prop · GL031D21 · 1998-01-01 00:00:00 — För driftsäkerheten i det svenska stamnätet gäller som mål att den bör ligga på en samhällsekonomiskt rimlig nivå. För att uppfylla detta mål genomför , underhåll och drift av stamnätet och utlandsförbindelserna enligt vedertagna driftsäkerhetsprinciper. avser vidare att tillsammans med kraftindustrin i övrigt arbeta för en lösning av frågan om effektreserv för det svenska elsystemet. För kostnadseffektiviteten gäller som mål att Svenska kraftnäts verksamhet bör vara minst lika kostnadseffektiv som för jämförbara företag. anför att arbetet med att förbättra kostnadseffektiviteten pågår ständigt, bl.a. genom utvecklingen av verkets ekonomistyrning. Andra aktiviteter som kan underlätta arbetet med ökad kostnadseffektivitet är s.k. referenskontroll (benchmarking) med jämförbara företag samt en effektiv upphandling av tjänster i konkurrens. För forsknings- och utvecklingsinsatserna gäller att de skall inriktas mot metoder och teknik som kan öka driftsäkerheten, effektiviteten och miljöanpassningen av det svenska stamnätet. Samarbetsmöjligheterna med andra företag och organisationer bör tas tillvara. Detta sker genom utvecklingsbolagen , i vilka äger vardera. Visst samarbete sker även direkt med bl.a. det norska nätföretaget . planerar inga förändringar av inriktning eller omfattning av FoU-insatserna. skall medverka i utvecklingen av det nordiska samarbetet inom elförsörjningsområdet. avser att medverka i ytterligare integration av den nordiska elhandeln och verka för harmonisering mellan de nordiska länderna av bl.a. reglerna för systemansvar och balanstjänst. Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan för affärsverks koncernen bygger på verkets långsiktiga investeringsplanering för stamnätet inklusive utlandsför- bindelserna. De planerade investeringarna inom affärsverkskoncernen beräknas beloppsmässigt till ca . Planen omfattar dels investeringar i stamnätet och utrustning för telekommunikation (inklusive optofibrer) om ca , dels investeringen i Polen-länken om ca . Investeringarna i stamnätet avser enligt förslaget dels åtgärder i befintliga anläggningar (s.k. reinvesteringar) om sammanlagt ca , dels nyinvesteringar om sammanlagt ca . Reinvesteringarna syftar i första hand till att bibehålla driftsäkerheten och överföringskapaciteten i elsystemet och till att uppfylla gällande säkerhetskrav i befintliga anläggningar. Enligt ökar förnyelsebehovet till följd av en stigande åldersstruktur i anläggningarna i det svenska stamnätet. Investerings- och finansieringsplanen omfattar åtgärder till följd av avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna i . Dessa beräknas uppgå till sammanlagt , varav utfaller . Investeringarna i telekommunikation avser det telekommunikationsnät som behövs för drift, övervakning och styrning av stamnätet. Den sammanlagda kostnaden för dessa investeringar beräknas uppgå till . Investeringarna i optofibernät beräknas uppgå till . Kostnaderna för åtgärder i , system och verksamhet för att upprätthålla elförsörjningen vid höjd beredskap beräknas till ca . Åtgärderna inriktas mot bl.a. tryggare telekommunikationer, förbättrad reparationsförmåga och tillträdesskydd. bedömer att det inom affärsverket inte uppkommer något ytterligare lånebehov . investeringsverksamhet föreslås finansieras med egna medel. Investeringarna i Polen-länken, som är avsedda att genomföras i dotterbolaget , planeras att finansieras dels genom extern upplåning om ca , dels delägarlån om sammanlagt ca . Svenska kraftnäts andel av delägarlånen beräknas till ca . Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan sammanfattas i nedanstående tabell. Svenska kraftnäts verksamhetsplan innebär ett budgeterat resultat på 563, 453 respektive . Därvid beräknas en avkastning på justerat eget kapital på och , och en utdelning inklusive skattemotsvarighet på 282, 227 och . föreslår en oförändrad ram på för affärsverkets upplåning. Därutöver föreslår verket att man får disponera en rörlig kredit i om . föreslår inga förändringar av det nuvarande soliditetsmålet på lägst . hemställer i verksamhetsplanen att verket även fortsättningsvis skall bemyndigas att dels bilda aktiebolag med ett aktiekapital om högst , dels inom en sammanlagd ram om besluta om förvärv av aktier och andelar i bolag samt om avyttring av aktier och andelar i bolag i vilka förvaltar statens aktier och andelar. AFFÄRSVERKSKONCERNEN SVENSKA KRAFTNÄTS INVESTERINGAR M.M., ÅREN 1998-2000 (MILJONER KRONOR) TOTALT 1998-2000 UTBETALT 1996 PROGNOS 1997 BUDGET 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 Investeringar - Stamnätet - Telekommunikationer - Optofibrer - Polen-länken - Övrigt 1 1 099 300 280 2 720 0 449 15 89 0 54 203 47 85 0 0 259 119 110 1 122 0 433 64 70 1 598 0 407 117 100 0 0 Summa investeringar 4 399 607 335 1 610 2 165 624 Finansiering - egna medel - extern upplåning2 2 026 2 373 624 0 Summa finansiering 4 399 607 335 1 610 2 165 624 Avser förvärv av aktier i 2. I beloppet ingår delägarlån från till Regeringens överväganden Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen över Svenska kraftnäts årsredovisning för . Regeringen bedömer att verksamheten vid har bedrivits i enlighet med de mål och den inriktning som verket ålagts. Regeringen har fastställt årsredovisningen och Svenska kraftnäts förslag till utdelning. Investerings- och finansieringsplan samt beredskapsåtgärder Regeringen har inget att erinra mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts treårsplan. Regeringen anser att den nu redovisade investerings- och finansieringsplanen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde för , samt omfattning och inriktning av verkets beredskapsåtgärder, bör godkännas. Investeringsverksamheten inom kan planeras med relativt god framförhållning. Tidsmässiga förskjutningar som påverkar investeringsnivåerna de enskilda åren kan dock förekomma. Beträffande investeringsramen förordar regeringen därför att nu godkänner inriktningen för treårsperioden. Finansiella befogenheter bemyndigande att ta upp lån till staten regleras i lagen (1988:1387) om statens upplåning. Regeringen har denna dag föreslagit att det i lagen skall tas in bestämmelser som ger regeringen möjlighet att efter bemyndigande av låta affärsverken ta upp lån och lämna garantier. Dessa bemyndiganden skall inhämtas för varje affärsverk och i taget. Regeringen föreslår mot bakgrund härav att får rätt att ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om , vilket motsvarar nivån på den nuvarande upplåningen i . Regeringen föreslår vidare att verket därutöver i enlighet med vad som gäller får disponera en rörlig kredit i inom en ram av . Regeringen har bemyndigande att teckna borgen för och lämna kreditgarantier till bolag, i vilka förvaltar statens aktier och andelar, intill ett sammanlagt belopp om (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304). Nivån är beräknad på förutsättningen att skall lämna borgen eller kreditgarantier till bolaget för Polen-länken. Regeringen föreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändrat . Regeringen har av bemyndigats att inom en total ram om besluta i frågor som rör förvärv av aktier eller bildande av bolag inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen föreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändrat . Regeringen har av bemyndigats att ge rätt att besluta om förvärv och avyttring av aktier och bildande av bolag inom en ram av högst . Regeringen föreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändrat . Vad gäller placering av likvida medel föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att låta placera likvida medel i och utanför . 3.4 Anslag A 1. 1998 Förslag 138 041 1 (Nytt anslag) 1999 Beräkna t 124 616 2000 Beräkna t 128 302 Beloppen anges i tusental kr har beslutat (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97: 272) att en ny central energimyndighet skall inrättas. Härigenom tydliggörs och förstärks myndighetsfunktionen inom energiområdet. En särskild utredning med uppgift att ta fram förslag till organisation, uppgifter, bemanning, kompetens och arbetsformer för en central myndighet för energifrågor tillsattes (dir. 1997:35). Utredningen överlämnade delrapporten - Budget- underlag, lokalisering samt nätverksamhetens ställning till regeringen. skall utredningen lämna förslag till organisation, uppgifter, bemanning, kompetens och arbetsformer för den nya myndigheten. I direktivet till den utredning om en ny energimyndighet som regeringen tillsatte beskrivs uppgifterna för den nya energimyndigheten. Dessa uppgifter har också redovisats i prop. 1996/97:84. har tidigare haft det huvudsakliga ansvaret för de myndighetsuppgifter som energimyndigheten kommer att ha . Till energimyndigheten förs myndighetsuppgifterna inom tillförsel- och distributionsområdet, energiberedskapen och den kommunala energiplaneringen samt myndighetsuppgifter med anknytning till naturresursplaneringen. skall härutöver svara för planering och utredningsverksamhet inom områdena energimarknaderna och energisystemets utveckling, internationellt arbete; häri ingår att följa den internationella utvecklingen inom verksamhetsområdet, stödja svenskt deltagande i det internationella samarbetet samt biträda regeringen med faktaunderlag och expertkunnande i det energipolitiska samarbetet, utformning och genomförande av programmet för forskning, utveckling och demonstration av ekologiskt och ekonomiskt uthållig energiteknik, marknadsintroduktion av ny teknik inom energiområdet, information och utbildning på energiområdet vilket även innebär ett ansvar att samordna myndigheternas information till allmänheten. skall inom miljöområdet ha sektorsansvaret för frågor som rör energi. Ett viktigt område är klimatfrågorna vilket motiverar insatser från myndigheten såväl internationellt som nationellt. har vidare huvudansvaret för att verkställa merparten av de energipolitiska programmen och ett samordningsansvar för omställningsåtgärderna. Den kommer att följa programmens genomförande och ta fram metoder och underlag för utvärdering av åtgärderna och redovisning av effekterna. kommer också att helt eller delvis ansvara för förvaltningen av följande anslag statsbudget som ingår i programmet för en omställning till en hållbar energiförsörjning. B 1 Bidrag för att minska elanvändningen B 2 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor B 3 Åtgärder för effektivare energianvändning B 4 Energiforskning B 5 Energiteknikfonden B 6 Introduktion av ny energiteknik B 7 Energipolitiskt motiverade internationella klimat- insatser B 8 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet Regeringens överväganden Utredningen om en ny energimyndighet har beräknat medelsbehoven för förvaltningen av den nya energimyndigheten till för . Jämfört med de av beräknade förvaltningskostnaderna för energiverksamheten inom är detta en ökning . Behovet av ökade medel beror på betydligt utökad verksamhet som en följd av energipolitiska beslut. Vid beräkningen av förvaltningskostnaderna för den nya energimyndigheten har regeringen utgått från utredningens bedömning. Regeringen förutsätter dock att delar av de energipolitiska programmen kommer att ombesörjas av andra myndigheter. Vidare bör myndighetsansvaret vad gäller frågor om dammsäkerhet överföras till . Den nuvarande ordningen, att medel från utgiftsområde 1 till en del används för viss verksamhet på energiområdet, bör behållas tills vidare. Mot bakgrund av vad som har nämnts beräknar regeringen energimyndighetens kostnader för myndighetsuppgifter och programanknuten verksamhet till ca för . Regeringen föreslår att anvisas för till anslaget A1. Detta nya anslag på statsbudgeten finansieras genom att överförs till energimyndigheten från förvaltningsanslag och att av den ekonomiska ramen för de energipolitiska programmen utnyttjas. Regeringen avser att noga följa förvaltningskostnaderna för att tillse att anslaget i största möjliga utsträckning långsiktigt kan användas för programverksamheten. De sakanslag som energimyndigheten disponerar avser i huvudsak stöd till investeringar i ny elproduktion och energieffektivisering samt stöd till forsknings- och utvecklingsverksamhet inom de energipolitiska programmen. Det är naturligt att en mindre del av kvarvarande medel inom ramen kan användas för programanknuten verksamhet som t.ex. uppföljning och utvärdering. Kostnader för bildande av en ny energimyndighet 1, 2 Utgifts - progno s 30 000 1998 Förslag 25 000 Beloppen anges i tusental kr 2. Anvisade på tilläggsbudget för Anslaget disponeras för täckande av kostnader i samband med inrättandet av en ny energimyndighet. Regeringens överväganden Inrättandet av en ny myndighet är förenat med vissa kostnader av tillfällig karaktär främst beroende på utökade ansvarsområden föranledda av energipolitiska överenskommelse. Vidare kan i över gångsskedet extraordinära kostnader för bl.a. lokaler och personal komma att uppstå. har i beslutet om 1997 års ekonomiska vårproposition anvisat för för bildande av en ny energimyndighet (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). 4 Omställning och utveckling av energisysteme 4.1 Omfattning/ändamål Omfattning och ändamål sammanfaller med vad som redan angetts för hela utgiftsområdet. Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning. Energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik. En säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Energipolitiken skall utformas så att denna förutsättning bevaras. energipolitiska beslut innebär att de två kärnkraftsreaktorerna i skall ställas av. Enligt riktlinjerna för energipolitiken skall en reaktor stängas före och en andra reaktor före . Bortfallet av el skall kompenseras genom effektivare energianvändning, elhushållning, konvertering från el samt tillförsel av el från andra energikällor. Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. lämnas investeringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt till effektivisering och minskad användning av el i bostadssektorn. En minskad elanvändning och ett minskat eleffektuttag är viktiga förutsättningar för att kompensera bortfallet av elproduktion i . Vidare måste produktionen av el från förnybara energikällor öka. De energipolitiska riktlinjerna innebär att investeringsbidrag kommer att ges under ytterligare en femårsperiod för att stimulera en fortsatt utbyggnad av ekologiskt uthållig elproduktion. Det är viktigt att möjligheterna att hushålla med energi och minska elanvändningen tillvaratas. har beslutat att insatser skall genomföras för att öka kunskapen om och stimulera intresset för ekonomiskt och miljömässigt motiverade energieffektiviseringar. Dessa åtgärder skall, i kombination med ett utvidgat europeiskt samarbete för energieffektivisering, bidra till att ytterligare minska användningen av el och öka hushållningen med energi. Det energipolitiska programmets huvudinriktning är en kraftfull, långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Målet är att kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. De övergripande målen för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet för utvecklingen och omställningen av energisystemet i enlighet med beslut om riktlinjer för energipolitiken. Energiforskningen skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Energiforskningen skall också bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . En målmedveten satsning på forskning, utveckling och demonstration är basen i den långsiktiga strategin för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. Målet är att introducera ny energiteknik baserad på förnybara energislag samt att sänka kostnaderna för dessa. Bl.a. är en låg framställningskostnad en viktig förutsättning för introduktion av etanol som drivmedel i större skala. har vidare beslutat att insatserna för utveckling av tekniken för framtidens energisystem förstärks. Det ökade internationella samarbetet och medlemskap i har inneburit delvis nya förutsättningar för arbetet med att utveckla ny teknik på energiområdet. Genom det internationella forskningssamarbetet höjs kompetens och kvalitet i den nationella forskningen. Samarbetet inom området icke- nukleär energi har utgjort en del av det s.k. fjärde ramprogrammet för EU:s forskningsinsatser. Programmet pågår t.o.m. . Omställningen av energisystemet måste vara förenlig med de krav som ställs i en strategi mot klimatförändringar. Energipolitiskt motiverade internationella klimat- insatser ingår som en viktig del i strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn. Av särskild betydelse är bilateralt och multilateralt samarbete avseende utveckling av energisystemet i inom ramen för klimatkonventionen. En strategi för minskad klimatpåverkan från energisektorn ingår som en del i det energipolitiska beslut som fattade (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr 1996/97:272). Även om de föreslagna insatserna beräknas kompensera för avveckling av två kärnkraftsreaktorer, med avseende på energibalansen i landet som helhet, krävs särskilda åtgärder för att utveckla el- och värmeförsörjningen i . Regeringen har därför beslutat att tillkalla en delegation med detta syfte. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/961 19961 19971 1998 1999 2000 1 392,9 863,1 702,7 1 420,0 1 717,6 1 475,2 1 Inklusive äldreanslag 4.2 Anslag B 1. Bidrag för att minska elanvändningen 1998 Förslag 290 000 1 Nytt- anslag 1999 Beräkna t 400 000 2000 Beräkna t 350 000 Beloppen anges i tusental kr Anslaget disponeras för stöd enligt förordningen (1997:635) om statligt bidrag till vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler samt förordningen (1997:634) om statligt bidrag till investering för ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme. Stöd lämnas i form av bidrag. är ansvarigt för stöd enligt förordningen om statligt bidrag till vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler. prövar ärenden om bidrag. är ansvarigt för stöd enligt förordningen om statligt bidrag till investering för ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme. Detta ansvar bör övertas av den nya energimyndigheten. prövar ärenden om bidrag. Förutom bidrag för anslutning av fastigheter till fjärrvärmen bör även stöd kunna ges som kan bidra till ett ökat kraftvärmeutnyttjande, t.ex. stöd till sammankoppling av fjärrvärmenät. Ett förslag till förordning med detta innehåll avses anmälas till Europeiska kommissionen för granskning av dess förenlighet med statsstödsreglerna. Regeringens överväganden Fjärrvärmen är väl utbyggd i de flesta befolkningstäta kommunerna i och anslutningsgraden är hög. Fjärrvärmeförsörjningen är koncentrerad till de befolkningstäta områdena, dvs. till flerbostadshus, industrier och lokaler. Eluppvärmningen i bebyggelsen är koncentrerad till småhusen. Med ny teknik med lägre kostnader beräknas det under vissa förhållanden vara möjligt att ansluta områden med lägre värmetäthet till fjärrvärme, bl.a. småhusområden. Konvertering av eluppvärmda hus till fjärrvärme medför att elbehovet minskar och att underlaget för elproduktion i kraftvärmeverk ökar. Målet är att minska den årliga elanvändningen med genom konvertering till fjärrvärme. Det är även angeläget att reducera effektbelastningen i elsystemet . Insatser bör därför inriktas på eluppvärmda hus som inte ligger i områden som är aktuella för utbyggnad av fjärrvärme. Genom ett bidrag till installation av effektvakt och kompletterande bränslebaserad värmeproduktionsanläggning kan effektuttaget minskas under höglasttid. Förutsättningar bör även skapas för att minska elanvändningen i den eluppvärmda bebyggelse där fjärrvärmeanslutning inte är möjlig. Genom att bidrag utgår till konvertering från elvärme i småhus till annan uppvärmning som inte kan fjärrvärmeanslutas kan elanvändningen minskas ytterligare. godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett flerårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår bidrag till vissa investeringar för att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler samt ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme. Ekonomiska planeringsramar för verksamheten Regeringen föreslår en ekonomisk planeringsram för perioden - 2002 om sammantaget . Beställningsbemyndiganden Regeringen bör få möjlighet att göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och fördela åtaganden över femårsperioden enligt nedanstående tabell. bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. HÖGSTBELOPP I MILJONER KRONOR 1998 1999 2000 2001 OCH SENAR E SUMM A Begärt bemyndigande för - 400 350 595 1 345 B 2. Bidrag till investeringar i el- produktion från förnybara energikällor 1, 2 Utgifts - progno s 80 000 1998 Förslag 215 000 (Nytt anslag) 1999 Beräkna t 215 000 2000 Beräkna t 215 000 Beloppen anges i tusental kr 2. Anvisade på tilläggsbudget för Anslaget disponeras för bidrag till vissa investeringar inom energiområdet. Stödet lämnas i form av bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraft samt för utveckling och provning av ett upphandlingsförfarande för ny teknik för elproduktion med förnybara energislag. Investeringarna i småskalig vattenkraft torde i huvudsak komma att gälla utnyttjande av redan befintliga regleringar samt förbättrad turbinteknik. Ett förslag till förordning med regler för bidragen har anmälts till Europeiska kommissionen för granskning av dess förenlighet med statsstödsreglerna. Regeringens överväganden I samband med energipolitiska beslut (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373) infördes stöd till investeringar i biobränsleeldad kraftvärme och till vindkraft. För att stimulera en fortsatt utbyggnad av ekologiskt uthållig elproduktion bör stöd för investeringar i elproduktion baserade på förnybara energislag kunna lämnas också . godkände (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen av ett flerårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraft samt för utveckling och provning av ett upphandlingsförfarande för ny teknik för elproduktion med förnybara energislag. Ekonomiska planeringsramar för verksamheten Regeringen föreslår en ekonomisk planeringsram om sammantaget för perioden 1998- 2002. Ramen fördelas enligt följande: avser biobränslebaserad kraftvärme, avser vindkraftverk, avser småskalig vattenkraft och avser utveckling och provning av ett upphandlingsförfarande för ny teknik för elproduktion med förnybara energislag. Beställningsbemyndiganden Regeringen bör få möjlighet att göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och fördela åtaganden över femårsperioden enligt nedanstående tabell. bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. HÖGSTBELOPP I MILJONER KRONOR 1998 1999 2000 2001 OCH SENARE SUMMA Begärt bemyndigande för - 215 215 275 705 B 3. Åtgärder för effektivare energianvändning 1997 4 0001,2 Utgifts- prognos 4 000 90 000 (Nytt anslag)