prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Värdeförändringar, såväl realiserade som orealiserade, på aktier och fastigheter påverkar inte hushållens disponibla inkomster, som de definieras i nationalräkenskaperna. Eftersom realisationsvinster utlöser en skattebelastning blir effekten att de reducerar den uppmätta disponibla inkomsten. Skattesänkningar har skett genom lättnad av ägarbeskattningen i mindre bolag och av bilförmånsbeskattningen. sänks skatten för småföretagare genom att en ökad andel av vinsten beskattas som inkomst av kapital. 9.2 Privat konsumtion Hushållens efterfrågan steg trots den svaga inkomstutvecklingen. Räknat som årsgenomsnitt var den privata konsumtionen högre än . Konsumtionen tilltog under loppet av 1996 och uppgången har sedan fortsatt inledningsvis . ökade den privata konsumtionen jämfört med . Mycket talar för att uppgången kommer att tillta med ett fortsatt minskat sparande som följd. Hushållens höga finansiella sparande sedan inledningen av 1990 talet har medfört en successivt förbättrad förmögenhetsställning. Därtill har räntenedgången inneburit lättnader för tidigare skuldtyngda hushåll. Det höga finansiella sparandet har också resulterat i ett ökat innehav av aktier och fondandelar. Hushållen har därigenom kunnat dra nytta av uppgången på . Sammantaget har hushållens finansiella nettoförmögenhet i förhållande till de disponibla inkomsterna mer än fördubblats . Medan den finansiella förmögenheten har växt kraftigt har värdet av de reala tillgångarna endast ökat svagt . Detta förklaras av att bostadsbyggandet har varit rekordlågt och att priserna på småhus har legat relativt stilla fram till . Sammantaget uppgick hushållens totala förmögenhet, dvs. de finansiella och reala tillgångarna minus skulder, till relativt de disponibla inkomsterna . Det är en av de högsta noteringarna 1996 (se diagram 9.1). har priserna och omsättningen på bostadsmarknaden börjat stiga och uppgången på har fortsatt. Således har hushållens förmögenhetsställning stärkts ytterligare och därmed har man nu kompenserat sig för den förmögenhetsförlust som raset i fastighetspriserna medförde under inledningen av 1990 talet. Hushållens starka förmögenhetsutveckling innebär sannolikt att det finns ett utrymme för en tilltagande konsumtion . Det ska dock understrykas att bilden av sparandet och förmögenhetsutvecklingen är splittrad. Många hushåll som t.ex. har drabbats av arbetslöshet har haft ett mycket begränsat utrymme för sparande. Hushåll med höga löneökningar har däremot haft goda förutsättningar för konsumtion och sparande. Stagnationen av den privata konsumtionen talet har medfört att det sannolikt finns ett betydande uppdämt behov av att modernisera hushållens kapitalstock. En viss återhämtning av konsumtionsnivån har visserligen redan skett men inköpen av kapitalvaror ligger fortfarande på en förhållandevis låg nivå. Den ökade omsättningen på bostadsmarknaden kan också innebära en ökad efterfrågan på vissa kapitalvaror eftersom renovering av bostäder ofta sker i samband med ägarbyte. Dessutom torde ränteutvecklingen stimulera efterfrågan framöver. De förhållandevis låga räntorna har medfört att räntekostnaderna relativt hushållens inkomster har minskat betydligt. De lägre räntorna underlättar finansiering av t.ex. kapitalvaruinköp och bidrar också till högre priser på småhus. Hushållens förväntningar om sin egna framtida ekonomiska situation styr i stor utsträckning konsumtionsutvecklingen. () undersökning avseende hushållens inköpsplaner indikerar att hushållens framtidstro har stärkts i betydande omfattning . De mer positiva förväntningarna gäller såväl den egna ekonomin som landets ekonomiska utveckling, vilket sannolikt är en konsekvens av hushållens förbättrade förmögenhetsställning och de allt mer positiva rapporterna om svensk ekonomi, inte minst vad gäller de offentliga finanserna. Läget på arbetsmarknaden är alltjämt bekymmersamt men en viss förbättring har dock skett . En allt större andel av hushållen tror också att arbetslösheten kommer att minska under det närmaste året. Sammanfattningsvis är förutsättningarna för sparande och konsumtion i många avseenden de omvända jämfört med läget under inledningen av 1990 talet. Hushållen har en stark förmögenhetsställning, räntorna är förhållandevis låga, de offentliga finanserna bedöms vara i balans och uppvisa överskott åren därefter, och såväl konjunkturen som arbetsmarknadsläget väntas förbättras . Sammantaget innebär detta att konsumtionsuppgången förstärks och för väntas konsumtionen stiga som årsgenomsnitt (se diagram 9.2). stärks uppgången av en ökad sysselsättning och konsumtionstillväxten är beräknad till i genomsnitt . sjunker nettosparkvoten, dvs. det totala sparandet som andel av disponibel inkomsten, till . Eftersom prognosen på en fortsatt konsumtions- uppgång till stor del bygger på hushållens stärkta förmögenhetsställning utgör eventuella oväntade förändringar i värdet av hushållens tillgångar en risk i prognosen. I takt med att aktie och fondinnehavet har vuxit som andel av den totala finansiella förmögenheten ökar sannolikt känsligheten för större kursförändringar på . I ljuset av detta framstår en något större ränteuppgång som en risk i prognosen, inte minst genom att den prisuppgång som vi ser på småhus skulle kunna avbrytas och aktiepriserna påverkas negativt. I de senaste prognoserna har nedgången i sparandet underskattats. Det kan inte uteslutas att behovet av att uppgradera kapitalstocken är mer omfattande än vad som antas i denna prognos, vilket i så fall medför en snabbare nedgång i det finansiella sparandet. Prognoserna över de disponibla inkomsterna och den privata konsumtionen innebär att de senaste årens nedgång i nettosparkvoten antas fortsätta (se diagram 9.3). Den prognostiserade konsumtions-uppgången bygger dock på antaganden om ökade inköp av kapitalvaror, vilka ur ekonomisk synvinkel kan betraktas som investeringar, dvs. som en form av sparande. Detta avspeglas ej i nationalräkenskapernas definition av sparkvoten. Sålunda utvecklas sparandet i ekonomisk mening starkare än vad nedgången i sparkvoten indikerar. Som framgår av diagram 9.3 är nästa års finansiella sparkvot förhållandevis hög jämfört med läget talen. Prognosen innebär att den redan höga finansiella nettoförmögenheten byggs upp ytterligare av det finansiella sparandet och 1998. Det reala sparandet väntas däremot liksom vara mycket lågt på grund av fortsatt lågt byggande av egnahem, vilket resulterar i en förhållandevis låg nettosparkvot. 10 Investeringar Sammantaget beräknas de totala bruttoinvesteringarna bli oförändrade 1997 och stiga 1998. Den höga investeringsnivån i industrin innebär att redan oförändrade volymer medför en betydande kapacitetsutbyggnad. Bostadsbyggandet faller kraftigt då de temporära investeringsbidragen upphör. Däremot beräknas en starkare efterfrågan från hemmamarknaden samt låga räntor innebära en stigande investeringsaktivitet inom övrigt näringsliv såväl som . Därtill gynnas de industri-relaterade tjänstesektorerna av den starka exportutvecklingen. beräknas den positiva sysselsättningsutvecklingen och minskande vakanstal innebära en viss återhämtning av bostads-produktionen. Investeringarna i energisektorn stiger också kraftigt. Regeringen har beslutat om att avsätta ca till ett omställningsprogram i energisektorn. stiger också myndigheternas väginvesteringar till följd av byggnationen av storstadslederna. Lagercykeln väntas ge ett positivt bidrag till BNP tillväxten såväl som . Den starka produktionsutvecklingen i näringslivet väntas resultera i en svag lageruppbyggnad både inom industrin och handeln. TABELL 10.1 BRUTTOINVESTERINGAR EFTER NÄRINGSGREN MILJARDER KRONOR ÅRLIG PROCENTUELL VOLYMFÖRÄNDRING 1996 1995 1996 1997 1998 Näringslivet 183, 6 25,1 5,9 5,0 5,4 Industri 69,1 44,3 13,3 0,0 4,0 Övrigt näringsliv 114, 5 17,0 2,1 7,8 6,2 Bostäder 30,3 21,2 12,8 Nybyggnad 13,0 20,4 18,0 Ombyggnad 17,3 22,0 7,8 Offentliga myndigheter 35,6 0,5 7,4 3,5 3,2 Totalt 249, 5 10,9 4,7 0,4 5,8 Maskiner 134, 6 29,2 6,4 5,9 4,9 Byggnader 114, 9 3,6 2,8 5,6 7,0 Källor: , och . 10.1 Näringslivets investeringar Näringslivets investeringar ökade med 1996. Därigenom har näringslivets investeringar som andel av bruttonationalprodukten närmat sig de nivåer som rådde på 1970 och 1980 talet. Uppgången har i viss mån varit koncentrerad till de exportberoende delarna av näringslivet, medan investeringarna inom de hemmamarknadsberoende delarna, exempelvis varuhandel och fastighetsförvaltning, dämpats på grund av ett lågt resursutnyttjande och en relativt sett låg kapitalavkastning. väntas den höga lönsamheten och ett stigande resursutnyttjande medföra att de exportberoende näringarna expanderar ytterligare. En än mer markant uppgång förväntas i de hemmamarknadsberoende sektorerna. Den relativt sett kraftiga uppgången i hushållens efterfrågan samt den förutsedda sysselsättningsuppgången bedöms utgöra en kraftig investeringsstimulans. Därtill beräknas lönsamheten i dessa sektorer stärkas i takt med att aktiviteten i ekonomin stiger. Sammantaget beräknas näringslivets investeringar öka och med . Industrins investeringar beräknas bli oförändrade och stiga något 1998. Därmed ligger industriinvesteringarna kvar på en historiskt hög nivå. Kapacitetsutnyttjandet inom industrin låg hela och under inledningen av 1997 på en relativt låg nivå. Enligt barometer vände dock utnyttjandegraden uppåt då konjunkturen stärktes. Mot bakgrund av den förväntade produktionsuppgången beräknas behovet av kapacitetsutbyggnad bli stort för hela perioden 1998. investeringsenkät indikerar att investeringsnivån @ven förblir hög. Förutsättningarna för att ytterligare bygga ut industrins kapacitet @r också mycket gynnsamma med en hög lönsamhet inom de flesta branscher samt låga räntor. Enbart beräknas industrins driftsöverskott brutto uppgå till vilket kan jämföras med de totala investeringarna på . Innevarande Dr beräknas därför industrins utbyggnad komma till stånd i samma omfattning som investeringsplanerna visar, dvs. oförändrade investeringsvolymer jämfört med , vilket innebär en ökning av kapitalstocken på . bedöms förstärkningen i industrikonjunkturen resultera i ett stigande kapacitetsutnyttjande och en viss vinstökning, vilket bör leda till högre investeringar. Ett osäkerhetsmoment i prognosen utgör dock företagens investeringsplaner som enligt investeringsenkäten är relativt låga. Ett exempel på detta är att investeringarna inom basindustrin förutses falla . Inom denna bransch uppförs en rad stora anläggningar som står klara . En viss överkapacitet förutses sedan kvarstå . Expansionen väntas dock bli kraftig både inom den exportberoende investeringsvaruindustrin och inom konsumtionsvaruindustrin när den privata konsumtionen tilltar. Sammantaget bedöms de totala industrinvesteringarna öka . bedöms investeringarna i övrigt näringsliv åter öka kraftigt. Sammantaget beräknas investeringarna växa 1997 och 1998 efter att ha stigit . Den positiva utvecklingen under innevarande år förklaras bl.a. av den starka industrikonjunkturen som gradvis väntas leda till högre investeringar inom de industrinära tjänstesektorerna samt den fortsatta utbyggnaden av telekommunikationsnätet. Den förväntade utvecklingen ligger i linje med företagens egna planer enligt SCB:s investeringsenkät. Däremot planar volymerna i de stora avgiftsfinansierade infrastrukturprojekten ut. Inom de hemmamarknadsberoende sektorerna har kapacitetsutnyttjandet sedan lågkonjunkturen i början varit lågt, vilket inneburit relativt låga investeringsnivåer. Den relativt kraftiga konsumtionsökningen samt den prognostiserade sysselsättningsuppgången bör dock ge utrymme för expansionsinvesteringar inom såväl varuhandel som fastighetsförvaltning framöver. Stigande lönsamhet och låga räntor stimulerar investeringarna. Tecken på en vändning i de hemmamarknadsberoende sektorerna finns. Priserna på kommersiella fastigheter steg som vakanserna i centralt belägna områden sjönk. och början av 1997 sjönk dock priserna något i samband med att konjunkturen temporärt mattades av. beräknas också investeringarna i energisektorn stiga kraftigt. Regeringen har beslutat om att avsätta i genomsnitt ca 2002 till ett omställningsprogram i energisektorn. Programmet innehåller bland annat stöd till investeringar i mindre vattenkraftverk och vindkraftverk. Potentialen för högre energinvesteringar är också stor. Kapitalkvoten i sektorn har under ett antal Dr sjunkit bl.a. som en följd av att elpriset varit lägre än den långsiktiga marginalkostnaden som inkluderar investeringskostnaden. TABELL 10.2 ÖVRIGA NÄRINGSLIVETS INVESTERINGAR MILJARDER KRONOR ÅRLIG PROCENTUELL VOLYMFÖRÄNDRING 1996 1995 1996 1997 1998 Jordbruk och skogsbruk 8,6 1,4 16,8 2,6 2,9 Energi och vattenverk 12,9 9,4 1,2 6,4 8,5 Byggnadsindustri 3,7 12,3 2,6 2,5 2,0 Handel 16,8 13,4 3,4 5,0 9,0 Finansiell verksamhet 2,3 15,3 2,4 2,5 4,5 Företagstjänste- verksamhet 6,0 Fastighetsverksamh et 10,7 3,4 15,3 4,0 8,0 Hushållsverksamhet 6,9 12,8 3,6 8,0 5,0 Övriga tjänstebranscher 38,7 25,8 1,0 12,6 4,3 Summa 114, 3 17,0 2,1 7,8 6,2 Källor: , och . 10.2 Bostadsinvesteringar Antalet påbörjade bostäder uppgick till rekordlåga 3 800. Det temporära investeringsbidraget förefaller ha lett till en tidigareläggning av bostadsproduktion 96/97, till inledningen av . Dessutom har sannolikt osäkerheten om det framtida bostadsfinansieringssystemet bidragit till det låga byggandet. De flesta indikatorer talar emellertid för att nedgången endast är temporär och att bostadsproduktionen gradvis kan öka framöver. Bostadsbyggandet steg också som antalet ansökningar om statliga räntebidrag, vilka fungerar som en tidig indikator för bostadsbyggandet, ökade. Osäkerheten om bostadsbyggandet åren 1997 och 1998 är dock stor. Trots att historiskt sett få bostäder färdigställts har vakansgraden i lägenhetsbeståndet stigit från till . Något som sannolikt kan förklaras av den negativa sysselsättningsutvecklingen. I takt med att sysselsättningen åter ökar bör vakansgraden falla. Inom vissa expansiva regioner är andelen lediga bostäder mycket låg. En begränsade faktor för en uppgång i bostadsproduktionen är dock de låga priserna på andrahandsmarknaden som i allmänhet understiger nyproduktionskostnaden. Priserna på egnahem har stigit som produktionskostnaden ökat med . Inom vissa delar av de expansiva regionerna är det emellertid lönsamt att bygga nytt. Låga räntor, stigande disponibelinkomster och ökande sysselsättning torde dock leda till fortsatt stigande priser på andrahandsmarknaden och därmed öka volymen av nyproduktion. Sammantaget beräknas antalet påbörjade lägenheter uppgå till 10 000 och till 15 000 . Det temporära investeringsbidraget till studentbostäder har en viss uppdragande effekt på bostadsproduktionen. Antalet påbörjade ombyggnader blev också lågt . En starkt bidragande orsak till detta var att det extra statliga bidraget till ombyggnation upphörde . Den låga lönsamheten och svaga soliditeten inom bostadssektorn har sannolikt inneburit att en del ombyggnationer skjutits . De fundamentala faktorerna i form av en förbättrad arbetsmarknad, låga räntor samt stigande realinkomster, talar dock för att ombyggandet stiger framöver. Antalet ansökningar om räntebidrag till ombyggnationer steg också . Enligt prognosen kommer ca 22 000 ombyggnationer att påbörjas och ca 25 000 . Denna siffra skall ses mot bakgrund av att räknar med att ca 30 000 lägenheter behöver byggas om med normal kapitalförslitning. Innevarande år beräknas bidragen till miljöförbättrande åtgärder stimulera ombyggnadsverksamheten. avsätts totalt till lokala investeringsprogram. De bidrag som kommuner kan söka inom ramen för detta projekt bedöms ha en viss stimulerande effekt på ombyggnadsvolymerna. 10.3 Lagerinvesteringar Lageruppbyggnaden inom industrin kulminerade . Därefter påbörjades en lagerreducering som dämpade industriproduktionen. Lagerstockarna i förhållande till produktionen var dock vid utgången av fortfarande för höga varvid lagerjusteringen inom industrin torde ha fortsatt innevarande år. Detta gäller framförallt färdigvarulagren. Den kraftiga produktionsökningen under loppet av 1997 och 1998 beräknas dock leda till att lagerhållningen åter ökar . I prognosen antas att industrin fortsätter att minska lagrens andel av produktionen vilket ändå leder till att industrins genomsnittliga lagerhållning kan öka också . TABELL 10.3 LAGERFÖRÄNDRINGAR OCH LAGERBIDRAG MILJARDER KRONOR 1991 ÅRS PRISER 1995 1996 1997 1998 Jord och skogsbruk 97 31 200 0 Industri 1526 9 1780 500 1200 El, gas och vatten 346 129 400 0 Handeln 4341 200 1000 Summa 1301 5 2463 500 2200 BNP bidrag 0,5 1,0 0,2 0,1 Källor: och Varuhandelns lagerstockar har i följd minskat. Det sammanhänger sannolikt med strukturförändringar inom handeln där antalet grossister har minskat men också på den svaga efterfrågan på konsumtionsvaror. Lagren förutses minska även men i betydligt mindre omfattning . Det beror på den betydande ökningen av hushållens efterfrågan på konsumtionsvaror men också på produktionsökningen inom industrin. förutses den ökande aktiviteten i ekonomin medföra en svag lageruppbyggnad inom handeln. Sammanfattningsvis ger lagercyklen ett svagt positivt bidrag till BNP tillväxten både och . 11 Den offentliga sektorn De offentliga finanserna fortsätter att stärkas. Det finansiella sparandeunderskottet har minskat kraftigt och beräknas underskottet uppgå till som andel av BNP. beräknas den offentliga sektorns inkomster och utgifter vara i balans. Denna utveckling medför att statsskulden som andel av BNP fortsätter att reduceras. 11.1 Den konsoliderade offentliga sektorn J@mf`relse med tidigare prognoser Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas , med oförändrade beräkningsmetoder, bli ca bättre än vad som redovisades i vårpropositionen. Denna förbättring är helt hänförlig till den offentliga sektorns primära utgifter, som reviderats ned med ca medan ränteutgifterna räknats upp med . Nedjusteringen ligger huvudsakligen på statens utgifter, och berör såväl transfereringar som konsumtion och investeringar. Den underliggande bedömningen av 1998 har också förändrats i positiv riktning. Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknat på samma sätt som i vårpropositionen har justerats upp med ca , oaktat de åtgärder som föreslås i budgetpropositionen . Denna förbättring jämfört med vårpropositionen beror huvudsakligen på att utgifterna exkl. räntor räknats ned. Det redovisade finansiella sparandet ändras därtill av två tekniska skäl. För det första har EU:s statistik organ rekommenderat att utdelningar från det statliga bolaget ska redovisas som finansiella transaktioner och således inte inräknas i det finansiella sparandet. Därmed bortfaller inkomster och 1998 på 6,3 respektive i det redovisade finansiella sparandet, jämfört med vårpropositionen. För det andra kommer AP fondens direktägda fastigheter att överföras till bolagsform. Detta registreras i nationalräkenskaperna som en försäljning av fastigheter, vilket tillgodoräknas det finansiella sparandet eftersom aktier räknas som en finansiell tillgång i motsats till fastigheter. Bolagiseringar av AP fondens fastigheter leder till en uppjustering av det finansiella sparandet 1998 med , jämfört med vårpropositionen. Det redovisade finansiella sparandet förbättras således med ca 1997 och med ca 1998 jämfört med vårpropositionen. Nivån på den finansiella nettoskulden har reviderats ned. Detta är en följd av att värdeökningar på aktier och obligationer m.m. nu lagts in i redovisningen efter att redovisat finansräkenskaperna. Därtill kommer de värdeökningar som redovisas av AP fonden . Dessa korrigeringar medför att nettoskulden vid utgången av 1997 reviderats ned med . För prognosåren görs inga kalkyler över värdeförändringar på den offentliga sektorns tillgångar. Cr uppgick underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande enligt national-r@kenskapernas redovisning till ca eller av BNP. Det var en förbättring med nära . Den synnerligen starka förbättringen beror delvis på tillfälligt höga skatteinkomster bl.a. till följd av en omläggning av uppbörden av mervärdesskatt. Därför blir den ytterligare förbättringen av det finansiella sparandet mindre och underskottet beräknas till eller av BNP. förutses en relativt kraftig nedgång i de offentliga utgifterna leda till att underskottet elimineras. Inklusive effekten av bolagiseringar av AP fondens fastigheter och exklusive utdelningen från redovisas ett överskott på ca . TABELL 11.1 DEN OFFENTLIGA SEKTORNS FINANSER MILJARDER KRONOR, LÖPANDE PRISER 1995 1996 1997 1998 Inkomster 985,5 1065, 9 1091, 6 1135, av BNP 59,9 63,5 62,5 61,7 Skatter och avgifter 823,1 911,6 940,2 av BNP 50,0 54,3 53,8 53,2 Kapitalinkomster 96,0 87,3 82,6 83,0 Övriga inkomster 66,3 67,0 68,8 72,2 Utgifter 1114, 9 1107, 8 1124, 6 1125, av BNP 67,8 66,0 64,4 61,1 Transfereringar till hushåll 407,1 Övriga transfereringar 129,9 125,4 124,2 116,5 Ränteutgifter 117,3 119,3 118,4 112,8 Konsumtion 424,9 434,3 446,4 460,7 Investeringar 48,1 41,0 41,2 28,5 Finansiellt sparande 129,4 41,9 33,0 av BNP 7,9 2,5 1,9 0,6 Primärt finansiellt sparande 108,2 9,8 2,8 av BNP 6,6 0,6 0,2 2,2 Finansiell ställning Nettoskuld 395,0 401,8 463,8 av BNP 24,0 23,9 26,5 24,9 Konsoliderad bruttoskuld , 6 1305, 7 1346, 8 1361, av BNP 78,2 77,8 77,1 73,9 1Inklusive utdelningen från men exklusive effekten av bolagiseringen av AP fondens fastigheter uppgår det finansiella sparandet 1998 till Källor: , och . De svenska nationalräkenskaperna skiljer sig delvis från bokföringsreglerna i det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS). ENS tillämpas inom EU vid bedömningen av de offentliga finanserna i samband med förfarandet vid alltför stora underskott, den s.k. Excessive Deficit Procedure. redovisas ränteutgifterna på statsskulden utgiftsmässigt i nationalräkenskaperna. Därvid exkluderas kursvinster/förluster i samband med förtida inlösen av obligationer. Enligt antagna rekommendationer avseende redovisningen till Excessive Deficit Procedure ska emellertid kurs-vinster/förluster i samband med inlösen av obligationer redovisas som ränta. Dessutom ska de kursvinster/förluster som uppstår vid emissioner av s.k. benchmarklån periodiseras. Räntan på statsskuldsväxlar ska redovisas vid förfall och inte som vid emission. Dessa nya redovisningsprinciper avseende räntor leder till betydande justeringar jämfört med de nuvarande nationalräkenskaperna. Enligt ENS ska skatter och subventioner på varor och tjänster samt på produktionsfaktorer bokföras när skatten @r upplupen och inte vid betalning, som i de svenska nationalräkenskapernas nuvarande redovisning. Enligt innebär en tillämpning av ENS reglerna att det finansiella underskottet uppgick till av BNP. Med motsvarande justeringar beräknas underskottet till av BNP. Som framgår av tabell 11.2 beror justeringarna huvudsakligen på annan periodisering av ränteutgifterna på statsskulden, inkomsterna av mervärdesskatt och särskild löneskatt samt utgifterna för läkemedelssubventioner. I justeringen ingår också AP fondens fastighetsköp samt statens försäljning av fastigheter 1996 till Akademiska hus AB, som förbisetts i nationalräkenskaperna. TABELL 11.2 JUSTERING AV DEN OFFENTLIGA SEKTORNS FINANSIELLA SPARANDE TILL ENS DEFINITION MILJARDER KRONOR, LÖPANDE PRISER 1995 1996 1997 Finansiellt sparande enligt NR av BNP 7,9 2,5 1,9 Totala justeringar 12,8 19,7 4,4 Begreppsjusteringar till ENS def. 20,6 6,4 Räntor 8,3 2,8 5,0 Momsjusteringar 8,2 12,9 0,0 Läkemedelssubventioner 0,0 1,4 1,4 Särskild löneskatt 0,0 3,9 0,0 Övrigt 0,1 0,4 0,0 Beräkningsjusteringar 3,6 0,9 2,0 Köp och försäljning av fastigheter 3,5 1,7 2,0 Övrigt 0,1 0,8 0,0 Finansiellt sparande enl. av BNP 7,1 3,7 1,6 Källor: och . Det finansiella sparandet visar den förändring av den finansiella förmögenheten som sker genom transaktioner. Värdeförändringar påverkar således inte det finansiella sparandet.