prop · GL031D9 · 1998-01-01 00:00:00 — Hälsovård, sjukvård och social omsorg Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 7 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 7 3 Inledning 9 3.1 Omfattning/ändamål 9 4 A. Hälsovård och sjukvård 13 4.1 Omfattning/ändamål 13 4.2 Resultatbedömning och slutsatser 14 4.2.1 Folkhälsa 14 4.2.2 Hälso- och sjukvårdens resurser 15 4.2.3 Vårdens struktur 16 4.2.4 Patientens ställning och vårdens tillgänglighet 17 4.2.5 Verksamhetsutveckling inom vården 18 4.2.6 Psykiatri 19 4.2.7 Läkemedel 19 4.2.8 Tandvården 20 4.2.9 Vissa etiska frågor 20 4.2.10 Vissa myndighetsfrågor 21 4.3 Anslag 21 A 1. Sjukvårdsförmåner m.m. 21 A 2. Bidrag för läkemedelsförmåner 24 A 3. Bidrag till hälso- och sjukvård 25 A 4. Insatser mot aids 26 A 5. Ersättning till Spri 27 A 6. Bidrag till WHO 28 A 7. Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar 29 A 8. Bidrag till 29 A 9. 30 A 10. 31 A 11. 33 A 12. av medicinsk metodik 34 A 13. 35 4.4 Avgiftsfinansierad verksamhet 36 4.4.1 36 4.5 Övrig statlig verksamhet 38 4.5.1 Apoteksbolaget 38 5 B. Omsorg om äldre och personer med funktionshinder 39 5.1 Omfattning/ändamål 39 5.2 Resultatbedömning och slutsatser 40 5.2.1 Äldreomsorg 40 5.2.2 Omsorg om personer med funktionshinder 42 5.3 Anslag 48 B 1. Vissa statsbidrag inom äldre- och handikapp- området 48 B 2. Statsbidrag till vårdartjänst m.m. 48 B 3. Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder 50 B 4. Bidrag till handikapp- och pensionärs- organisationer 51 B 5. Ersättning för texttelefoner 51 B 6. Bilstöd till handikappade 52 B 7. Kostnader för statlig assistansersättning 53 B 8. för särskilt utbildningsstöd 53 B 9. 54 6 C. Åtgärder för barn, socialt behandlingsarbete samt alkohol- och narkotikapolitik 57 6.1 Omfattning/ändamål 57 6.2 Resultatbedömning och slutsatser 58 6.2.1 individ- och familjeomsorg 58 6.2.2 Allmänna barnfrågor 61 6.2.3 Alkoholpolitik 62 6.2.4 Narkotikapolitik 63 6.3 Anslag 65 C 1. Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård samt alkohol- och narkotikaförebyggande arbete 65 C 2. Bidrag till organisationer på det sociala området 65 C 3. 67 C 4. för internationella adoptionsfrågor 67 C 5. 68 C 6. Alkoholinspektionen 70 C 7. 70 C 8. Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 71 6.4 Övrig statlig verksamhet 71 6.4.1 Systembolaget 71 7 D. 73 7.1 Omfattning/ändamål 73 7.2 Resultatbedömning och slutsatser 74 D 1. 74 8 E. Stöd till forskning 77 8.1 Omfattning/ändamål 77 8.2 Resultatbedömning och slutsatser 78 8.3 Anslag 78 E 1. : Forskning 78 E 2. : Förvaltning 78 9 Övrig verksamhet 81 9.1 Allmänna arvsfonden 81 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner målen inom utgiftsområdet i enlighet med vad regeringen förordar under avsnitt 3.1. 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. 3. bemyndigar regeringen att, i fråga om ramanslaget : Forsknings- medel, åta sig ekonomiska förpliktelser så att dessa, tillsammans med tidigare åtagna förpliktelser i fråga om detta ramanslag, uppgår till högst , högst och högst och . 4. bemyndigar regeringen att, i fråga om ramanslaget åta sig ekonomiska förpliktelser så att dessa, tillsammans med tidigare åtagna förpliktelser i fråga om detta ramanslag, uppgår till högst , högst och högst och . 5. för anvisar anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt följande uppställning ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1 Sjukvårdsförmåner m.m. ramanslag 1 550 000 A 2. Bidrag för läkemedelsförmånen ramanslag 13 491 000 A 3. Bidrag till hälso- och sjukvården ramanslag 939 424 A 4. Insatser mot aids ramanslag 65 622 A 5. Ersättning till Spri anslag 29 700 A 6. Bidrag till WHO ramanslag 33 697 A 7. Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedels biverkningar 2 591 A 8. Bidrag till ramanslag 16 800 A 9. ramanslag 110 178 A 10. ramanslag 98 923 A 11. för psykosocial miljömedicin ramanslag 10 853 A 12. av medicinsk metodik ramanslag 15 517 A 13. ramanslag 22 879 B 1. Vissa statsbidrag inom äldre- och handikappområdet reservationsanslag 275 000 B 2. Statsbidrag till vårdartjänst ramanslag 189 000 B 3 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder anslag 75 394 B 4. Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer anslag 132 194 B 5. Ersättning för texttelefoner ramanslag 16 077 ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) B 6. Bilstöd till handikappade ramanslag 203 978 B 7. Kostnader för statlig assistansersättning ramanslag 4 053 000 B 8. utbildningsstöd ramanslag 8 561 B 9. ramanslag 7 746 C 1. Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård samt alkohol- och drogförebyggande arbete 52 000 C 2. Bidrag till organisationer på det sociala området anslag 64 341 C 3. ramanslag 7 550 C 4. för internationella adoptionsfrågor ramanslag 6 468 C 5. ramanslag 503 986 C 6. Alkoholinspektionen ramanslag 14 548 C 7. ramanslag 674 C 8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder ramanslag 30 000 D 1. ramanslag 369 636 E 1. : Forskning ramanslag 94 610 E 2. : Förvaltning ramanslag 7 569 Summa för utgiftomsrådet 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring1 dels att 2 kap. 12, 12 a och 12 c §§ samt 20 kap. 8 a § skall upphöra att gälla, dels att 2 kap. 10 § och 20 kap. 10 § skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE 2 kap. 10 §2 Frågor om ersättning enligt detta kapitel prövas i andra fall än som avses i andra stycket av den allmänna försäkringskassa, hos vilken den försäkrade är inskriven eller skulle ha varit inskriven, om han uppfyllt åldersvillkoret i 1 kap. 4 §. Denna försäkringskassa får dock uppdra åt en annan försäkringskassa att pröva sådana frågor. Frågor om ersättning enligt 2, 3 och 6 §§ samt ersättning enligt 4 och 5 §§ som inte hänför sig till visst vårdtillfälle prövas av den försäkringskassa inom vars verksamhetsområde vårdgivaren eller annan som får ersättning bedriver sin verksamhet. Detsamma gäller ersättning i övrigt i de fall där den försäkrade eller vårdtagaren inte är och inte heller under den förutsättning som sagts i första stycket skulle ha varit inskriven hos allmän försäkringskassa. Frågor om ersättning enligt 5 § får efter bemyndigande av regeringen även prövas av . Frågor om avgift enligt 12 och 12 a § § prövas av den försäkringskassa hos vilken den försäkrade är inskriven. 20 kap. 10 §3 Beslut av en allmän försäkringskassa som har fattats av tjänsteman i ärenden om försäkring enligt denna lag skall omprövas av kassan, om det begärs av en enskild som beslutet angår och beslutet inte har meddelats med stöd av 10 a §. Omprövningen skall göras av socialförsäkringsnämnden om beslutet gäller fråga som avses i 2 kap. 12 a eller 12 b §, 3 kap. 7 9 eller 17 §, 20 kap. 3 § eller 22 kap. 7 10 eller 16 §. Omprövningen skall också göras av socialförsäkringsnämnden om beslutet gäller återbetalningsskyldighet enligt 20 kap. 4 § och det belopp som har utbetalats för mycket överstiger av basbeloppet. Beslut av en allmän försäkringskassa som har fattats av tjänsteman i ärenden om försäkring enligt denna lag skall omprövas av kassan, om det begärs av en enskild som beslutet angår och beslutet inte har meddelats med stöd av 10 a §. Omprövningen skall göras av socialförsäkringsnämnden om beslutet gäller fråga som avses i 3 kap. 7 9 eller 17 §, 20 kap. 3 § eller 22 kap. 7 10 eller 16 §. Omprövningen skall också göras av socialförsäkringsnämnden om beslutet gäller återbetalningsskyldighet enligt 20 kap. 4 § och det belopp som har utbetalats för mycket överstiger av basbeloppet. Vid omprövningen får beslutet inte ändras till den enskildes nackdel. Om omprövning begärs av ett beslut och överklagar samma beslut, skall försäkringskassa inte ompröva beslutet. Begäran om omprövning skall anses som ett överklagande. Denna lag träder i kraft . De upphävda bestämmelserna skall dock fortfarande tillämpas på avgift för sjukhusvård som avser tid före ikraftträdandet. Välfärdspolitikens mål är att ge alla människor förutsättningar att leva ett gott liv. Att gemensamt ta hand om barn, gamla och sjuka är ett grundläggande inslag i ett solidariskt samhälle. Barnbidrag, ett allmänt pensionssystem och sjukförsäkringar är andra medel som utjämnar orättvisor och ger ekonomisk trygghet i olika skeden av livet. Vård och omsorg skall kännetecknas av trygghet, kvalitet och delaktighet. Alla skall veta att vården finns tillgänglig när den behövs. Den skall vara gemensamt finansierad och demokratiskt styrd. Behovet av vård är avgörande. Personlig ekonomi eller social status får aldrig påverka vårdens kvalitet eller fördelning. Den svenska sjukvården är av hög kvalitet och i många avseenden i världsklass. Äldreomsorgen har en enastående omfattning. Men det räcker inte. Omvårdnad och bemötande kan förbättras. Kvaliteten i vård och omsorg kan förbättras. Det medicinska kunnandet kan ökas och nya rön spridas en nödvändig utveckling för att möta befolkningens behov och önskemål. Fortsatta förbättringar stärker också motivationen hos personalen. är det yttersta skyddsnätet i vårt trygghetssystem. Den ska medverka till att barn och ungdomar kan växa upp under goda förhållanden, att människor med sociala eller andra handikapp kan delta i samhällslivet, att de som missbrukar alkohol eller andra beroendeframkallande medel kommer ifrån sitt missbruk och att de som saknar medel till sitt uppehälle får möjlighet att klara sin försörjning. Människor måste kunna påverka sin vardag. Detta gäller inte minst patienter i sjukvården, äldre och personer med funktionshinder i kommunernas omsorg. Delaktighet för brukare och personal kan bidra till snabba förbättringar av välfärdens viktiga verksamheter. 1 Omfattning/ändamål Utgiftsområdet Hälsovård, sjukvård och social omsorg omfattar fem verksamhetsområden: A Hälsovård och sjukvård B Omsorg om äldre och personer med funktionshinder C Åtgärder för barn, socialt behandlingsarbete samt alkohol- och narkotikapolitik D E Stöd till forskning I utgiftsområdet ingår 15 myndigheter som har till uppgift att svara för genomförande, uppföljning och tillsyn inom de olika verksamhetsområdena. utgör ett eget verksamhetsområde till följd av att myndighetens ansvar för uppföljning och tillsyn sträcker sig över verksamhetsområdena A C. Verksamheter inom dessa tre områden är huvudsakligen riktade mot kommuner och landsting vilka står för huvudmannaskapet avseende hälso- och sjukvård, socialtjänst m.m. Resultatbedömning och slutsatser redovisas under respektive verksamhetsområde (A-E). MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 36 543 24 449 23 986 22 499 24 360 25 602 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Folkhälsan har fortsatt att förbättras. Barnens situation har fått ökad uppmärksamhet Handikappreformen har haft positiva effekter trots ett samhällsekonomiskt svårt läge. Omfattande besparings- och förnyelsearbete pågår inom vård och omsorg till följd av det svåra ekonomiska läget i kommuner och landsting. Genomförandet av psykiatrireformen är kraftigt försenad. Utgifterna för den statliga assistansersättningen har ökat kraftigt mot bakgrund av att personkretsen fortsätter att öka liksom det genomsnittliga antalet beviljade timmar per person. Antalet socialbidragstagare har ökat. Behov av och krav på omställning inom alkoholområdet har uppkommit med anledning av internationaliseringen och det svenska EU- medlemsskapet. Efterfrågan på institutionsvård för missbrukare vid LVM-hem har minskat vilket bl.a. lett till underskott i Statens institutionsstyrelses verksamhet och behov av omfattande omstruktureringsåtgärder. Större förändringar En reviderad socialtjänstlag träder i kraft Barnets ställning stärks genom att det som är bäst för barnet alltid skall sättas i första rummet Även de som har stora vård och omsorgsbehov skall ha rätt att flytta Närstående som vårdar långvarigt sjuka, äldre och personer med funktionshinder skall få stöd och avlösning En riksnorm för socialbidrag införs En ny vårdgaranti med generell tillgänglighet till vård har införts Den statliga tillsynen över hälso- och sjukvården har stärkts genom en ny lag om verksamhetstillsyn Ett nytt förmånssystem för läkemedel har införts med dämpad kostnadsutveckling som följd Kostnaden för läkemedelsförmånen förs över till landstingen Förändringar sker i regelsystemet för den statliga assistansersättningen En schabloniserad timersättning har införts Ett förslag om att kostnadsansvaret för de första skall föras över till kommunerna har lagts fram för Mål för utgiftsområdet Att trygga en god hälsa och att åstadkomma en hälso- och sjukvård av god kvalitet med effektiv resursanvändning som tillgodoser den enskilde individens behov. Att aktivt bidra till att trygga den enskildes hälsa och ekonomi i samband med behov av kostnadskrävande läkemedelsbehandling och/eller tandvårdsbehandling. Att stimulera och bidra till att en god tandhälsan bland vuxna upprätthålls. Därutöver ett särskilt stöd för utsatta grupper förbättras. Att erbjuda en äldre- och handikappomsorg som ger goda levnadsvillkor för äldre och personer med funktionshinder med olika behov av service, omvårdnad och vård och som bygger på den enskilda människans delaktighet och självbestämmande. Att åstadkomma en social omsorg av god kvalitet med effektiv resursanvändning som tillgodoser den enskilde individens behov av stöd och bistånd i samband med sociala eller andra handikapp, missbruksproblem och försörjningssvårigheter samt som tillgodoser att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden. Att begränsa alkoholens skadeverkningar genom att minska den totala alkoholkonsumtionen. Att verka för ett narkotikafritt samhälle genom insatser för att minska tillgången och efterfrågan på narkotika. Att öka kunskapen om tillstånd, processer och effekter rörande hälsa och social välfärd. Prioriteringar Kvalitets- och kompetensutveckling skall ges hög prioritet i syfte att långsiktigt trygga en vård, omsorg och social service av god kvalitet och en kompetent och motiverad personal. Tillsyn, uppföljning och utvärdering av verksamheterna skall utvecklas och förstärkas. Ett genderperspektiv skall ingå i all verksamhet. Förslag och verksamheter skall analyseras utifrån båda könens behov och förutsättningar i syfte att höja kvaliteten och effektiviteten. Hänsyn till barnets bästa skall tas i alla sammanhang där barn berörs. Intentionerna i FN:s Konvention om barnets rättigheter skall genomsyra verksamheter som rör barn. Arbetet med att integrera handikappaspekterna i all verksamhet skall fortsätta och intensifieras. Ytterligare åtgärder för att stärka patientens ställning skall vidtas. Väntetiderna i hälso- och sjukvården skall kortas. Psykiatrireformen skall påskyndas. Ett målmedvetet arbete skall bedrivas i syfte att öka kunskapen om psykisk ohälsa i befolkningen. Uppföljning och analys av assistansreformen skall fördjupas. Opinionsinsatser och förebyggande åtgärder bland ungdomar skall intensifieras för att påverka attityder och beteenden inom alkohol- och narkotikaområdet. UTGIFTSUTVECKLING FÖR DE I UTGIFTSOMRÅDE 9 INGÅENDE VERKSAMHETSOMRÅDENA MILJONER KRONOR UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 UTGIFTS- PROGNOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 Hälsovård och sjukvård 25 612 17 136 16 464 16 387 17 519 17 800 Omsorg om äldre och personer med funktionshinder 8 028 5 394 5 694 4 961 5 659 6 587 Åtgärder för barn, socialt behandlingsarbete samt alkohol- och narkotikapolitik 716 554 393 420 370 380 390 Stöd till forskning 144 97 99 102 105 108 Äldre anslag 1 125 712 542 Totalt för utgiftsområde 9 36 543 24 449 23 986 22 499 24 360 25 602 4 A Hälsovård och sjukvård 4.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar hälso- och sjukvård som i huvudsak är ett kommunalt ansvar och regleras bl.a. i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Statens stöd till den kommunala sektorn utgår främst från utgiftsområde 25. Allmänna bidrag till kommuner. Under utgiftsområde 9. Hälsovård, sjukvård och social omsorg redovisas vissa ersättningar som utges till sjukvårdshuvudmännen till följd av de s.k. Dagmar- överenskommelserna. Det särskilda stimulansbidraget till psykiatriområdet upphör . De dominerande posterna anslagsmässigt inom verksamhetsområdet utgörs av läkemedelsfömånen och tandvårdsförsäkringen. Till följd av att kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen överförs till landstingen fr.o.m. lämnas fr.o.m. samma tidpunkt ett särskilt statsbidrag för detta ändamål och ett nytt anslag avseende läkemedelsförmånen förs därmed upp i budgeten. Vidare ingår i verksamhetsområdet de statliga myndigheterna med anknytning till hälso- och sjukvård, förutom som redovisas under ett separat verksamhetsområde, samt bidrag till () och . Under verksamhetsområdet redovisas även . UTGIFT 1995/96 UTGIFT 1996 UTGIFTS- PROGNOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 A1. Sjukvårdsförmåner 23 422 15 686 15 A2. 13 491 14 557 14 792 A3. Bidrag till hälso- och sjukvård1 1 396 910 906 939 968 975 A4. Insatser mot aids1 267 187 148 66 67 69 A5. Ersättning till Spri 43 30 30 30 30 30 A6. Bidrag till WHO 67 34 39 34 34 35 A7. Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar Bidrag 26 17 17 17 17 18 A9. 190 134 136 110 113 116 A10. 128 90 100 99 102 105 A11. 15 10 11 11 11 12 A12. 27 19 21 23 24 24 Äldre anslag2 551 424 421 Totalt för verksamhetsområdet 26 163 17 561 16 885 16 387 17 519 17 800 1. Utgift 1995/96 och 1996 avser utfall på tidigare reservationsanslag 2. Varav merparten avser anslaget 1997 A 8 Bidrag till psykiatriområdet Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Folkhälsan har fortsatt att förbättras. Förväntad livslängd var 1996 för kvinnor och för män . Det svåra ekonomiska läget i kommuner och landsting har lett till ett omfattande besparings- och förändringsarbete. Kvaliteten i den medicinska behandlingen har troligen inte påverkats negativt medan brister i omvårdnaden kan skönjas. Genomförandet av psykiatrireformen är kraftigt försenad. Kostnadsutvecklingen för läkemedel och förbrukningsartiklar under /96 var inte tillfredsställande. En omfattande hamstring av främst läkemedel inträffade under slutet av året. Större förändringar Vårdgarantin förändrades till att omfatta en generell tillgänglighet till vård oberoende av diagnos. En ny lag om verksamhetstillsyn i hälso- och sjukvården trädde i kraft . Ett nytt förmånssystem för läkemedel infördes med dämpad kostnadsökning som följd. Kostnadsansvaret för läkemedel överförs från sjukförsäkringen till landstingen. överförs kostnadsansvaret för förbrukningsartiklar vid inkontinens till landsting och kommuner. En reviderad och förenklad tandvårdstaxa infördes . Prioriteringar Ytterligare åtgärder skall vidtas för att stärka patientens ställning. Väntetiderna i hälso- och sjukvården skall kortas. Psykiatrireformen skall påskyndas. Ett målmedvetet arbete skall bedrivas i syfte att öka kunskapen om psykisk ohälsa i befolkningen. Kvalitets- och kompetensutveckling skall ges hög prioritet i syfte att långsiktigt trygga en hälso- och sjukvård av god kvalitet liksom en kompetent och motiverad personal. Den stabilisering av kostnaderna för läkemedelsförmånen som kan skönjas skall vidmakthållas 1998 när kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen överförs till landstingen. 4.2 Resultatbedömning och slutsatser 4.2.1 Folkhälsa Hälsoutvecklingen Av (1997:18) framgår att svenska folkets hälsa vare sig den mäts som dödlighet, sjuklighet eller självrapporterad hälsa har förbättrats. Detta gäller inte minst medellivslängden som har ökat med för män och för kvinnor . En nyfödd flicka har en förväntad livslängd på och en nyfödd pojke . har svenska mäns livslängd ökat snabbare än kvinnornas, vilket är ett trendbrott jämfört med de närmast föregående årtiondena. Trots att kvinnor i genomsnitt lever längre än män uppvisar de en högre sjuklighet och besöker sjukvården oftare än män. Kvinnors sjukdomsmönster präglas dock i högre grad av sådana sjukdomar som inte behöver leda till döden. Skillnader i levnadsvanor som alkoholbruk, rökning och våld har stor betydelse för dödlighet och är en del av förklaringen till mäns högre dödlighet. Den främsta förklaringen till ökningen av medellivslängden är att dödligheten i hjärtkärlsjukdomar har minskat. Minskad dödlighet i alkoholrelaterade sjukdomar och skador har också, om än i mindre utsträckning, bidragit till den ökande medellivslängden. En marginell minskning i cancerdödligheten kan också skönjas. Självmordsfrekvensen har sjunkit sedan 1970- talet i alla åldersgrupper. Denna minskning har emellertid avstannat och en tendens till ökning kan ses jämfört med året innan. Enligt Folkhälsorapporten tycks den tid vi lever med svår ohälsa minskat, men att detta gäller också den tid vi lever med full hälsa. De år som lagts till livet är således inte helt friska år, utan år med lätt eller måttligt svår ohälsa. Omkring tre fjärdedelar av befolkningen betraktar dock sitt allmänna hälsotillstånd som gott. De sociala skillnaderna i ohälsa är emellertid fortfarande påtagliga vare sig man mäter dödlighet eller sjuklighet. Arbetare, både män och kvinnor, har oftare sämre hälsa, någon långvarig sjukdom eller nedsatt arbetsförmåga, än tjänstemän. De sociala skillnaderna är generellt större i storstäder än i mindre tätbebyggda områden. Det finns enligt Folkhälsorapporten inget entydigt svar på frågan om skillnaderna i ohälsa ökar. I rapporten konstateras också att det finns tecken på ökande hälsoproblem. Bland annat finns en oroande tendens att den positiva utvecklingen när det gäller barns och ungdomars hälsa kan komma att brytas. Andelen skolungdomar som använder alkohol och har prövat narkotika ökar liksom de barn och ungdomar som känner oro, ängslan eller ångest. Barns och ungdomars dagliga fysiska aktivitet minskar. Psykiska och psykosociala besvär tenderar att öka även bland vuxna, särskilt bland arbetare och arbetslösa. Övervikt och allergier är andra hälsoproblem som ökar i omfattning liksom sjukdomar i rörelseorganen hos arbetarkvinnor. De hiv-preventiva insatserna har varit framgångsrika och har förblivit ett land med låg förekomst av hiv-infektion. Pågående arbete Åtgärder för att förbättra folkhälsan har enligt regeringens bedömning fortsatt hög prioritet. Det gäller inte minst insatser riktade mot barn och ungdom och mot de grupper som är utsatta för de största hälsoriskerna. Den parlamentariska kommitté (S 1995:14) som regeringen har tillkallat med uppgift att utarbeta förslag till nationella mål för hälsoutvecklingen har påbörjat sitt arbete. Kommittén skall arbeta sektorsövergripande och målen vara vägledande för samhällets insatser för att främja folkhälsan, förebygga ohälsa, minska hälsorisker samt förhindra förtida och undvikbar död. Kommittén skall enligt direktiven (1995:158) särskilt analysera och lämna förslag vad avser att minska hälsoskillnader mellan olika grupper i befolkningen. En parlamentarisk kommitté (In 1996:03) skall utvärdera det statliga stödet till idrotten. I uppdraget ingår att föreslå nya och tydligare mål för stödet. Enligt direktiven skall arbetet utgå från att statens stöd i huvudsak bör utformas så att det bland medborgarna bidrar till att skapa ett bestående intresse för fysisk aktivitet i syfte att uppnå en god folkhälsa. överlämnade betänkandet (SOU 1996:124) Miljö för en hållbar hälsoutveckling Förslag till ett nationellt handlingsprogram. Betänkandet har remissbehandlats och avsikten är att regeringen skall underställa förslag till ett nationellt handlingsprogram. Kommittén (S 1992:04) om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) kommer att överlämna ett delbetänkande om hälso- och sjukvårdens roll i folkhälsoarbetet. Betänkandet kommer att remissbehandlas.