prop · GL031D6 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser anger i sin revisionsrapport bl.a. följande angående resultatredovisningen. har till viss del uppmärksammat och anpassat årets resultatredovisning i enlighet med tidigare rekommendationer från . Det finns dock fortfarande brister i resultatredovisningen. Enligt medför dessa brister att det är svårt att bedöma måluppfyllelse. Resultatredovisningen bör därför utvecklas och struktureras ytterligare. Regeringen anser att resultatredovisning har blivit mera ändamålsenlig men att brister kvarstår. Regeringen kommer därför att noga följa utvecklingsarbetet i detta avseende inom . har dock utöver resultatredovisningen bl.a. genom mål- och resultatdialogen med haft tillgång till annan information om verkets resultat. Detta gör att regeringen har kunnat bedöma verkets målupp-fyllelse. Slutsatser Regeringen bedömer med utgångspunkt från årsredovisning och information som har inhämtats på annat sätt att verksamheten under /96 har genomförts med gott resultat. 7.4 är en avgiftsfinansierad central förvaltningsmyndighet med uppgift att anskaffa, vidmakthålla och avveckla materiel och förnödenheter på uppdrag av Försvarsmakten samt att inom detta område stödja Försvarsmaktens verksamhet. Verksamheten leds av en styrelse med fullt ansvar. Myndigheten biträder Försvarsmakten i fråga om långsiktig materielförsörjningsplanering samt materielsystemkunskap. får inom sitt verksamhetsområde även tillhandahålla tjänster åt andra myndigheter än Försvarsmakten. Det övergripande målet för är att genom en kostnadseffektiv och säker materielanskaffning bidra till att stärka den samlade försvarsförmågan. skall inom ramen för det övergripande målet anpassa verksamheten till förändrade förutsättningar fram . Av särskild betydelse är att ytterligare förbättra affärsmässigheten i upphandlingen samt att bistå Försvarsmakten i dess planering för förmåga till anpassning. skall öka sin medverkan i det internationella materielsamarbetet. Regeringens förslag Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att tillgodose behov av rörelsekapital, intill ett sammanlagt belopp om högst för , genom en kredit i . Krediten avser såväl finansieringen av fakturering för slutförda prestationer, s.k. milstolpsfakturering, som finansiering av utestående förskott och den interna verksamheten. Regeringens överväganden Resultatinformation redovisar i årsredovisningen för /96 resultatet av verkets effektiviseringsprogram, MÅL 96, som innebar att materielverket budgetåren 1993/94 till 1995/96 skulle minska sina årliga driftskostnader med (motsvarande ). har uppfyllt detta besparingskrav, och har under budgetåret utöver MÅL 96 genomfört besparingar på . Detta har åstadkommits bl.a. genom att minska antalet helårsanställda med ca 450 personer. Dessa besparingar har kommit Försvarsmakten till del i form av lägre priser. har i årsredovisningen vidare redovisat hur många leveranser som har skett under budgetåret, vilket utgör en uppskattning av verkets leveranssäkerhet. Av redovisningen framgår att av antalet leveranser, motsvarande av värdet, har skett enligt vad som planerats. verksamhet har under /96 varit uppdelad på följande verksamhetsgrenar: Materielprodukter, Stöd till Försvars-makten, Reservmaterielförsörjning, Drivmedelsförsörjning, Internationell verksamhet samt Övrigt. Verksamhetsgrenen Materielprodukter står för av kostnaderna. Kostnaderna uppgick till och intäkterna var . Resultatet var sålunda ett överskott på . För har regeringen beslutat om att verksamheten skall indelas och redovisas i verksamhetsgrenarna Ledning av , Ledningsstöd, Anskaffning och Driftstöd. BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET (MILJONER KRONOR) INTÄKTER KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 29 552 29 073 479 102 varav 1996 21 243 20 462 781 104 Prognos 1997 25 196 25 151 45 100 Budget 1998 24 500 24 500 0 100 Beräknat 1999 26 500 Beräknat 2000 26 000 , 1999 och 2000 finns en ökad osäkerhet till följd av övergången till s.k. milstolpsfakturering vid slutförda prestationer istället för samlingsfakturering som baseras på upparbetade kostnader. Regeringens förslag Regeringen föreslår att godkänner inriktningen av investeringsplan för enligt följande. (MILJONER KRONOR) TOTAL KOSTNA D PROGN BUDGE T 1998 BERÄKN AT 1999 BERÄKN AT 2000 Investering ar - Förvaltn. -ändamål övrigt - Provplats er - Teknisk referens- anläggni ng - Uppgrad. Teknisk plattform FMV - Dokumen t-system - COTS, ersättnin g för PLS 75,0 Summa investering ar 786,7 143,0 223,9 214,8 205,0 Finansierin g - lån 205,0 Summa finansiering 786,7 143,0 223,9 214,8 205,0 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser bedömning är att årsredovisningen med komplettering i allt väsentligt är rättvisande. konstaterar att materielverkets årsredovisning förbättrats vad avser de finansiella delarna, medan resultatredovisningen däremot inte i alla delar är tillfredsställande. Regeringen avser att noga följa det utvecklingsarbete som pågår för att förbättra resultatredovisningen vid . Övrigt Försvarsmakten tillämpar anslagsförordningen (1992:670) fullt ut fr.o.m. . Eftersom anslagsförordningen endast medger anslagsbelastning för prestation som erhållits har övergått till fakturering vid slutförda prestationer, s.k. milstolpsfakturering, i stället för den tidigare samlingsfaktureringen, som baserades på upparbetade kostnader. Detta har medfört ett ökat behov av rörelsekapital för materielverket. Regeringen uppdrog åt att utreda behov av rörelsekapital. Regeringen har vidare uppdragit åt materielverket att redovisa verkets behov av rörelsekapital såväl för som på lång sikt. bedömer att verkets behov av rörelsekapital för kan punktvis komma att uppgå till högst . behöver en kredit för att finansiera uteliggande förskott till industrin. Denna kredit bör uppgå till högst . Därutöver har materielverket alltsedan övergången till avgiftsfinansiering haft en kredit för att finansiera den interna verksamheten. Detta behov kvarstår och uppgår till ca . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att tillgodose behov av rörelsekapital uppgående till högst för genom en kredit i . Detta innefattar såväl behovet av kredit för milstolpsfakturering som materielverkets kredit för utestående förskott samt verkets behov av kredit för den interna verksamheten. Regeringen uppmärksammade under /96 vissa frågor kring affärsmässigheten i materielverkets upphandlingar och gav i regleringsbrevet för materielverket i uppdrag att genomföra stickprovsundersökningar inom hela verket för att undersöka upphandlingarnas överensstämmelse med regelverket samt affärsmässigheten i övrigt. En särskild utredare har utsetts för att utreda möjligheterna att omlokalisera delar av materielverkets verksamhet till . Utredaren redovisade sitt förslag till regeringen . Utredaren har redovisat möjligheter att överföra befintlig eller planerad verksamhet som omfattar ett 150-tal tjänster till . Förslaget rör bl.a. tjänster vid och Försvarsmakten. Regeringen avser att fatta beslut i frågan . har stora uteliggande beställningar hos utländsk försvarsindustri med åtföljande valutaberoende. För att finna möjliga lösningar att minska valutarisken har regeringen gett i uppdrag att i samarbete med föreslå en modell för hantering av valutaflöden och valutarisker, i första hand för materielverket. Den första etappen av uppdraget skall redovisas . Slutsatser Regeringen förutsätter att de ovan redovisade värdena på leveranssäkerhet kan höjas när myndigheten successivt anpassar sig till det nya styrsystemet, avgiftsfinansieringen och ändrade ekonomiadministrativa rutiner. Det bör bl.a. vara möjligt att eliminera nu förekommande eftersläpning av rapportering och fakturering efter det att leverans skett. Regeringen anser att det är av stor vikt att och Försvarsmakten vidtar åtgärder för att förbättra måluppfyllelsen i detta avseende under . Prioriteringarna under är att förbättra affärsmässigheten i upphandlingarna och att förbättra leveranssäkerheten. 7.5 Anslag D 1 D 1. 1 Anslag s- sparan de 29 943 Därav 1996 Utgift 197 892 Utgifts - progno s 250 300 1998 Förslag 231 750 1999 Beräkna t 238 139 2000 Beräkna t 244 715 1 Beloppen anges i tusental kronor Totalförsvarets pliktverks huvudsakliga uppgifter regleras i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Det övergripande målet för är att ge myndigheter och andra som har bemanningsansvar inom totalförsvaret stöd och service i frågor avseende bemanning med totalförsvarspliktiga som skrivs in för värnplikt eller civilplikt. Stöd och service skall även lämnas till de bemanningsansvariga i fråga om totalförsvarspliktigas tjänstgöring och redovisning av annan personal inom totalförsvaret. skall mönstra, skriva in och krigsplacera totalförsvarspliktiga enligt lagen om totalförsvarsplikt. Totalförsvarets pliktverks verksamhet har för innevarande budgetår indelats i följande verksamhetsgrenar: Mönstring, Antagningsprövning och Inskrivning, Stöd under tjänstgöring, Stöd till krigsorganisationen samt Övrig verksamhet. Regeringens överväganden Resultatinformation ansvarar för mönstring och inskrivning av totalförsvarspliktiga och har - mönstrat 73 163 män och antagningsprövat 755 kvinnor. Totalförsvarets pliktverks mål att mönstra och antagningspröva 79 965 totalförsvarpliktiga har ej uppfyllts dels på grund av att personer som har kallats till mönstring har uteblivit och inte kunnat nås genom efterspaning, dels på grund av att mönstringstillfällen har senarelagts av sociala skäl. kallade 54 734 totalförsvarspliktiga till grundutbildning, varav 51 834 för värnplikt och 2 900 för civilplikt. Under budgetåret påbörjade 52 271 sin totalförsvarsplikt och 7 049 avbröt densamma. Totalförsvarets pliktverks stöd till krigsorganisationen omfattar annan utredning än mönstring, krigsplacering och utsändning av order, ändrad krigsplacering, ändringar till följd av omorganisation av Försvarsmaktens krigsförband, uppföljning av personaltillgångar och prognoser och statistik. Årsredovisningen visar att verksamheten bedrivits med sådan inriktning att uppsatta mål i allt väsentligt har uppnåtts. BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER) KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 73 749 76 809 -3 059 96 varav 1996 52 505 56 810 -4 305 92 Prognos 1997 62 800 62 800 0 100 Budget 1998 61 000 64 500 -3 500 95 Beräknat 1999 61 000 Beräknat 2000 61 000 Regeringens förslag Regeringen föreslår att godkänner inriktningen av Totalförsvarets pliktverks investeringsplan för enligt följande. (MILJONER KRONOR) TOTAL KOSTNA D PROGNO S 1997 BUDG ET 1998 BERÄKN AT 1999 BERÄKN AT 2000 Investering ar - utv. 0 11,0 Summa investering ar 251,9 91,6 41,0 11,0 11,0 Finansierin g - lån 11,0 Summa finansiering 251,9 91,6 41,0 11,0 11,0 Slutsatser har lämnat underlag för fördjupad prövning för budgetåren 1998-2001. Sammantaget innebär regeringens bedömning att inriktningen av verksamheten för i stora delar kan bygga på den verksamhet som bedrivits. Frågan om avgiftsfinansiering av vissa tjänster hos är föremål för överväganden inom . Regeringen beräknar medlen för till . 7.6 Anslag D 2 D 2. 1, 2 Anslag s- sparan de 10 970 Därav 1996 Utgift 23 249 2 Utgifts - progno s 28 200 1998 Förslag 36 603 1999 Beräkna t 37 667 2000 Beräkna t 38 733 1 Beloppen anges i tusental kronor 2 Beloppet avser summan av de tidigare anslagen B 3 och G 5 Försvarshögskolan Försvarshögskolan bildades genom en sammanslagning av tidigare och Försvarshögskolan. Det övergripande målet för Försvarshögskolan är att genom utbildning och forskning stödja totalförsvarets kompetensuppbyggnad och chefsutveckling av såväl militär som civil personal. Regeringens överväganden Resultatinformation F.d. Regeringen bedömer att verksamheten har bedrivits i enlighet med angiven inriktning. F.d. Försvarshögskolan Regeringen bedömer att verksamheten motsvarar de krav regeringen ställt på myndigheten. Mål och uppdrag i regleringsbrevet har uppfyllts och återrapporterats. BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 300 794 299 varav 1996 210 538 210 344 14 100 Prognos 1997 226 736 229 488 -2 752 99 Budget 1998 235 351 252 239 -16 888 93 Beräknat 1999 251 486 Beräknat 2000 253 656 Regeringens förslag Regeringen föreslår att godkänner inriktningen av Försvarshögskolans investeringsplan för enligt följande. INVESTERINGSPLAN (MILJONER KRONOR) PROGNO S 1997 BUDGET 1998 BERÄKN AT 1999 BERÖKN AT 2000 Investeringar - tillgångar som används i verksamheten 6,8 Summa investeringar 6,9 6,6 6,8 6,8 Finansiering - lån 6,8 Summa finansiering 6,9 6,6 6,8 6,8 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har riktat invändningar mot f.d. årsredovisning. Årets kapitalförändring är inte rättvisande beroende på felaktig redovisning av intäkter i den avgiftsfinansierade verksamheten. Bokförda intäkter om avseende uppdrag från Försvarsmakten motsvarar inte avtalad och genomförd verksamhet. Dessa medel borde i stället ha bokförts som förskott från kund (så har sedermera skett). Militärhögkolan redovisar därmed enligt intäkter som ännu inte motsvaras av upparbetade kostnader . Redovisningen ger därför inget rättvisande resultat. Utöver denna huvudinvändning anför bl.a. att internkontrollen inte fungerat på ett tillfredsställande sätt med fel och brister i redovisningen som följd. Verket konstaterar också att tidigare redovisat att åtgärder skall vidtas för att förbättra resultatredovisningen, men att de flesta av dessa åtgärder trots detta inte genomförts. Regeringen ser allvarligt på kritik mot . Bristerna visar att det behövs en förbättrad dialog mellan Försvarsmakten och Försvarshögskolan i syfte att förtydliga rollerna. Sedan har avvecklats har den nya Försvarshögskolan för Försvarsdepartementet redovisat hur verksamheten framgent kommer att produktionsledas och ekonomistyras. Denna ordning bedöms av regeringen innebära klara förbättringar och att ovanstående brister kan avhjälpas. Regeringen kommer att noga följa upp att de brister som påtalat undanröjs. Särskild vikt kommer att läggas vid utvecklandet av dialogen mellan Försvarshögskolan och Försvars-makten samt med övriga beställare. Övrigt har regeringen beslutat att verksamheten vid skall indelas i verksamhetsgrenarna Högre chefsutbildning för totalförsvaret, Militär chefs- och specialistutbildning, Civil chefs- och specialistutbildning samt Forskning och utveckling. regleringsbrev angav också regeringen att det är angeläget dels att den del av verksamheten som vänder sig till en kvalificerad internationell deltagarkrets får en distinkt identitet, dels att utrikespolitisk kompetens finns i verksamheten. Försvarshögskolan har regleringsbrev fått uppdraget att slutföra de delar av organisationskommitténs för Försvarshögskolan (dir.1996:75) uppgifter, som rör dels forskningens styrning och finansiering, dels finansieringen av skolans verksamhet. Försvarshögskolan har lämnat en särskild redovisning om informationskrigföring och därvid begärt ett årligt belopp om för detta ändamål. Försvarshögskolans förslag Forskningens inriktning och styrning Den forskning som byggs upp vid bör koncentreras mot områden som är viktiga vid skolan. Samarbetet med olika högskolor kommer att öka. Varje institution bör få en professur och en rekryteringstjänst som huvudsakligen finansieras med medel för grundforskning. Beslut om inriktning av forskningen skall fattas av Försvarshögskolans institutioner. Den övergripande ledningen av forskningen vid kommer under rektor att utövas av den nya . finansieras grundforskningen vid fyra av skolans sex institutioner genom uppdrag från Försvarsmakten. För institutionerna för civil beredskap resp. strategi kan finansieringen inte ske genom uppdrag från Försvarsmakten eftersom denna verksamhet har inriktning mot totalförsvar, militärhistoria och säkerhetspolitik. Regeringen bör enligt Försvarshögskolan anvisa medel via Försvarsmakten, och (). En sådan styrning lägger grunden för en tydligare koppling mellan uppdragsgivare och uppdragstagare samt ger långsiktighet och stabilitet i finansieringen av grundforskningen vid . Med kringkostnader för administrativt stöd, resor m.m., kan totalkostnaden för grundforskningskompetens beräknas till per institution, dvs. totalt för de sex institutionerna. Övrig forskning skall även fortsättningsvis finansieras genom uppdrag förutom den del som regeringen liksom tidigare finansierar genom anslag. Finansiering av övrig verksamhet vid För- och nackdelar med anslags- respektive avgiftsfinansiering av Försvarshögskolans övriga verksamhet har analyserats. Härvid har framkommit att kostnadsmedvetenheten, styrning, inriktning, offerering och fakturering av verksamheten samt behovsprövning av densamma ökar och blir tydligare med avgiftsfinansiering av verksamheten. En förutsättning för avgiftsfinansiering av de anslagsfinansierade områdena är att , och () tilldelas medel för att kunna göra beställningar inom dessa områden. Fr.o.m. bör, enligt Försvarshögskolan, den nu aktuella verksamheten i sin helhet kunna finansieras med avgifter under förutsättning att , och () tecknar avtal om utbildning inom respektive område med Försvarshögskolan och att Försvarshögskolans nuvarande medel, som är i anslagsform, fördelas till Försvarsmakten, och (). Förslaget innebär därmed inte ökade kostnader för myndigheters och andra organisationers deltagande i utbildningen. Enligt Försvarshögskolan bör verksamheten vid under vara anslagsfinansierad med inriktning att bli avgiftsfinansierad. Tiden fram till nästa budgetprocess bör användas till att ta fram styrformer, som är anpassade för avgiftsfinansiering. Det är avsikten att detta arbete skall utföras i nära samarbete med de framtida uppdragsgivarna. Regeringens bedömning Grundforskningen bör i likhet med vad som gäller för högskolor och universitet finansieras via anslag. Medel har därför avsatts inom anslaget med för denna uppgift. Medel har tillförts från anslaget A 1 Försvarsmakten och anslaget B 1 funktionen Civil ledning. Härigenom styrs denna verksamhet på likartat sätt som inom högskolesektorn som långsiktighet och stabilitet uppnås. Regeringen bedömer att den föreslagna inriktningen av forskningen vid i princip kan godtas. Vad gäller styrning och finansiering av övrig verksamhet inklusive övrig forskning kan det visserligen rent principiellt finnas vissa fördelar med Försvarshögskolans förslag. Men det finns även svårigheter och problem med förslaget. Regeringen lämnar därför inte nu några förslag till om ytterligare förändringar. Frågan om hur den framtida styrningen och finansieringen skall utformas kommer att bli föremål för fortsatt beredning inom . Regeringen avser, i enlighet med totalförsvarsbeslutet , att se till att utbildning i säkerhetspolitik och totalförsvar av personal i ledande befattningar inom totalförsvaret kan genomföras på en hög ambitionsnivå. Regeringen anser att informationskrigföring är ett ämnesområde som väl passar in i Försvarshögskolans verksamhet som totalförsvarsmyndighet. Regeringen har därför beräknat att förs från anslaget A 1 Försvarsmakten till Försvarshögskolan för detta ändamål. Slutsatser Regeringen bedömer att sammanslagningen av f.d. Försvarshögskolan och f.d. redan har gett avsedda synergieffekter. Försvarshögskolan bedöms kunna ge myndigheter och personal inom totalförsvaret en god och erforderlig kompetensutveckling. Regeringen beräknar medel för Försvarshögskolan med för . 7.7 Anslag D 3 D 3. 1 Anslags - kredit 3 775 Därav 1996 Utgift 422 771 424 000 1998 Förslag 428 667 1999 Beräkna t 437 624 2000 Beräkna t 446 071 1 Beloppen anges i tusental kronor är en central förvaltnings- myndighet med uppgift att bedriva signalspaning. Verksamheten bedrivs enligt den inriktning som regeringen, Försvarsmakten och övriga uppdragsgivare anger. skall också utveckla teknisk materiel och metoder som behövs för att bedriva denna verksamhet. kommer att informeras om verksamheten i särskild ordning. Regeringens överväganden Resultatbedömning En särskild resultatundersökning har gjorts genom informationsvärdering hos kunderna. Regeringen bedömer att verksamhetsmålen för /96 har uppnåtts. Slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten kan fortsätta i enlighet med inlämnat budgetförslag för . har tillstyrkt radioanstaltens budgetunderlag. Regeringen beräknar medlen för till . 7.8 Anslag D 4 D 4. 1 Anslag s- sparan de 3 953 Därav 1996 Utgift 122 174 Utgifts - progno s 125 233 1998 Förslag 137 343 1999 Beräkna t 130 934 2000 Beräkna t 134 631 1 Beloppen anges i tusental kronor är en i huvudsak avgiftsfinansierad myndighet med uppgift att bedriva forskning och utredningsarbete för totalförsvaret samt till stöd för nedrustning och internationell säkerhet. Anslagsmedel används för områdena NBC-forskning och Försvars- och säkerhetspolitik samt föreslås engångsvis användas under för sanering efter forskning kring explosivämnen. Myndigheten skall också verka för att synergieffekter mellan civil och militär forskning samt nationell och internationell forskning tillvaratas. skall i samverkan med uppdragsgivarna inom totalförsvaret verka för att denna resurs nyttiggörs även för samhällsektorer utanför totalförsvaret. Det övergripande målet för är att med beaktande av krav på relevans och vetenskaplig kvalitet bedriva forskning och utredningsarbete för totalförsvaret samt till stöd för nedrustning och internationell säkerhet. Regeringens överväganden Resultatinformation anger i sin årsredovisning att ett betydande antal för totalförsvaret viktiga forskningsresultat har nåtts som en bred kompetensutveckling skett, vilket skapar grund för framtida handlingsfrihet av vikt inte minst för totalförsvarets anpassning. De uppdrag som erhållits från kunderna har med några få undantag genomförts. Forskningsanstalten framhåller att den effektiviseringsprocess som startade under /95 och som har slutförts under /96 har fått genomslag på de priser som debiterats mot kunderna. Forskningsanstalten pekar på att det ekonomiska resultatet för /96 är gott, särskilt som det belastats med engångskostnader för avveckling av personal och lokaler. Försvarets forskningsanstalts verksamhet är uppdelad på följande verksamhetsgrenar: Försvars- och säkerhetspolitik, Utformning av militärt försvar och civil beredskap, Vapen och skydd, Sensorer, Ledningssystem, , Människan i totalförsvaret, Skydd mot N-, B- och C-stridsmedel samt forskning för övriga samhällssektorer. De totala intäkterna uppgick till ca och de totala kostnaderna till ca , vilket ger ett resultat på ca . BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 753 000 749 000 4 000 101 varav 1996 528 000 527 000 1 000 100 Prognos 1997 545 000 543 000 2 000 100 Budget 1998 545 000 543 000 2 000 100 Beräknat 1999 545 000 Beräknat 2000 545 000 Regeringens förslag Regeringen föreslår att godkänner inriktningen av Försvarets forskningsanstalts investeringsplan för enligt följande. (MILJONER KRONOR) PROGNOS 1997 BUDGET 1998 BERÄKNA T 1999 BERÄKNA T 2000 Investeringar i tillgångar som används i verksamheten 61,0 71,0 69,0 73,0 Summa investeringar 61,0 71,0 69,0 73,0 Finansiering - lån 73,0 Summa finansiering 61,0 71,0 69,0 73,0 Övriga överväganden bedriver på Försvarsdepartementets uppdrag ett 30-tal forskningsprojekt inom verksamhetsgrenen Försvars- och säkerhetspolitik. Studier genomförs avseende försvarets möjligheter till anpassning, den breddade hotbilden, öststatsstudier, Europeiska säkerhetsstrukturer och internationella insatser. Studierna inom dessa områden fortsätter och kommer bl.a. att utgöra underlag inför den säkerhetspolitiska kontrollstationen . har hållit en hög profil i internationellt nedrustningsarbete.