prop · GL03150D9 · 1998-01-01 00:00:00 — Den höga produktivitetstillväxten är bl.a. ett re- sultat av de omfattande investeringar som har genom- förts inom industrin . minskade visserligen industrins investeringar något men efter den kraftiga kapacitetsutbyggnaden och 1996 ligger investeringarna ändå på en hög nivå. väntas kapitalstocken växa med , vilket tillsammans med den förväntade produktivitetstillväxten, torde bidra till att kostnadsdrivande kapacitetsproblem i industrin kan undvikas trots en fortsatt god industrikonjunktur. uppger dock företag i vissa branscher att det råder brist på kvalificerad arbetskraft. Med en fortsatt produktionsuppgång finns det en risk att detta problem förvärras framöver, vilket kan leda till en ökad löneglidning och ett tilltagande pristryck. Utöver ovan beskrivna inflationspåverkande fak- torer finns det ytterligare omständigheter som för- klarar varför inflationen i svensk ekonomi har fallit . Den tilltagande internationaliseringen har sannolikt medfört en skärpt konkurrens och därigenom ett ökat rationaliseringstryck inom industri och handel. har dessutom ett flertal marknader avreglerats, t.ex. el, post, tele, flyg, taxi och tåg. Avregleringarna torde ha inneburit en förändrad konkurrenssituation, vilket har ökat trycket på företagen att minska sina kostnader. En viktig orsak till den markanta nedgången i prisökningstakten är också att hushållens efterfrågan har varit mycket låg under större delen av . Den svaga inhemska efterfrågan, och en ökad prismedvetenhet hos konsumenterna, har satt press på producenter och handeln att dämpa prisutvecklingen. har hushållens efterfrågan tilltagit något och det är troligt att uppgången stärks framöver bl.a. som en följd av en ökad sysselsättning. Expansionen av den privata konsumtionen, och i övrigt låga kostnadsökningar, kan skapa ett visst utrymme för producenter och handeln att höja priserna något . Av KPI-ökningen under loppet av 1997 på förklaras av förändringar av in- direkta skatter och subventioner. beräknas skatte- och subventionsförändringar i stället sänka KPI med , vilket är en viktig förklaring till att priserna kommer att öka mindre under loppet av innevarande år än . höjdes alkoholskatten, vilket tillsammans med ändrade elskatter höjde KPI något. Däremot förväntas det höjda taket för ROT-avdraget , liksom justeringen av tobaksskatten , medföra att KPI sänks. Effekten på KPI av skattesänkningen på tobak är beräknad utifrån ett antagande om oförändrade handelsmarginaler. beräknas avskaffandet av ROT-avdraget samt införandet av avfallsskatten höja KPI. Dessa kostnadsökningar motverkas till viss del av stödet till de s.k. krisårgångarna för flerfamiljshus och av sänkt fastig- hetsskatt på vattenkraftverk. Totalt väntas föränd- ringar av indirekta skatter och subventioner höja KPI med under loppet av 1999. Sammantaget finns det givet löneökningar på i genomsnitt förutsättningar för att infla- tionstrycket kommer att vara fortsatt lågt även vid en förhållandevis hög tillväxt. De måttliga löneökningarna kommer till stor del att kompenseras av en förväntad produktivitetstillväxt som Asienkrisen pressar de internationella priserna med låga importprisökningar som följd. Räntekostnaderna för egnahemsägare faller även som skatteförändringar bidrar till att sänka KPI. När sedan effekterna av skatteförändringarna som genomfördes inte längre inräknas i 12-månaderstalet sjunker inflationen för att uppgå till . beräknas priserna öka något snabbare bl.a. på grund av att räntekostnaderna för egnahem inte längre faller och på grund av vissa skatte- och sub- ventionsförändringar. Inflationen beräknas därmed ligga på . Det harmoniserade indexet för konsumentpriser (HIKP), som används för prisjämförelser inom EU, har under större delen av 1997 ökat snabbare än KPI. Det förklaras av att de fallande räntekostnaderna för egnahem inte ingår i HIKP. Allt eftersom kostnadsminskningen för egnahemsägare avtar minskar skillnaden mellan de båda måtten. beräknas 12-månaderstalet enligt HIKP, liksom KPI, uppgå till . Utgångspunkten för är att klarar sitt inflationsmål på . Lönerna väntas öka måttligt även dessa år medan pro- duktivitetstillväxten mattas något. Lönsamheten i näringslivet antas vara god , vilket är en viktig förutsättning för ökad tillväxt och syssel- sättning. 9 Hushållens ekonomi och privat konsumtion För väntas relativt starka ökningar av hushållens reala inkomster och konsumtion. Sparkvoten vänder upp efter nedgången . 9.1 Hushållens inkomster Hushållens realinkomster har utvecklats svagt . Efter de kraftiga ökningar som re- gistrerades , huvudsakligen till följd av att 1990/skattereform var underfinan- sierad, har hushållssektorns samlade inkomster fallit tillbaka. Inkomstutvecklingen har emellertid varit splittrad. De reala löneinkomsterna före skatt har utvecklats positivt, medan skattehöjningar och sänkta ersättningsnivåer i trans- fereringssystemen dragit ned hushållens inkomster. sjönk de realt disponibla inkomsterna . I budgetpropositionen beräknades oförändrade realinkomster. Den oväntade minskningen skedde trots att den reala lönesumman utvecklades något bättre än väntat. Företagarin- komsterna sjönk emellertid i reala termer och nettot av räntor och utdelningar gav ett negativt bidrag till inkomstutvecklingen. Skattehöjningar och besparingar i vissa bidragssystem reducerade hus- hållens inkomster ytterligare. beräknas hushållens reala disponibla in- komster öka . Bakom denna relativt kraftiga uppgång ligger en fortsatt ökning av reallönerna före skatt tillsammans med stigande sysselsättning. Transfereringarna från offentlig sektor ger också ett positivt bidrag till inkomstutvecklingen , trots att arbetslösheten sjunker. Pensionerna ökar igen, trots att prisuppräkningen av basbeloppet är reducerat till . Bostadstillägget till pensionärerna har höjts med motsvarande . Ersättningsnivåerna i sjuk- och föräldraförsäkringen höjdes från . Därtill ökar utbetalningarna från sjukförsäkringen till följd av att arbetsgivarperioden återställts från efter att ha varit . Detta påverkar dock inte hushållens inkomster eftersom sjuklönen reduceras i motsvarande grad. Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen höjdes till , vilket får en positiv inverkan på inkomstutvecklingen även . Övriga transfereringar ökar realt . I den kraftiga ökningen ligger att antalet personer som uppbär olika former av studiestöd stiger kraftigt . Därtill kommer att barnbidragen och flerbarnstilläggen höjdes med sammanlagt . Direkta skatter och avgifter stiger bl.a. genom att den allmänna egenavgiften till pensionssystemet har höjts . Vidare finansieras den höjda ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen delvis genom ökade egenavgifter. Skatten för småföre- tagare har sänkts genom att en ökad andel av vinsten beskattas som inkomst av kapital. TABELL 9.1 HUSHÅLLENS DISPONIBLA INKOMSTER, KONSUMTION OCH SPARANDE MILJARDER KRONOR, LÖPANDE PRISER PROCENTUELL UTVECKLING, 1991 ÅRS PRISER 1997 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Lönesumma, inkl. sjuklön 756,6 5,2 3,3 3,0 3,1 2,9 2,0 Transfereringar från offentlig sektor 387,9 -1,8 -0,3 1,8 -1,3 -1,0 -0,4 Pensioner 216,2 1,1 -0,7 0,7 1,1 1,6 1,2 Sjukförsäkring m.m. 34,3 -15,3 -6,9 6,5 -1,3 1,7 0,9 Arbetslöshetsbidrag m.m. 55,3 -2,6 2,0 -8,8 -11,8 -16,7 -10,9 Övriga transfereringar 82,2 -1,8 1,8 9,5 -1,2 -0,6 -0,3 Räntor och utdelningar, netto1 -13,5 -0,1 -0,1 0,7 -0,1 0,6 0,3 Övriga inkomster, netto1 204,9 -0,6 -1,2 -0,2 0,8 0,7 0,6 Direkta skatter 405,7 8,1 7,1 3,1 -0,4 2,6 1,9 Beräkningsteknisk överföring1 1,6 1,4 Disponibel inkomst efter överföring 930,2 -0,7 -1,7 2,5 2,9 3,7 3,1 Privat konsumtion 922,9 1,3 2,0 2,3 2,5 2,2 2,0 Sparande, nivå i % av disponibel inkomst Nettosparande 6,2 2,6 2,5 2,6 3,8 4,7 1 Bidrag till realinkomstutvecklingen, procentenheter. Källor: och . De förtida fyllnadsinbetalningarna av skatt var nästan lika stora som . Det tyder på att hushållen realiserade kursvinster på aktier i nästan samma omfattning som 1996, då vär- destegringar på allemansfonder togs fram till be- skattning i ovanligt stor utsträckning inför skatte- höjningen 1997. Värdeförändringar, realiserade eller orealiserade, på aktier och fastigheter påverkar inte hushållens disponibla inkomster, som de definieras i nationalräkenskaperna. Eftersom realisationsvinster utlöser en skattebetalning blir effekten att de reduce- rar den uppmätta disponibla inkomsten. förutses en fortsatt positiv utveckling av sysselsättningen och reallönerna. Pensionärerna får också en real inkomstökning. Den fulla prisupp- räkningen av basbeloppet återställs och därutöver höjs pensionerna , som ett första steg i att återställa den reducering av pensionerna som skedde i samband med valutakrisen . Besparingar förutses inom sjuk- och föräldraförsäkringen samt inom underhållsbidragen, delvis för att finansiera tidigare budgetöverskridanden. Den statliga inkomstskatten förändras genom att den tillfälliga s.k. värnskatten upphör och föreslås ersättas med ett skatteuttag på för in- komster . Netto innebär förändringarna, jämfört med regler, en skattesänkning på ca . Samman- taget beräknas realinkomsterna öka . beräknas den goda till- växten leda till en fortsatt gynnsam sysselsättnings- ökning, medan reallöneökningarna dämpas när in- flationen stiger något. Effekten på disponibel inkomst av den ökade sysselsättningen dämpas av att den totala arbetslösheten sjunker parallellt. När löne- inkomsterna stiger så minskar inkomsterna från ar- betslöshetsbidragen. Pensionerna ökar relativt starkt . Genom ännu en extra uppräkning av pensionerna beräknas åter pensionerna på det fulla bas- beloppet . I kalkylerna har överskott i den offentliga sektorns finansiella sparande utöver de budgetpolitiska målen överförts till hushållen . Därigenom förstärks hushållens disponibla inkomster med ca och . Det motsvarar och av disponibel inkomst. Inklusive dessa överföringar beräknas re- alinkomsterna öka och . 9.2 Privat konsumtion förstärktes den uppgång i hushållens konsumtion som inleddes . Mätt som årsgenomsnitt steg hushållens konsumtion . Det var framförallt sällanköpsvaruhandeln som stod för uppgången. Hushållens efterfrågan beräknas öka ytterligare , främst som en följd av en successiv förbättring av situationen på arbetsmarknaden. En ökad sysselsättning och stigande inkomster väntas bidra till positiva framtidsförväntningar. Den privata konsumtionen har varit för- hållandevis stark, och mycket talar för en god kon- sumtionstillväxt framöver. De senaste årens tillväxt i den totala privata kon- sumtionen har kompenserat för den kraftiga ned- gången som skedde under inledningen av . Hushållens totala konsumtion passerade de höga nivåerna från . Om hänsyn tas till befolkningstillväxten framgår det emellertid att den totala privata konsum- tionen per invånare 1997 ligger på ungefär samma nivå som den gjorde 1987 (se diagram 9.1). Den mycket svaga utvecklingen av konsumtionen talar bl.a. för att det bör finnas ett betydande uppdämt behov hos hushållen att ersätta förslitna kapitalvaror. I synnerhet gäller detta den svenska bilparken, som har varit en av de äldsta i . Uppgången av konsumtionen har varit stark i jämförelse med den svaga utvecklingen av de disponibla inkomsterna. Nettosparkvoten, dvs. sparandet som andel av disponibelinkomsten, föll från 1995 till 1997 (se diagram 9.2). Det låga sparandet 1997 begränsar i viss utsträckning det finansiella utrymmet för en framtida expansion av den privata konsumtionen. Ett alternativt mått på hushållens sparande är emellertid den s.k. förmögenhetssparkvoten, definierad som föränd- ringen i hushållens totala förmögenhet relativt den disponibla inkomsten (se diagram 9.2). Förmögen- hetssparkvoten omfattar värdet på hushållens aktieinnehav, bostadsrätter och övriga finansiella tillgångar, och har till skillnad från nettosparkvoten stigit kraftigt . Detta mått på hushållens sparande sjönk dramatiskt , främst på grund av raset i fastighets- priserna. Hushållen kompenserade nedgången genom att spara en allt större andel av sin inkomst, dvs. nettosparkvoten steg kraftigt. Genom ett positivt finansiellt sparande, och med stigande aktie- och huspriser, har förmögenhetssparkvoten åter ökat och låg 1997 på en hög nivå. Behovet av att spara av sin disponibelinkomst har därmed minskat, vilket delvis kan förklara de senaste årens kraftiga nedgång i netto- sparkvoten. En stor del av uppgången i hushållens konsumtion 1997 bestod dessutom av kapitalvaror, t.ex. bilar och vitvaror. Dessa varor kan i viss utsträckning betraktas som en form av sparande. Även i detta perspektiv har sparandet utvecklats något starkare än vad nettosparkvoten indikerar. Hushållens starka förmögenhetsställningen tyder på att behovet av att spara är betydligt lägre än tidigare . Den kraftiga nedgången i nettosparkvoten samman- faller med hushållens alltmer positiva framtidsför- väntningar. Dessa förväntningar påverkas t.ex. av det förbättrade arbetsmarknadsläget, de låga räntorna och den gynnsamma konjunkturutvecklingen. Hushållens förväntningar är av stor betydelse för den privata konsumtionen. Hushåll som förväntar sig en framtida inkomsttillväxt ökar sannolikt sina nuvarande konsumtionsutgifter. Orsaken är att hushållen strävar efter att utjämna sin konsumtion över livscykeln. Dessutom erbjuder sparandet en försäkring mot oförutsedda framtida inkomstbortfall. Om t.ex. osäker- heten beträffande hushållens inkomstutveckling minskar behövs ett mindre sparande, vilket resulterar i en ökad konsumtion. Hushållens framtidsförväntningar, som de mäts av i Hushållens inköpsplaner, bekräftar bilden att hushållen har blivit alltmer optimistiska. Tilltron till den egna ekonomiska situationen har förstärkts, och en allt större andel hushåll förväntar sig en sjunkande arbetslöshet. Även förtroendet för ekonomi har ökat, vilket sannolikt beror på den allt starkare konjunkturen och en snabb förbättring av de offent- liga finanserna. Det förbättrade stämningsläget hos hushållen är troligen en bidragande orsak till den ökade konsumtionen . Hushållens framtidsförväntningar är även his- toriskt sett mycket positiva. Konsumtionen har varit förhål- landevis stark. Detaljhandelns totala omsättningen ökade med i förhållande till mot- svarande månad 1997, och bilförsäljningen ökade med . Dessutom bör de låga räntorna och det låga bostadsbyggandet innebära att priserna på fastigheter fortsätter att stiga, vilket stärker hushållens totala förmögenhet. Flertalet indi- katorer talar således för en ökad konsumtionstillväxt framöver. Hushållens förväntningar är förhållandevis positiva, disponibelinkomsten beräknas öka, och si- tuationen på arbetsmarknaden förväntas förbättras. Hushållens starka förmögenhetsställning talar också för en hög konsumtionsnivå. Sammantaget bedöms den totala privata konsumtionen stiga 1998, och 1999. I synnerhet är det försäljningen av kapitalvaror som förväntas driva konsumtionsutvecklingen. väntas konsumtionstillväxten avta något trots att disponibelinkomsten utvecklas gynnsamt. Därmed stiger nettosparkvoten till en långsiktigt mer normal nivå. Den privata konsum- tionen beräknas stiga och . Avmattningen i konsumtionsutvecklingen är huvudsakligen ett resultat av att hushållen kraftigt förväntas uppgradera sin kapitalstock. 10 Investeringar Investeringskonjunkturen tar fart efter ett oväntat fall . Sammantaget beräknas de totala bruttoinvesteringarna stiga med både 1998 och 1999. Nedgången i bruttoinvesteringarna kan hänföras till fördröjningar i vissa statliga infrastruk- turprojekt samt till avmattningen i industrin , som med en viss eftersläpning dämpade inves- teringarna. Den starka produktionsökningen i nä- ringslivet samt en förväntad fortsatt god efterfrågetillväxt väntas medföra en stigande investe- ringsaktivitet inom hela näringslivet såväl som . Låg räntenivå, en positiv sysselsättnings- och disponibelinkomstutveckling beräknas också innebära en gradvis återhämtning av bostadsinveste- ringarna. Betydande statliga program för ekologisk hållbarhet och för energiomställning stimulerar den totala investeringsaktiviteten. De offentliga myndig- heternas investeringar förutses också öka till följd av byggnationen av storstadslederna. TABELL 10.1 BRUTTOINVESTERINGAR EFTER NÄRINGSGREN MILJARDER KRONOR ÅRLIG PROCENTUELL VOLYMFÖRÄNDRING 1997 1997 1998 1999 2000 2001 Näringslivet 183, 6 -0,1 7,8 6,1 4,9 2,7 Industri 64,1 -6,9 5,8 4,5 Bostäder 23,8 - 25, 7 8,8 23, 5 25, 0 25, 0 Nybyggnad 11,5 - 19, 2 8,0 31, 2 Ombyggnad 12,3 - 32, 0 9,8 14, 9 -9,4 2,3 Totalt 237, 9 -4,8 7,2 7,6 7,0 5,7 Maskiner 136, 2 2,8 6,9 5,6 Byggnader 101,7 - 13,2 7,6 10,2 Källor: och . I ett medelfristigt perspektiv fram förutses de gynnsamma förutsättningarna innebära att in- vesteringarna som andel av BNP fortsätter att öka och därmed närma sig de nivåer som rådde på 1970-och 80- talen. Den låga räntan och de relativt höga vinstnivåerna, som är ett resultat bl.a. av en väl fun- gerande lönebildning, utgör goda förutsättningar för att investeringarna skall utvecklas gynnsamt även åren runt millenniumskiftet. Tillgången på arbetskraft och den goda makroekonomiska miljön med sunda statsfinanser och prisstabilitet befrämjar långsiktiga investeringar. Den relativt höga investerings- aktiviteten är i sin tur en förutsättning för att kost- nadsdrivande flaskhalsar ska kunna undvikas. Bostadsbyggandet väntas närma sig långsiktiga jäm- viktsnivåer då räntorna är låga, hushållens realin- komster ökar och sysselsättningen ökar kraftigt. Trots den procentuellt kraftiga uppgången i bo- stadsinvesteringarna kommer nivån på bostadsbyg- gandet fortfarande att vara relativt låg jämfört med . 10.1 Näringslivets investeringar Näringslivets investeringar föll mycket kraftigt under lågkonjunkturen men har delvis återhämtat sig . Uppgången har dock varit koncentrerad till de exportberoende näringarna. väntas det höga resursutnyttjandet i såväl exportsektorn som i hemmamarknadssektorerna ställa krav på en bred utbyggnad av produktionskapaciteten inom hela nä- ringslivet. Fördelaktiga förutsättningar i form av låga löneökningar, låga räntor och en stigande lönsamhet beräknas medföra en kraftigt stigande investerings- aktivitet inom hela näringslivet fram . Även om industrins investeringar föll tillbaka något låg volymerna ändå kvar på en historiskt hög nivå och därmed byggdes kapaciteten ut ytter- ligare. Trots en markant ökning av industripro- duktionen förblev kapacitetsutnyttjandet relativt lågt. Den låga utnyttjandegraden berodde främst på den fortsatta kapacitetsutbyggnaden men också till viss del på den gynnsamma produktivitetsutvecklingen. Mot slutet av steg dock kapacitetsutnytt- jandet till och närmade sig därmed en nivå där flaskhalsar kan börja göra sig gällande. Mot bakgrund av den förväntade produktionsökningen bör det finnas ett fortsatt stort behov av kapacitetsutbyggnad . Lönsamheten steg något och tack vare en återhållsam löneutveckling och en snabb produk- tivitetsökning förutses vinstläget, trots en stark internationell prispress, förbättras ytterligare. Mot bakgrund av de låga räntorna stiger därför den relativa avkastningen på investeringar inom industrin . Enligt investeringsenkät planerar industrin för betydande volymökningar under innevarande år. Med anledning av den osäkerhet som uppstått i och med utvecklingen i är det dock sannolikt att en del av de planerade investeringarna förskjuts framåt i tiden. Sammantaget beräknas ändå industrins investeringar öka med innevarande år, vilket implicerar en ökning av kapitalstocken . Volymökningarna förutses bli mycket kraftiga i motorfordonsindustrin och i teleproduktsektorn. bedöms det fortsatt goda konjunkturläget och en viss ytterligare vinstökning leda till att investering- arna ökar i takt med resursutnyttjandet. När byggin- vesteringarna och den privata konsumtionen tar över som drivkrafter väntas expansionen i större utsträckning ske i hemmamarknadsindustrin. I och med att konjunkturläget inom övrigt nä- ringsliv förbättrades vände också inves- teringarna åter uppåt efter att ha stagnerat under lågkonjunkturen 1996. Investeringsutvecklingen blev dock sämre än förväntat, vilket främst beror på för- seningar av flera stora infrastrukturprojekt inom regi, men också på att utbyggnadstakten i den tidigare så expansiva telekommunikationssektorn oväntat avtog. TABELL 10.2 ÖVRIGA NÄRINGSLIVETS INVESTERINGAR MILJARDER KRONOR ÅRLIG PROCENTUELL VOLYMFÖRÄNDRING 1997 1996 1997 1998 1999 Jordbruk och skogsbruk 8,9 6,0 7,1 3,0 4,1 Energi och vattenverk 14,1 -4,1 3,3 12, 9 14, 4 Byggnadsindustri 4,6 -2,0 13, 4 7,0 11, 0 Handel 17,2 0,4 4,3 11, 0 11, 5 Finansiell verksamhet 2,5 - 15, 1 30, 5 13, 0 12, 0 samhet 14,1 0,2 6,3 11, 0 6,5 Hushållsverksamhet 11,2 -3,1 13, 5 4,5 5,0 Fastighetsverksamh et 7,7 15, 2 2,8 6,0 11, 0 Övrig tjänsteverksamhet 39,2 -1,6 -1,6 8,3 1,3 därav samfärdsel 24,4 11, 6 -3,2 17, 0 -2,0 Summa 119,5 0,3 3,8 8,8 6,8 Källor: och . För såväl 1998 som förutses en markant ökning av investeringsaktiviteten inom ett brett om- råde. väntas den relativt kraftiga konsumtions- och sysselsättningsökningen innebära att resursutnyttjandet stiger inom varuhan- del och fastighetsförvaltning, vilket kan förväntas leda till en betydande investeringsökning av stagnation. Enligt investeringsenkät är handelns investeringsplaner också mycket expansiva . För fastighetssektorn finns inga investeringsenkäter. Andra indikatorer pekar dock på en relativt kraftig expansion . Nyproduktionen har sedan lågkonjunkturen varit mycket låg till följd av svag lönsamhet och höga va- kanser. Utvecklingen med sjunkande vakanstal och ett kraftigt räntefall har dock inneburit en betydande lönsamhetsförbättring inom fastighets- sektorn. Priserna på kommersiella lokaler har ökat med sammantaget . En betydande produktion av kommersiella lokaler kan därför förväntas komma igång . Strukturella förändringar bidrar också till den för- väntade investeringsexpansionen inom övrigt nä- ringsliv. Inom den finansiella sektorn medför sam- manslagningen av banker samt förberedelser inför millienniumskiftet ett ökat behov av nyinvesteringar . Avregleringen inom energisektorn innebär en hårdnande konkurrens, vilket ökar kraven på rationaliseringar. Dessutom bidrar det statliga energiomställningsprogrammet till den starka expansionen inom energisektorn. Den förväntade expansionen inom dessa båda sektorer styrks också av företagens egna planer enligt SCB:s investeringsenkät. Vidare väntas statliga infrastrukturprojekt såsom byggandet av med tillfartsleder leda till en kraftig uppgång i investeringsnivån inom sam- färdsel under innevarande år. Den kraftiga uppgången beror också till viss del på förseningar i projekt som skulle påbörjats föregående år. Enligt nu föreliggande planer planar volymerna i de stora in- frastrukturprojekten ut . 10.2 Bostäder Antalet påbörjade bostäder sjönk till rekordlåga 11 000 . Det låga bostadsbyggandet kan förklaras av att de temporära investeringsbidragen föll bort som hushållens ekonomi var fortsatt ansträngd med fallande disponibelinkomster och en svag sysselsättnings- utveckling. Mot slutet av började det dock byggas fler bostäder som ett antal viktiga indikatorer för bostadsbyggandet talar för en fortsatt uppgång. Exempelvis ökade antalet ansökningar om statligt stöd till nyproduktion successivt och orderstocken till småhusfabrikanterna steg kraf- tigt . Bostadsbyggandet har legat på en historiskt sett mycket låg nivå. Den successiva minskningen av bostadssubventionerna och den höga realräntan har inneburit en gradvis an- passning av bostadsstocken mot en ny långsiktig jämviktsnivå. Anpassningsprocessen pågår med ett lågt bostadsbyggande som följd. Effekterna av subventionsminskningarna bedöms dock avta som de ekonomiska förutsättningarna för en ökad efterfrågan förbättras. Därigenom bör en gradvis ökning av bostadsproduktionen komma till stånd. Bostads- marknaden kännetecknas av en ökad differen- tiering mellan olika lokala och regionala bostads- marknader.