prop · GL03150D1 · 1998-01-01 00:00:00 — 1.1 Det går bra för kan möta med betydande tillförsikt och optimism. Grunden är lagd för en gynnsam utveckling av den svenska ekonomin . Betydande ekonomiska framsteg under den gångna mandatperioden kan summeras: De offentliga finanserna har sanerats. Inflationen har nedbringats till en varaktigt låg nivå. Bytesbalansen visar växande överskott. Detta har lett till att de svenska räntorna har sjunkit kraftigt, både i absoluta tal och jämfört med andra länder. Investeringarna ökar kraftigt. Den privata konsumtionen växer i god takt. Den starka exportutvecklingen kompletteras nu med en mera livaktig hemmamarknad. Stora produktivitetsförbättringar i förening med en dämpad kostnadsutveckling har gjort svenska företag synnerligen konkurrenskraftiga. Förtroendet för svensk ekonomi växer och optimismen och därmed viljan att satsa blir alltmer påtaglig. Därtill har politiska framgångar förbättrat förutsättningarna för en hög tillväxt och en snabb ökning i sysselsättningen: Ett aktivt medlemskap i har medfört en större marknad för svenska företag, ökad handel och nya möjligheter för sysselsättningspolitiken. Östersjösamarbetet understöder en demokratisk utveckling och en kraftig tillväxt i vårt närområde. Ökad handel och större utbyte förbättrar välståndet i hela . Omställningen till ekologisk hållbarhet har påbörjats. Såväl de lokala investeringsprojekten och satsningarna på energiforskning och teknisk utveckling som förbättrad infrastruktur förbättrar livskvaliteten för kommande generationer och stärker svensk innovationsförmåga och konkurrenskraft. Pensionsöverenskommelsen mellan fem riksdagspartier garanterar goda pensioner även , ökar tryggheten och ger välfärdssamhället en långsiktig stabilitet. Blockpolitiken har övergivits till förmån för gemensamt parlamentariskt ansvarstagande. Det skapar en god jordmån för hållbara regelverk för både företag och individer, en stabil utveckling och ökad kontroll över statsfinanserna. Även utvecklingen på arbetsmarknaden har vänt. Arbetslösheten har minskat med omkring 100 000 personer. Detta har skett parallellt med att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har minskat. Den reguljära sysselsättningen ökar, särskilt i den privata sektorn. Därtill har det stora intresset för bidragit positivt till arbetsmarknadens utveckling framöver. Det är en unik satsning på att stärka kompetensen och självtilliten hos många människor, som därefter kan återvända bättre rustade till arbetsmarknaden. Den omfattande saneringen av de offentliga finanserna har gjort det möjligt att styra ökade resurser till prioriterade områden. Särskilt viktigt är att förbättra kvaliteten inom skolan, sjukvården och omsorgen om barn och gamla. I denna proposition föreslås ytterligare tillskott till dessa områden. Stora insatser har också gjorts eller görs på en rad andra områden: utbildning och kompetensutveckling, arbetsmarknadspolitiken, förbättringar av företagens villkor, byggandet av Hållbara , höjda barnbidrag, höjda ersättningsnivåer i socialförsäkringarna och förbättrade pensioner. Till detta kommer de särskilda insatser som föreslås på sex viktiga framtidsområden: Investeringar i kunskap, den nya tekniken, bättre förutsättningar för entreprenörskap, ekologisk omställning, samarbete i och ökad delaktighet och integration i . Dessa insatser äventyrar inte och får inte äventyra målen för de offentliga finanserna. I själva verket kommer målen om balans och överskott att överträffas med god marginal. De statliga utgifterna håller sig inom utgiftstaken respektive år och de offentliga utgifterna, mätt som andel av BNP, minskar successivt. De allt starkare offentliga finanserna bidrar inte bara till lägre räntor och ett ökat förtroende såväl i som internationellt för den svenska ekonomin. De skapar också en ökad handlingsfrihet . De ger utrymme för ökade insatser inom skola, vård och omsorg. De gör det möjligt att amortera på statsskulden och därigenom minska bördorna på kommande generationer. De gör det också möjligt att möta kommande konjunktursvängningar. Skattesänkningar är möjliga att överväga men endast om vissa villkor obetingat uppfylls. Generella skattesänkningar får inte ske innan en tillfredsställande kvalitet har säkerställts inom skolan, vården och omsorgen. De får inte finansieras genom skuldsättning. Och de måste utformas på ett fördelningspolitiskt rättvist sätt. En stabil grund har lagts för en hög ekonomisk tillväxt och . Mycket talar för att tillväxten under en följd av år kan uppgå till i genomsnitt . Detta är betydelsefullt, eftersom det gör det möjligt att hantera ett antal stora uppgifter som står inför . Sysselsättningen måste öka och arbetslösheten minska. Målet att halvera den öppna arbetslösheten till ligger fast. Att nå målet ligger inom räckhåll med den ekonomiska utveckling som kan förutses och med de åtgärder som har beslutats tidigare eller som föreslås . Enligt regeringens bedömning kommer målet att nås före utgången av . Det är ett ambitiöst mål, men likväl endast ett etappmål. På måste ambitionen vara än högre. Ambitionen bör vara att återskapa full sysselsättning, där bortsett från en viss ofrånkomlig friktionsarbetslöshet alla som vill och kan arbeta också skall ha ett meningsfullt arbete. Detta förutsätter att sysselsättningen ökar väsentligt och att arbetskraftsdeltagandet ånyo höjs. Hög tillväxt är viktig inte bara för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Den krävs även för att möta de ökade resurskrav inom bl.a. vården och omsorgen som följer av den demografiska utvecklingen och för att trygga en jämn och rättvis fördelning av levnadsstandarden. Den krävs vidare för att möjliggöra angelägna reformer och skapa förutsättningar för ökade reallöner. Den krävs dessutom om vi skall återvinna den relativt bättre internationella position som hade före de år , då den svenska BNP-utvecklingen var negativ som andra länder fortsatte att ha en positiv tillväxt. Den återhämtning som skett i den svenska ekonomin och i de offentliga finanserna är unik. Den hade inte varit möjlig utan samarbetet mellan socialdemokraterna och . Ett tufft och omfattande saneringsprogram har genomförts, som villkoren för arbete, utbildning och företagande har förbättrats. Det krävs en fortsatt uthållig och ansvarsfull ekonomisk politik för att befästa framgångarna och skörda frukterna av den förda politiken. 1.2 Den ekonomiska utvecklingen Den ekonomiska politiken har varit framgångsrik i att skapa en stabil grund för svensk ekonomi. befinner sig i början av den första högkonjunktur som inte har föregåtts av en devalvering eller en expansiv ekonomisk politik. Tvärtom har perioden kännetecknats av en mycket stram budgetpolitik. Styrkan i konjunkturuppgången kommer inifrån. 1.2.1 Den ekonomiska utvecklingen Den svenska ekonomin har kännetecknats av tvära kast, från djupaste depression till begynnande högkonjunktur. 1993 drabbades av den värsta lågkonjunkturen . Den totala svenska produktionen föll med sammanlagt . Mellan 1991 1994 fördubblades statsskulden, tredubblades arbetslösheten och mer än fyrdubblades budgetunderskottet. Den öppna arbetslösheten steg till som en följd av att 450 000 arbetstillfällen försvann, de flesta i privat sektor. Detta tillsammans med ofinansierade skattesänkningar och reformer medförde att underskottet i de offentliga finanserna steg kraftigt. Det uppgick som mest till av BNP . De offentliga utgifterna som andel av BNP ökade . Misstroendet på grund av oförmågan att lösa de ekonomiska problemen resulterade i räntekris och kronfall. Osäkerhet och höga räntor bidrog till att bruttoinvesteringarna föll med i genomsnitt 1991 1994. En framgångsrik mandatperiod Den ekonomiska politik som har förts har varit inriktad på att bryta den negativa ekonomiska utvecklingen och skapa förutsättningar för en hög och stabil tillväxt och en varaktig nedgång i arbetslösheten. Två ömsesidigt förstärkande mål har varit styrande för den ekonomiska politiken, dels målet att den öppna arbetslösheten skall halveras och nå , dels målet om sunda offentliga finanser. Resultaten av den förda politiken är i de flesta avseenden mycket gynnsamma. Inom snart sagt samtliga ekonomiska områden har den ekonomiska utvecklingen varit bättre under den nuvarande mandatperioden än 1994. BNP-tillväxten beräknas uppgå till i genomsnitt . De offentliga finanserna förbättras av BNP . Innevarande år beräknas överskottet i de offentliga finanserna vara av BNP. offentliga finanser är åter ett kännetecken för . Statsskulden som andel av BNP faller. Istället för att använda mer och mer resurser för att betala räntorna på statsskulden kan skolan, vården och omsorgen prioriteras. De långa räntorna har fallit kraftigt. Räntemarginalen mot är mindre en tiondel än av vad den var 1994. Förtroendet för svensk ekonomi är återupprättat. Ett villalån på är billigare än . Skuldsatta hushåll får en lättare situation. har kunnat sänka de korta räntorna. offentliga finanser och låga prisökningar har gjort detta möjligt. Inflationen och inflationsförväntningarna har sjunkit och anpassat sig till inflationsmålet. Därmed finns en viktig förutsättning på plats för en väl fungerande lönebildning. var den öppna arbetslösheten mätt som årsgenomsnitt. Målet om en halverad öppen arbetslöshet till nås . skapas det 93 000 jobb i den privata sektorn. Den privata sektorn växer återigen. affärer med omvärlden visar stora och växande överskott. visar bytesbalansen ett överskott på av BNP. Därmed kan utlandsskuld minskas. Näringslivet växer med . Svenska företag är världsledande och vinner marknadsandelar. Näringslivets investeringar ökar . Vi bygger för framtiden. 1.2.2 Den ekonomiska utvecklingen och 1999 Världsekonomin utvecklas väl trots krisen i . I vände konjunkturen ordentligt uppåt . Den goda tillväxten väntas hålla i sig både 1998 och 1999. Den internationella utvecklingen Trots den finansiella krisen i fortsätter världs- ekonomin att utvecklas väl. Den starka konjunkturutvecklingen i och återhämtningen i EU väntas inte brytas till följd av den ekonomiska krisen i , förutsett att denna inte fördjupas. Svag inhemsk efterfrågan i kombination med problem i den finansiella sektorn bidrar till fortsatt stagnation i . BNP-tillväxten väntas falla i som helhet och t.o.m. bli negativ i vissa av de drabbade länderna, däribland . För att en gradvis uppgång i de skall äga rum krävs att de påbörjade reformerna fullföljs. Dessutom är det viktigt att industriländerna inte inför importhinder för den asiatiska exporten. I har den inhemska efterfrågan stigit kraftigt och BNP-tillväxten blev den högsta . sjönk både arbetslösheten och inflationen. Den väl avvägda finans- och penningpolitiken har lagt grunden för den exceptionellt goda ekonomiska utvecklingen. Arbetslösheten har sjunkit successivt och uppgår till . I EU fortsätter återhämtningen. Exportutvecklingen har varit stark och räntorna är låga, vilket för en tilltagande investeringstakt. Den stora utmaningen i EU är den höga arbetslösheten som fortfarande överstiger . För fortsätter utsikterna att vara goda. Tillväxten i och väntas bli stark, som återhämtningen i stärks. BNP-tillväxten i och förutses avmattas något efter en hög tillväxt . I väntas återhämtningen fortsätta efter det att BNP ökade 1997 sedan kommunistdiktaturen rasade ihop. Den svenska utvecklingen Tillväxten i den svenska ekonomin tog ordentlig fart . kommer tillväxten att i allt högre grad drivas av den inhemska efterfrågan, främst investeringar och privat konsumtion, medan exportens bidrag till tillväxten blir lägre. BNP växer och under förutsättning att löneutvecklingen blir i enlighet med den som anges av arbetsmarknadens parter. MDRK R ÅRLIG PROCENTUELL FÖRÄNDRING 1997 1998 1999 2000 2001 Privat konsumtion 922, 9 2,3 2,5 2,2 2,0 Offentlig konsumtion 449, 3 1,3 0,6 0,7 1,0 Stat 134, 2 2,5 0,5 0,5 0,5 Kommuner 315, 1 0,8 0,6 0,9 1,2 Bruttoinvesteringar 237, 9 7,2 7,6 7,0 5,7 Näringsliv ex. bostäder 182, 8 7,8 6,1 4,9 2,7 Bostäder 23,8 8,8 23, 5 25, 0 25, 0 Myndigheter 30,5 2,8 4,0 2,2 2,3 Lagerbidrag 6,8 0,0 0,0 0,0 0,0 Export 761, 4 6,3 6,7 7,0 5,4 Import 639, 5 6,9 7,0 6,2 5,8 BNP 1738 ,9 3,0 3,1 3,4 2,6 Källor: och Exportkonjunkturen förefaller än så länge i en mycket begränsad omfattning ha påverkats av utvecklingen i . Tack vare inte minst en stor produktivitetsökning har svenska företag varit framgångsrika på världsmarknaden. Trots något högre löneökningar än i omvärlden fortsätter svensk exportindustri att ta marknadsandelar. Positivt är att de svenska företagen inte tycks höja priserna i den omfattning som hade kunnat befaras. I stället satsar företagen på att öka sina marknadsandelar. Av den samlade värdeökningen av industriproduktionen 1996 1998 beräknas bestå av volymökning och av prisökningar. Som kontrast kan nämnas att under den förra stora högkonjunkturen 1986 1989 stod volymökningen endast för , medan resterande bestod av prisökningar. Den totala investeringsaktiviteten väntas tillta markant . Det innebär att produktionskapaciteten nu byggs ut i betydande grad. Ett ljusnande arbetsmarknadsläge, stigande inkomster och historiskt låga räntor innebär att bostadsbyggandet ökar. Dessutom stimuleras investeringarna av omställningsprogrammet för energisektorn och det lokala investeringsprogrammet inom Hållbara . Ett osäkerhetsmoment kvarstår dock för industrins investeringar. Om Asienkrisens globala effekter blir stora kan industrins investeringar delvis skjutas . med stagnerande inkomster växer hus- hållens realinkomster med och . Detta i kombination med att de svenska hushållens ekonomiska situation har förbättrats medför att den privata konsumtionen fortsätter att öka. Nedgången i den offentliga konsumtionen upphör och vänds i en liten uppgång i och med resurstillskotten till kommunerna. Den kommunala konsumtionen växer 1999. Detta tillsammans med den relativt gynnsamma utvecklingen av BNP-tillväxten medför att sysselsättningen utvecklas gynnsamt. Den öppna arbetslösheten har minskat med 93 000 personer mellan , varav 39 000 var kvinnor och 54 000 män. Detta har skett parallellt med att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har minskat. Den reguljära sysselsättningen ökar, särskilt i den privata sektorn. Därtill bidrar det stora intresset för positivt till arbetsmarknadens utveckling. Arbetslösheten mätt som årsgenomsnitt beräknas minska från 1999. Genom en ansvarsfull lönebildning i kombination med att det finns lediga resurser blir tillväxten hög och inflationstrycket fortsatt lågt. Löneökningstakten antas i prognosen vara i enlighet med de avtal som träffats på den svenska arbetsmarknaden, inklusive den av parterna antagna låga löneglidningen. Det innebär löneökningar på 1999. 1.2.3 Kalkyl Den gynnsamma kombinationen av ansvarsfull lönebildning, goda vinster i näringslivet, låga räntor, sunda statsfinanser och ökade resurser till skola, vård och omsorg gör att den öppna arbetslösheten beräknas uppgå till . Därmed uppnås mål om en halverad öppen arbetslöshet . Mätt som årsgenomsnitt blir den öppna arbetslösheten . De flesta jobben tillkommer i den privata sektorn. Mellan 1994 och beräknas det tillkomma 215 000 jobb i den privata sektorn. TABELL 1.2 NYCKELTAL ÅRLIG PROCENTUELL FÖRÄNDRING 1998 1999 2000 2001 KPI, årsgenomsnitt 0,9 1,2 2,0 2,0 Kostnadstimlön 3,1 3,0 3,0 3,0 Öppen arbetslöshet 6,7 5,7 4,4 4,0 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 4,2 4,0 3,9 3,5 Antal sysselsatta 1,0 1,5 2,0 1,1 Real disponibel inkomst1 2,5 2,9 3,7 3,1 Hushållens nettosparkvot1 0,9 1,3 2,9 4,0 Tysk långränta 5,2 5,4 5,6 5,6 Svensk långränta 5,7 5,7 5,8 5,8 TCW-index3 120 ,2 119 ,5 118 ,5 118 ,0 1 Inkl. beräkningsteknisk överföring av offentliga överskottet utöver de målsatta 2 10-års statsobligation, årsgenomsnittet 3 Årsgenomsnitt Källor: och TABELL 1.3 SYSSELSÄTTNING, ARBETSLÖSHET OCH LÖNEUTVECKLING 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Antal sysselsatta1 4378 4185 3964 3927 3986 3963 3922 3961 4020 4098 4144 Privat sektor1 2986 2821 2630 2633 2698 2698 2695 2726 2783 2848 2880 Offentlig sektor1 1404 1381 1328 1290 1287 1263 1223 1232 1236 1246 1260 Öppen arbetslöshet2 3,0 5,3 8,2 8,0 7,7 8,1 8,0 6,7 5,7 4,4 4,0 Konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder2 2,0 3,6 4,3 5,3 4,4 4,5 4,3 4,2 4,0 3,9 3,5 Relativt arbetskraftstal3 83,2 81,0 78,9 1 77,4 78,2 77,8 76,8 76,3 76,4 76,6 76,9 Kostnadstimlön4 5,7 3,7 2,8 2,4 3,3 6,1 4,5 3,1 3,0 3,0 3,0 1Tusental personer 2I procent av arbetskraften i genomsnitt 3Arbetskraften i procent av befolkningen i arbetsför ålder 4Årlig procentuell förändring Anm.: 1992 är sysselsättningen inom privat och offentlig sektor inte konsistenta med totalen. Delbranscherna är här omräknade av SCB för definitions- och metodändringar genomförda 1992/1993 och kvotade från SNI69 till SNI92. Totalen är den ursprungliga serien men korrigerad för bl.a. felaktig klassificering av ALU-arbetare och ungdomspraktikanter. Källor: , och BNP-tillväxten beräknas uppgå till för att sedan bromsas ned något till 2001. Investeringarna och den privata konsumtionen är de viktigaste drivkrafterna bakom den höga tillväxten. I den ekonomiska utvecklingen antas arbetsmarknaden och särskilt lönebildningen fungera väl, som den internationella utvecklingen är gynnsam. 2000 och 2001 antas de sammanlagda löneökningarna inklusive löneglidning och arbetstidsförkortning bli desamma som , dvs. För att studera effekterna av en sämre utveckling än den kalkylerade på arbetslöshet och offentliga finanser har två olika känslighetsberäkningar gjorts i bilagan Svensk ekonomi. Sammanfattningsvis kan sägas att om den internationella utvecklingen skulle bli sämre än vad som antas i kalkylen blir den svenska exporten lägre. Den svagare industrikonjunkturen får i så fall även följdeffekter på hela den svenska ekonomin i form av svagare tillväxt och sämre sysselsättning. Sysselsättningen utvecklas svagare och arbetslöshetsmålet uppnås ej. Om löneökningarna blir högre än kalkylerat måste föra en stramare penningpolitik, vilket leder till att efterfrågan mattas av. Den svenska exportindustrin får då också svårare att klara av konkurrensen på den internationella marknaden. Också då blir det svårigheter att halvera den öppna arbetslösheten . 1.3 offentliga finanser och stabila priser ger fler jobb offentliga finanser och stabila priser är en förutsättning för en långsiktigt hög tillväxt och därmed en hög sysselsättning. Detta synsätt är och har de senaste tre och ett halvt åren varit styrande för den ekonomiska politikens utformning. 1.3.1 offentliga finanser Finanspolitiken uppvisade de svenska offentliga finanserna näst största underskott av BNP. När den socialdemokratiska regeringen tillträdde beräknades lånebehovet för /95 till var tredje krona i statsbudgeten ut- gjorde en lånad krona. Förtroendet för var lågt. På de finansiella marknaderna gjordes analyser om kraftigt stigande inflation, alternativt att snart skulle behöva söka hjälp av IMF. Situationen var på väg att bli lika allvarlig som den som drabbade en del . Den begynnande återhämtningen riskerade att avstanna. Ytterst handlade detta om de demokratiska institutionernas legitimitet. Huvuduppgiften för den nytillträdda socialdemokratiska regeringen blev därför att snabbt och resolut sanera de offentliga finanserna. Regeringen föreslog ett omfattande saneringsprogram för att snabbt få stopp på ökningen av statsskulden. Saneringsprogrammet konstruerades efter tre grundläggande principer. Det skulle verka så snabbt att statsskuldens ökning kunde hejdas . Det utformades fördelningspolitiskt så att de som har det bäst ställt bidrar mest. Dessutom prioriterades skolan, vården och omsorgen framför transfereringar. Saneringsprogrammet uppgick till och har genomförts i och med budgeten . Storleken och profilen har kontinuerligt anpassats för att uppnå de budgetpolitiska målen: Statsskulden som andel av BNP skulle stabiliseras var statsskulden . hade statsskulden nästan fördubblats till . Statsskulden mätt som andel av BNP nådde sin topp på 1995. Underskottet i de offentliga finanserna skulle högst vara av BNP 1997 Detta mål är uppfyllt. Underskottet i de offentliga finanserna 1997 blev av BNP enligt svenska nationalräkenskaper och av BNP enligt det mått som används i EU-samarbetet. uppfyller därmed detta konvergenskrav för deltagande i EMU:s tredje etapp. skall de offentliga finanserna vara i balans Detta mål uppfylls med god marginal. beräknas de offentliga finanserna uppvisa ett överskott på av BNP. Till viss del kan detta överskott förklaras av bokföringsmässiga faktorer. Räknas dessa bort krymper överskottet till av BNP. tillhör de fyra länder i EU som har de starkaste offentliga finanserna. TABELL 1.4 EU-LÄNDERNAS OFFENTLIGA ÖVER/UNDERSKOTT PROCENT AV BNP 1998 -1,7 1,1 0,3 -2,9 -2,2 1,1 -2,5 1,0 -1,6 -2,2 -2,2 -0,6 1 0,8 -2,5 -2,3 EU -1,9 1 Enligt (ENS-definition). Kommissionen anger för Källor: Europeiska kommissionen och Målen för den ekonomiska politiken De budgetpolitiska målen har starkt bidragit till en stabil utveckling för den svenska ekonomin med successivt lägre räntor. Utöver dessa mål finns det även mål för arbetslösheten och för inflationen. Erfarenheterna av mål för den ekonomiska politiken är goda. De offentliga finanserna förbättras i snabb takt. Inflationen är låg. Då samtliga mål har stötts av en majoritet i har målen blivit kraftfulla och har i stor utsträckning präglat svensk samhällsdebatt, den ekonomiska politiken och därmed också den ekonomiska utvecklingen. Ambitionen har varit att formulera mål som skall styra politiken och övriga aktörer i en samhällsekonomiskt önskvärd riktning. Målen har varit tydliga, lätt kommunicerbara och enkla att beräkna. De mål som har väglett den ekonomiska politiken har haft en avgörande betydelse för den goda ekonomiska utveckling som redovisas i denna proposition. Saneringspolitiken I och med innevarande år går från att vara ett underskottsland till ett överskottsland. En budgetsanering av denna internationellt sett anmärkningsvärda omfattning har inte kunnat ske utan att det påverkat privatpersoners ekonomi och offentlig verksamhet. För att återfå förtroendet för svensk ekonomi var det nödvändigt att strikt genomföra saneringspolitiken med öppenhet och tydlighet för att varaktigt minska risken för att åter hamnar i statsfinansiella problem. Den nya budgetprocessen har spelat en stor roll i detta sammanhang. Den akuta finansiella krisen är nu avklarad och har bättre möjligheter att bibehålla stabilitet och amortera på statsskulden. Några slutsatser kan nu dras om hur budgetsaneringen gått till. De offentliga finanserna har till största delen sanerats med hjälp av utgiftsminskningar var underskottet i de offentliga finanserna av BNP. visar de offentliga finanserna överskott. faller de offentliga utgifterna som andel av BNP . ökar de offentliga inkomsterna som andel av BNP . Saneringen beror till största delen på strukturella åtgärder Enligt hade 1994 ett strukturellt underskottet på av BNP. Enligt samma beräkning har 1998 ett strukturellt överskott på av BNP. Av EU-länderna är det bara som har ett större strukturellt överskott. Saneringen beror inte på engångsbesparingar Hela den sanering av de offentliga finanserna som skett består av varaktiga förstärkningar av de offentliga finanserna. Regeringen har lagt vikt vid att i konsolideringsprogrammet inte räkna in sådana åtgärder som endast temporärt ökar statens inkomster eller minskar dess utgifter. I det finansiella sparandet, som är det mått regeringen, liksom bl.a. EU värderar de offentliga finanserna utifrån, inräknas inte exempelvis inkomster från försäljningar av statliga bolag. Vidare räknas den bok- föringsmässiga effekten av att AP-fondens fastigheter bolagiseras bort vid regeringens bedömning av balansmålet . Saneringen av de offentliga finanserna har haft höga fördelningspolitiska ambitioner Regeringen har fortlöpande analyserat de fördelningspolitiska konsekvenserna av budgetsaneringen.