamarbete med . har fått till av ett brottsföre- byggande projekt som syftar till att använda den underutnyttjade kraften inom idrotten för att hjälpa föreningslösa ungdomar med sociala problem. har beviljats av ett projekt för att utveckla rehabiliteringsmetoder på sex särskilda ungdomshem tillsammans med mot narko- tika (FMN), Förbundet och invandrarorgani- sationer mot narkotika (). Erfarenheterna från de s.k. PLUS-projekten har pekat på många intres- santa och viktiga resultat av lokala utvecklingsinsatser genom bred sam- verkan mellan ideella och offentliga organisationer. För att ytterligare utveckla den metodik som använts i PLUS-projekten har regeringen av- satt ur Allmänna arvsfonden till förfogande. Av dessa medel har belastat . 3.3.5 Främlingsfientlighet, rasism och integration har beviljats projekt för integration och mot främlingsfientlighet och rasism. Många av dessa är kulturprojekt och många drivs av lokala ungdomsgrupper som med begränsade medel be- driver en omfattande verksamhet. har beviljats till en teaterpjäs om Vårbys internationella historia i nutid och . Ungdom Mot Rasism har fått stöd med för utbyte med en ungdomsgrupp i storstad och för en mobiliserande familjedag. Aktiv Fritid i har fått stöd med till en 30-veckors aftonskola i föreningskunskap för gymnasie- ungdomar med och utan invandrarbakgrund. har dessutom avsatts ur Allmänna arvs- fonden till projekt som syftar till att stärka ungdomskulturens mångfald genom verksamhet som förenar ungdomar med olika kulturell bakgrund. har fått regeringens uppdrag att fördela dessa medel .