prop · GL031D22 · 1998-01-01 00:00:00 — 2 Kalkylmetoden skiljer sig delvis jämfört med övriga objekt. 3 Objektet är en del i en objektanalys över E 4 . 4 Prisnivå 1997-01. 5 Utfall t.o.m samt en prognos för kostnader som tillkommer efter datum för öppnande för trafik. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser revisionsberättelse för avseende granskningen av årsredovisningen, räkenskaperna och ledningens förvaltning innehåller inga anmärkningar. har erhållit värdet BA (tillfreds-ställande) vid ekonomiadministrativa värdering av statliga myndigheter avseende /96. Anslagen har fattat beslut (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) om bl.a. ekonomisk ram och inriktning för den nya nationella väghållningsplanen avseende perioden 2007. Planen tas fram av och kommer att fastställas av regeringen . Mot bakgrund av en förändring i avgränsningen i den nya nationella väghållningsplanen avseende perioden 2007, utökade sektors-ansvar samt behoven av flexibilitet och effektivitet i statsförvaltningen bör anslagen för verksamhet ges en mer ändamålsenlig struktur. Därför föreslås att antalet anslag minskar från sex till två; ett för (Administration) och ett för verksamhet (Väghållning och statsbidrag). förslag till finansiering av sin verksamhet för utgår från regeringens proposition om infrastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53) . Denna avsätter för åtgärder som har ett genomförandeansvar för 2007. Per årsbasis innebär detta omräknat prisnivå en ram på ca . Därtill kommer övriga Vägverksuppgifter som beräknas till ca prisnivå. I detta beräknas en realt oförändrad nivå för ingående verksamheter. Indexomräkning innebär en nedräkning av anslaget med . Det långsiktiga finansieringsbehovet i kan således beräknas till ca i enlighet med nedanstående tabell. VERKSAMHET ENLIGT PROP. NATIONELL PLAN: ÅRLIGA MEDEL (MKR) Investering stamvägar 2 600 Drift/underhåll statliga vägar 5 600 Insatser inom miljö ochTS-reformer 850 Fysiska TS-åtgärder stamvägar 450 REGIONAL PLAN: Investeringar övriga riksvägar 300 Länsvägar och statsbidrag trafikhuvudmän/handikapp, exkl. länsjärnvägar () 1 200 Bärighet/beläggning grusväg 900 Fysiska åtgärder inom miljö/TS inkl. bidrag till kommuner 400 SUMMA 12 300 (pris- nivå: ca 12 000) VERKSAMHET SOM INTE OM- FATTAS AV INFRASTRUKTURPROPOSITIONEN VERKSAMHET ÅRLIGA MEDEL (MKR) Myndighetsutövning 220 Forskning och utveckling 250 Planering och uppföljning 430 Administration 430 Registerverksamhet 370 Bidrag enskilda vägar 610 SUMMA 2 310 (pris- nivå: ca 2 250) Något gemensamt anslag för väg- och järnvägsinvesteringar såsom Byggande av länstrafikanläggningar är inte ändamålsenligt med den nya struktur på infrastrukturplanerna som har fastlagts av . I stället skall respektive myndighet anvisas de anslag som erfordras för genomförande av de regionala planerna. Således innehåller nya anslagskonstruktion inga anslag för investeringar i länsjärnvägar utan endast anslag för väginvesteringar och de statsbidrag som administrerar. I syfte att erhålla en god kassahållning i staten beslutade regeringen i föregående budgetproposition att för räntebelägga den huvudsakliga delen av anslag. skall i samråd med och redovisa en uppföljning och utvärdering av systemet med räntebeläggning. Regeringen avser att även för räntebelägga samtliga anslagsposter utom de poster som avser transfereringar. Nedan redovisas anslagsutvecklingen /96 1997. Administrationskostnader 1995/9 6 Utgift 1 2421 528 Anslagsspara nde 58 548 1996 Utgift 421 528 1997 Anslag 440 000 Utgiftsprogno s 499 000 Drift och underhåll av statliga vägar 1995/9 6 Utgift 1 25 670 831 Anslagsspara nde 117 771 1996 Utgift 5 670 831 1997 Anslag 6 010 910 Utgiftsprogno s 6 129 000 Byggande av vägar 1995/9 6 Utgift 1 38 342 452 Anslagsspara nde 234 657 1996 Utgift 5 198 920 1997 Anslag 4 314 313 Utgiftsprogno s 4 549 000 Byggande av länstrafikanläggningar 1995/9 6 Utgift 1 32 361 646 Anslagsspara nde 1 Utgift 1 662 610 1997 Anslag 1 228 000 Utgiftsprogno s 1 995 000 Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar 1995/9 6 Utgift 1 2337 240 Anslagsspara nde 5 312 1996 Utgift 337 240 1997 Anslag 610 000 Utgiftsprogno s 615 000 : Kostnader för registerverksamhet 1995/9 6 Utgift 1 3558 978 Anslagsspara nde 70 586 1996 Utgift 378 462 1997 Anslag 371 000 Utgiftsprogno s 442 000 1 Beloppen anges i tusental kronor. 2 Avser 12 månader. 3 Avser 18 månader. Anslag för A 1. : Administration 1998 Förslag 11 209 781 1999 Beräkna t 1 238 334 2000 Beräkna t 1 267 639 1 Beloppen anges i tusental kronor. Med anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, expertstöd internt, intern utveckling samt övriga kostnader som ej är direkt hänförliga till produkter och tjänster. Regeringens överväganden Resultatinformation För att renodla och tydliggöra förvaltningskostnader har regeringen för gjort en ny definition av anslag för administration. Genom denna nya definition samlas samtliga kostnader för den interna förvaltningen i ett anslag. bekostade administrationsanslaget endast vissa av de gemensamma förvaltningskostnaderna och övriga administrationskostnader fördelades ut på de olika verksamhetsanslagen. Den av regeringen nu föreslagna anslagskonstruktionen inne-bär att anslaget för administration bekostar verkets samtliga indirekta kostnader i form av administration, planering och uppföljning, funktionellt stöd samt utveckling av . Anslaget får bekosta projektledning och administration som uppkommer till följd av den internationella vägorganisationen 10:e vinterkongress . Anslagsmedel får även bekosta övriga förberedelsearbeten inför denna kongress varvid ianspråktagna medel sedan skall återbetalas till anslaget efter kongressen. Vid beräkning av anslaget har regeringen utgått från realt oförändrade kostnader för dessa verksamheter jämfört med budgetunderlag. Väghållning och statsbidrag 1998 Förslag 111 835 873 1999 Beräkna t 214 186 975 2000 Beräkna t 214 557 975 1 Beloppen anges i tusental kronor. 2 I beloppet ingår medel för finansiering av det nationella investeringspro- grammet i enlighet med prop. 1996/97:150. Verksamhetsanslaget bekostar - sektorsuppgifter (samlande, stödjande och pådrivande insatser inom trafiksäkerhet och miljö, kollektivtrafik, handikappfrågor, fordon, yrkestrafik, väginformatik och sektors-FoU), - statlig väghållning (vägplanering, byggande, drift, underhåll, fysiska trafiksäkerhetsåtgärder samt räntor och amortering på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor, tidigarelagda väginvesteringar, anläggningstillgångar och omsättningstillgångar), - myndighetsutövning (trafikregister, föreskrifter, m.m.), - de statsbidrag administrerar (storstadspaketen, investeringar i kollektivtrafik, enskilda vägar, förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar, verksamhetsbidrag till föreningar och ideella organisationer samt handikappanpassningsbidrag). får använda anslaget för kostnader för att finansiellt stödja utvecklings- och demonstrationsprojekt som är av principiell eller strategisk betydelse för vägtransportsystemets utveckling, för informationsverksamhet inom ramen för sektors-ansvar, för åtgärder som är av betydande samhällsintresse även då annan huvudman finns samt för att i vissa fall finansiellt stödja åtgärder inom vägtransportsystemet som är av betydande samhällsintresse även då annan huvudman finns. får också använda medel under anslaget för att finansiera merkostnader som uppstår för polisen vid kvalitetskontroll av trafiken och liknande uppgifter. har tidigare beslutat att får ta upp lån i för att tidigarelägga vägprojekten E 6, delen , E 18/20 delen , E 4 delen Stora Åby , E 22 delen Hossmo samt E 4 trafikplats . Kostnader för räntor och amortering för dessa lån får belasta detta anslag. De huvudsakliga faktorerna som styr utgifterna på väghållningsområdet är konkurrenssituationen och kostnadsutvecklingen inom anläggningssektorn. Anslaget kommer av regeringen att indelas i ett antal anslagsposter. Det ankommer på regeringen att slutgiltigt fördela anslaget på poster i syfte att uppnå ett effektivt nyttjande av anvisade medel och därmed möjlighet till största möjliga måluppfyllelse av trafikpolitiska beslut. Nedan redovisas anslagsposterna och deras beräknade storlek. 1 Sektorsuppgifter 2 Statlig väghållning 2.1 Investering i nationell plan 2.2 Investeringar i regional plan 2.3 Drift och underhåll 3 Myndighetsutövning 4. 4.1 Drift och byggande av enskilda vägar 4.4 Förbättring av miljö och trafiksäkerhet 4.5 Ökad tillgänglighet till kollektivtrafiken Regeringen har i enlighet med beslut med anledning av prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter uppdragit åt att lämna förslag till nationell väghållningsplan för perioden 2007. Regeringen har även uppdragit åt länsstyrelserna att upprätta och fastställa länsplaner för regional transportinfrastruktur . Uppdragen skall redovisas till regeringen . Mot denna bakgrund samt med anledning av den nya anslagsstruktur som här föreslås bör den av tidigare beslutade planeringsramen för byggande av vägar samt byggande av länstrafikanläggningar upphävas. Regeringens överväganden Resultatinformation Den nationella väghållningsplanen för åren 1994 2003 omfattar investeringar på i stamvägnätet. Nedlagda kostnader fram t.o.m. är ca . Detta har bl.a. resulterat i att andelen väg med full målstandard på 4 mellan och har ökat från år . Övriga effekter framgår av nedanstående tabell med genomförandeläget för den nationella väghållningsplanen fördelat per stråk. NATIONELL VÄGHÅLLNINGSPLAN 1994 2003 MEDEL MÅL LÄNGD UPPNÅTT 1993 MÅL 2003 STRÅK 1994 2003 VÄGBREDD MIL MIL MIL E 4 7 410 Mv 57 28 57 E 4 2 540 Mv 17 6 16 E 4 1 200 13m 21 14 17 E 4 2 100 13m 65 48 51 Rv40 3 700 Mv 14 2 14 E 6 2 180 Mv 31 20 31 E 6 2 420 Mv/13m 20 6 15 E 20 250 13m 28 26 27 E 20 2 660 Mv 16 1 13 E 18 3 280 Mv/13m 51 13 30 E 22 1 260 13m 53 42 49 Rv45 1 200 Mv/13m 21 5 8 Rv70 260 13m 24 11 13 Rv26 340 13m 14 1 4 Rv48/64 85 13m 19 3 4 Rv50/60 790 13m 27 11 19 Rv55/56/53/6 7 520 13m 26 8 12 Rv25 200 13m 23 1 2 Rv31/33 150 13m 15 1 2 E 10 110 9m 42 1 2 E 12 Umbukta 510 9m/13m 46 1 2 E 14 260 9m/13m 29 1 2 E 65 210 Mv/13m 5 1 2 Rv45 860 9m/13m 138 1 2 Summa 1 Kortare avsnitt. 2 Mindre projekt. GENOMFÖRANDELÄGET AV DEN NATIONELLA VÄGHÅLLNINGSPLANEN NEDLAGD UPPNÅTT PROGNOS PROGNOS KOSTNAD JUNI 1997 KOSTNAD MÅL 2004 STRÅK 9307 9706 MIL TILL 2004 MIL E 4 4 056 45,6 7 290 57 E 4 754 8,6 2 500 16 E 4 224 15,0 1 200 17 E 4 2 854 50,0 2 040 51 Rv40 467 6,0 3 660 14 E 6 2 061 28,2 2 200 31 E 6 881 11,0 2 350 15 E 20 273 26,0 240 27 E 20 996 9,7 2 580 13 E 18 1 468 15,5 3 300 30 E 22 430 45,0 1 170 49 Rv45 43 5,0 1 200 8 Rv70 10 11,0 260 13 Rv26 188 3,0 340 4 Rv48/64 11 3,0 85 4 Rv50/60 197 12,0 790 19 Rv55/56/53/67 74 9,0 520 12 Rv25 6 Rv31/33 12 E 12 Umbukta 58 15 652 303,6 34 025 Kommentarer: Alla belopp redovisas i prisnivå . Prognos kostnader är mycket osäker på grund av den långa tid som återstår. Prognosen avser endast åtgärder för att nå målstandarden. I utfallsvärdena ingår också övriga åtgärder på stråken utöver de som avser målstandarden. Uppnådd målstandard 97-06 baseras på vägobjekt som öppnats för trafik. Prognosen för förutsätter medelstilldelning enligt planen förslag till finansiering av verksamheten för utgår från den genomsnittsnivå för verksamhet som redovisats i regeringens proposition om infrastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53) samt en separat beräkning över tillkommande medel för övriga Vägverksuppgifter. De beräknade beloppen framgår av uppställningen som tidigare redovisats under avsnitt 3.2 Anslagen. Med beaktande av storleken på ut-giftstaket för utgiftsområde 22 för samt de bindningar som finns i och pågående investeringsprojekt har regeringen beräknat anslaget Väghållning och statsbidrag till 11 för . Detta innebär att den av beslutade (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) inriktningen på ökat underhåll av de statliga vägarna kan genomföras som planerat, med start . Däremot kan inte inriktningen mot ökad satsning på miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder genomföras . För posten 4.2 Storstadsöverenskommelser gäller att anslagsposten har beräknats i enlighet med vad som följer av de åtaganden staten har för statsbidrag avseende särskilda åtgärder för förbättrad kollektivtrafik i storstadsregionerna , och . Investeringarna inom väg- och järnvägssektorn har varit omfattande och i hög grad bidragit till ökad måluppfyllelse med avseende på de trafikpolitiska målen. På grund av stora investeringsvolymer och i många fall utdragna planprocesser är investeringarna ofta svåra att tidsmässigt budgetera, dvs. kostnadsmässigt fördela på rätt budgetår. Detta har under bl.a. medfört att investeringsanslag i ett transportslag kunnat uppvisa stora underskridanden som startklara projekt i det andra transportslaget inte kunnat påbörjas på grund av att medel har saknats. För att möjliggöra en ökad uppfyllelse av de trafikpolitiska målen genom att öka flexibiliteten i medelsanvändningen inom väg- och järnvägsområdet föreslår regeringen därför att skall bemyndiga regeringen att besluta om att medel får överföras mellan anslaget A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar och anslaget A 2 Väghållning och statsbidrag, utan att den totala summan av anslagen inklusive anslagskrediten därmed överskrids. Omfördelning får ej ske från medel för kommande budgetår utöver vad anslagskrediten medger. Eventuella överföringar skall ske i enlighet med beslut angående infrastrukturinvesteringar och fördelning mellan trafikslagen respektive underhåll och investeringar för perioden 2007 (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). Omfördelningen avses tillgå så att regeringen vid behov medger överskridande av ett av anslagen och beslutar att dra in medel i motsvarande omfattning från det andra anslaget. En redovisning av utfall och eventuella medelsöverföringar mellan anslagen kommer att redovisas i budgetpropositionen. BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGDA VERKSAMHET UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 1 449 500 1 413 650 35 850 103 varav 1996 946 900 923 000 23 900 103 Prognos 1997 955 600 925 500 30 100 103 Budget 1998 1 Beräknat 1999 1 139 100 Beräknat 2000 1 241 100 Kommentar: Uppdragsgivare är staten () och övriga () Uppdragsintäkterna härrör från den externt bedrivna verksamheten hos resultatenheter, försäljning av informationsuppgifter, administration av felparkeringsavgifter och försäljning av personliga skyltar. Verksamheten regleras i instruktion. För denna verksamhet gäller att samtliga intäkter, med undantag av felparkeringsavgifter, disponeras av . I fråga om felparkeringsavgifter får dock avräkna per inbetald avgift för att täcka administrationskostnaden. För försäljning av personliga skyltar får verket avräkna per försåld skylt. Resterande belopp går till den s.k. skyltfonden som i huvudsak disponeras för trafiksäkerhetsändamål. intäkter från offentligrättsliga avgifter regleras i lag eller förordning och disponeras ej av utan levereras direkt till staten på inkomsttitel i statsbudgeten. Intäkterna härrör från avgifter inom bilregisterkungörelsen samt från auktorisation av fordonstillverkare, yrkesförare, andra förare, m.m. har genomfört en översyn av den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamheten som regleras i förordning (1972:648) om taxa för . Vid översynen har konstaterats att vissa av verksamhetens kostnader inte fullt ut har täckts av de avgifter som tagits ut. Till följd av detta har dels föreslagit regeringen en höjning av vissa avgifter, dels påbörjat en översyn av möjligheten till kostnadsbesparingar inom . Regeringen har beslutat om en höjning av taxor. Regeringen avser fortsättningsvis att pröva frågan om taxor och avgifter. beräknas de totala intäkterna från de offentligrättsliga avgifterna uppgå till ca . Kostnaderna beräknas uppgå till ca . Låneram Regeringens bedömning Regeringen beräknar mot bakgrund av bedömning om framtida lånebehov att låneramen för lån i för finansiering av omsättnings- och anläggningstillgångar samt byggande av broar som ersätter färjor skall uppgå till . 3.3 Trafiklösningar i storstäderna planeras inga ytterligare nystarter av vägprojekt i och utöver vad som tidigare beviljat statliga lånegarantier för. Däremot fordras nya garantier för de fortsatta förberedelsearbeten som planeras genomföras . planeras planerings- och förberedelsearbeten samt information inom ramen för de nya trafiklösningarna i respektive till en kostnad av respektive . 3.4 är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör järnvägar. Verkets huvuduppgifter är att: - främja järnvägens utveckling, - driva och förvalta statens spåranläggningar, - handha säkerhetsfrågor för spårtrafik, - främja en miljöanpassad järnvägstrafik, - initiera, planera och stödja samhällsmotiverad FoU inom sitt verksamhetsområde. har också ett samlat ansvar sektorsansvar för hela järnvägstransportsystemets effektivitet, tillgänglighet, framkomlighet, trafiksäkerhet och miljöpåverkan samt för frågor inom järnvägsområdet som rör fordon, kollektivtrafik och handikappanpassning (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115). Verksamheten är indelad i fem regioner med 20 bandistrikt. Därutöver finns tre producerande och förvaltande enheter med resultatansvar Industridivisionen, Banskolan och telenät. Verksamheten bedrivs inom verksamhetsgrenarna Sektorsuppgifter, Banhållning samt Produktion. Inom myndigheten finns även som övervakar säkerheten i svensk spårtrafik inklusive tunnelbana och spårväg. Inspektionen har ca 30 anställda. Som ett led i avregleringen av järnvägstrafiken överfördes från SJ till dels uppgiften att fördela bankapacitet mellan olika trafikintressenter, dels trafikledningen. Även vissa beslut om trafikeringsrätt på statens spåranläggningar överfördes från SJ till , vilket innebar att antalet anställda i ökade med drygt 1 000 personer. inrättades inom Delegationen för köp av viss kollektivtrafik. Delegationen har tagit över de uppgifter som tidigare skötts av kommittén (K 1992:02) Förhandlare för statens köp av persontrafik på järnväg m.m. förvaltar ett 50-procentigt aktieinnehav i bolagen och . Verksamheterna omfattar dels projektfinansiering, dels kommersiellt inriktad verksamhet utanför . Vid utgången av hade 7 795 anställda inklusive projektanställda. Av dessa utgjorde kvinnor. genomförs en organisationsförändring inom som innebär en indelning av verksamheten i en produktionsorganisation och en förvaltningsorganisation. Till den förstnämnda skall höra divisionerna Produktion, Industri, Projektering samt data och banskola. Till förvaltningsorganisationen skall räknas banregionerna samt telenät. Även Tågtrafikledningen, och Statens delegation för köp av viss kollektivtrafik skall organisatoriskt tillhöra förvaltningsorganisationen. Regeringens överväganden Resultatinformation har genom sina insatser bl.a. åstadkommit en ökning av den genomsnittliga hastigheten på stomnätet och en förbättring av spårlägeskvaliteten. Vidare har antalet funktionsstörningar liksom antalet oskyddade eller dåligt skyddade plankorsningar reducerats. Antalet plankorsningsolyckor har också minskat . bedömer att kvaliteten i verksamheten har ökat . Bland annat har rutiner och riktlinjer utvecklats för kvalitetssäkring av upphandlingsverksamheten. Vidare har ett ökat antal kvalitetsrevisioner av externa leverantörer och konsulter genomförts. Miljöarbetet har resulterat i minskade utsläpp av koldioxid, kväveoxid samt svaveloxid. har utvecklat ett antal handlingsplaner bl.a. för hur järnvägens infrastruktur skall kretsloppsanpassas samt för hur buller och vibrationer från spårbunden trafik skall kunna nedbringas. verksamhet finansieras i huvudsak genom anslag. Dessa uppgick sammanlagt till ca . Därutöver erhöll verket under intäkter av avgifter och ersättningar av olika slag, bl.a. elförsäljning samt viss uppdragsverksamhet, till ett värde av ca . har inte fullt ut tagit i anspråk de anslagsmedel som myndigheten haft tillgång till. Vid utgången av redovisade verket ett anslagssparande uppgående till sammanlagt . Huvuddelen av detta anslagssparande, , är hänförligt till anslaget Nyinvesteringar i stomjärnvägar och förklaras bl.a. av att ett antal större investeringsobjekt inom ramen för gällande stomnätsplan försenats på grund av att den fysiska planeringsprocessen blivit mer tidskrävande än beräknat, bl.a. genom överklagande av detaljplaner. Förseningarna har uppstått på bl.a. samt i . Anslagssparandet beräknas inte kunna reduceras i någon större utsträckning . bedömer dock att samtliga anslagsmedel inklusive anslagssparanden skall vara förbrukade senast vid utgången av detta år. har uppfyllt flertalet av de verksamhetsmål som regeringen uppställt 1996. Det finns dock ett antal mål som ännu ej är uppfyllda. Bland annat har hastighetsstandarden på vissa trafikstarka delar av stomnätet inte uppnått målnivån för året. Vidare finns kapacitetsbrister, bl.a. i storstadsregionerna. Antalet fastigheter som störs av buller och vibrationer från den spårbundna trafiken är enligt regeringens uppfattning alltjämt för högt. bedömer att måluppfyllelsen kommer att bli hög även under innevarande budgetår vilket är tillfredsställande. Regeringen avser att utveckla verksamhetsmålen ytterligare i syfte att dels åstadkomma en ambitionshöjning vad avser befintliga mål dels utveckla nya mål inom områden där mål saknas. Det senare gäller bl.a. för verksamheter inom den nyinrättade Tågtrafikledningen samt för sektorsuppgifter. redovisar en oförändrad produktivitet jämfört med . Det är angeläget att åtgärder vidtas för att förbättra produktivitetsutvecklingen. Ett led i detta arbete bör vara att komplettera och förbättra de mått som används för uppföljning och utvärdering av produktiviteten. Regeringen konstaterar att i ökad utsträckning arbetar med kvalitetssäkring av verksamheten. saknas dock i hög grad objektiva mått för uppföljning av kvaliteten vilket är en av förklaringarna till att kvalitetsmål ännu inte har kunnat formuleras för myndigheten. Vad som här har sagts om möjligheterna att utveckla och ytterligare förbättra verksamhetsmål och mått till grund för uppföljning och utvärdering av produktivitet, effektivitet och kvalitet är frågor som regeringen avser bereda med inom ramen för den löpande myndighetsdialogen. Revisionens iakttagelser () har i revisionsberättelse för invänt mot att inte har inrättat internrevision i enlighet med förordning (1995:686) om intern revision vid statliga myndigheter m.fl. Invändningen medför att tilldelats standarden Ej tillfredsställande (CA) i RRV:s årliga ekonomiadministrativa värdering (EA-värdering) avseende /96. Regeringen ser allvarligt på RRV:s kritik i revisionsberättelsen och den låga standard detta medfört i EA-klassificeringen. kan regeringen konstatera att RRV:s bedömning av verksamheten med avseende på de övriga dryga 40-talet bedömningspunkter som ingår i klassificeringen utmynnat i standarden Fullt tillfredsställande , dvs. har fr.o.m. inrättat en funktion för internrevision. Anslag för A 3. 1 Anslag s- sparan de 107 037 Därav 1996 Utgift 436 797 Utgifts - progno s 805 000 1998 Förslag 755 694 1999 Beräkna t 771 344 2000 Beräkna t 787 439 1 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget finansierar kostnader för banfördelning och trafikledning samt infrastrukturåtgärder som syftar till att göra denna verksamhet effektivare. Från anslaget finansieras även Järnvägs-inspektionens verksamhet samt utges bidrag till enskilda banhållare (). Vidare finansieras från anslaget åtgärder inom ramen för sektorsansvar. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att det vid ingången av fanns ett anslagssparande uppgående till ca . Det är verksamheten vid Tågtrafikledningen som svarar för huvuddelen av detta anslagssparande.