prop · GL03150D4 · 1998-01-01 00:00:00 — Resurser motsvarande beräknas tillföras utgiftsområdet för för åtgärder med anledning av förslag i proposition Bostadspolitik för hållbar utveckling (1997/98:119). Ramen höjs för samma ändamål med och . Länsstyrelserna beräknas tillföras medel för förstärkt miljötillsyn och tillkommande uppgifter till följd av . Inom ramen för regeringens IT-satsning (avsnitt 1.5.2) har medel avsatts för att stimulera en ökad användning av geografiska informationssystem (GIS) inom den offentliga sektorn. Ramen för utgiftsområdet har för detta ändamål räknats upp med , och . Ett trettiotal kommuner får statsbidrag inom ramen för regeringens satsningar på lokala investeringsprogram. De insatser som ges stöd bedöms medföra påtagliga effekter på miljön och dessutom leda till nya arbetstillfällen, framför allt i bygg- och anläggningssektorn. Resurser motsvarande beräknas tillföras utgiftsområdet för en utsökning av det lokala investeringsprogrammet. Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utveckling UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 2 940 4 111 3 501 3 154 3 351 Utgiftsområdet omfattar främst utgifter för olika former av företagsstöd, medel för medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram samt medel från . uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav avser anslaget för regionalpolitiska åtgärder, avser företagsstöd som inte finansieras via förevarande anslag samt avser medel från . Regeringen föreslog i proposition 1997/98:62 Regional tillväxt för arbete och välfärd att stödformen regionalt utvecklingslån skall upphöra och kreditbehovet i stället tillgodoses genom bl.a. lån från Stiftelsen . För detta ändamål kommer regeringen att föreslå att Norrlandsfonden får ett kapitaltillskott på . Kapitaltillskottet föreslås finansieras genom en permanent neddragning av anslaget för regionalpolitisk låneverksamhet. Regeringen avser att i budgetproposition återkomma med förslag till ett fullständigt bemyndigandesystem avseende anslaget för regionalpolitiska åtgärder. beslutade att stödformen nedsatta socialavgifter skall gälla t.o.m. (prop. 1989/90:76, bet. 1989/90:AU13, rskr. 1989/90:346). I avvaktan på den utvärdering av stödformen som aviserades i budgetproposition och i propositionen om regional tillväxt samt på fortsatta överläggningar med , beräknas anslaget till samma nivå för . Förutsättningen för att regeringen skall återkomma till med förslag om förlängning är att utvärderingen på ett tydligt sätt kan belägga att stödformen har en högre effektivitet i jämförelse med andra regionalpolitiska stödformer. Sedan blev medlem i EU redovisas återflödet från inom utgiftsområdet. Strukturfonderna tillkom främst för att motverka de regionala obalanser som den inre marknaden medför. Det sammanlagda återflödet av medel för regio- nalpolitiskt inriktade åtgärder beräknas uppgå till ca . Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvård UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 1 609 1 792 1 286 1 289 1 310 Utgiftsområdet omfattar frågor rörande biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljö- och kretsloppsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till . Arbetet med att ställa om till en hållbar utveckling bör fortsätta. De övergripande målen för ett ekologiskt hållbart samhälle är att skydda miljön och människors hälsa, att använda jordens resurser effektivt och att nå en tryggad försörjning. Miljöhänsyn och resurshushållning integreras i alla sektorer i samhället. De olika samhällssektorerna bör därför ta ett ökat ansvar för miljöpåverkan och resursanvändning. Miljöproblem bör lösas på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Utgångspunkten bör vara att den som bedriver miljöstörande verksamhet också skall stå för kostnaden. Den av regeringen framlagda innebär att miljölagstiftningen samordnas och skärps. Införandet av innebär en både samlad, skärpt och breddad miljölagstiftning för en hållbar utveckling. De nya nationella miljökvalitetsmålen som regeringen presenterar skall också ligga till grund för att fortsätta arbetet inom miljöområdet. Ramen för utgiftsområdet förstärks för att dels upprätthålla och vidareutveckla baskompetens avseende organiska miljögifter samt utveckla system för indikatorer för uppföljning av de nya miljömålen m.m., dels bevara den biologiska mångfalden genom att avsätta ytterligare värdefulla naturområden som naturreservat, främst skogsområden. Härutöver beräknas att medel tillförs till den med näringslivet samfinansierade forskningen som bedrivs via stiftelsen . Ramen för utgiftsområdet beräknas utökas med , och . Utgiftsområde 21: Energi UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 593 1 286 1 831 1 592 1 568 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna energiforskning och energiteknisk utveckling, investeringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt ekonomiskt stöd för eleffektivisering och minskad elanvändning. Utgiftsområdet omfattar också ett program för energieffektivisering m.m. i bland annat och , vilket utgör en viktig del av den svenska klimatpolitiken. uppgår de totala utgifterna för utgiftsområdet enligt statsbudgeten till . har fastslagit riktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). I samband med beslutet tillstyrkte inriktningen och omfattningen på ett i propositionen redovisat program för omställning av energisystemet om totalt . har därefter beslutat om omställningsprogrammets finansiering och anvisat medel för de ingående verksamheterna för (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284 och prop. 1997/98:1 utgiftsområde 21, bet. 1997/98:NU2, rskr. 1997/98:133). Det energipolitiska programmets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Målet är att under kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. Myndighetsfunktionen inom energiområdet skall tydliggöras och förstärkas. Programmet omfattar även åtgärder som syftar till att på ett kostnadseffektivt sätt minska användningen av el för uppvärmning, utnyttja det befintliga elsystemet effektivare och öka tillförseln av el från förnybara energikällor. Särskilda åtgärder vidtas för att utveckla el- och värmeförsörjningen i . Fortsatta energipolitiska insatser på klimatområdet genomförs. Utgiftsområde 22: Kommunikationer UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 24 459 24 802 26 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna investeringar i samt drift och underhåll av vägar och järnvägar. Utgiftsområdet omfattar även sjöfart, luftfart, post, telekommunikationer, forskning samt övergripande informationsteknikfrågor. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav ca till väg och järnväg. har fastslagit riktlinjer för utveckling av transportinfrastrukturen (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). Regeringen lämnade propositionen Transportpolitik för en hållbar utveckling (1997/98:56) till . I propositionen betonas att transporterna syftar till att uppnå överordnade välfärdsmål och att transportsystemet måste ses som en helhet. Det övergripande målet föreslås vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet. De föreslagna reformerna i propositionen medför ingen ökning av utgiftsområdesramen. I budgetpropositionen redovisade regeringen sina bedömningar av konkurrenssituationen för den svenska sjöfartsnäringen. Regeringen utvecklade sin syn i en särskild skrivelse till . I skrivelsen anges att inriktningen av regeringens sjöfartspolitiska arbete skulle vara att snabbt pröva förutsättningarna för att kunna reducera bemanningskostnaderna. Regeringen har prövat dessa frågor och gör bedömningen att det finns behov av ett visst ytterligare beredningsarbete bl.a. mot bakgrund av det nya pensionssystemet. En interdepartemental arbetsgrupp kommer därför att tillsättas. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med konkreta förslag till lösningar i dessa frågor i enlighet med den inriktning som angavs i regeringens skrivelse. I avvaktan på detta kommer regeringen från att tillfälligt öka bidraget till sjöfarten genom att höja bidraget till kostnader för socialavgifter från till per kalenderår och årsarbetskraft. Marknaden för betaltjänster och kontantförsörjning har genomgått betydande förändringar. Utvecklingen har aktualiserat frågan om vilket ansvar staten har för betaltjänsten, samt vilka krav som staten skall ställa på betaltjänsten och hur den skall säkerställas. Därför har regeringen i propositionen Statens ansvar på postområdet (1997/98:127) redovisat att statens ansvar för betaltjänster och kontantförsörjning skall utredas. Inom ramen för regeringens IT-satsning , som totalt omfattar , avses tillföras utgiftsområdet. Genom de nya resurser som avses ställas till förfogande ges fortsatta möjligheter för regeringen att främja en bred användning av IT. Vidare avses en särskild utredare tillsättas för att kartlägga behovet av infrastrukturutbyggnad för IT, sett ur ett regionalpolitiskt och socialt perspektiv. Regeringen har också för avsikt att liksom tidigare stödja pilotprojekt för att nå nya grupper av användare. En ny skall tillsättas. Regeringen avser att avsätta medel för att fortsätta driva arbetet med anpassning av IT-system inom såväl IT- kommissionen som den tillsatta 2000- delegationen. Regeringens IT-satsning presenteras vidare i avsnitt 1.5.2. I den ram som beräknats för utgiftsområdet för ingår inlösen av de lån avseende som finansieras med avgifter, vilket innebär att görs avgiftsfri . Utgiftsområdet beräknas för tillföras som skall användas för amortering av lån för Stockholmsöverenskommelsen. En viss minskning av ramarna för utgiftsområdet sker , jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen, som en följd av omräkning av infrastrukturanslag utifrån ny beräkning av nettoprisindex. Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 10 866 12 751 13 083 13 165 13 190 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna jordbruk, fiske, trädgårdsnäring, rennäring, djurskydd, djurhälsovård, livsmedelsfrågor, skogsnäring samt högre utbildning och forskning som rör vård och nyttjande av biologiska naturresurser. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till . Nära två tredjedelar av beloppet finansieras från EU-budgeten. Merparten av EU-stödet avser obligatoriska åtgärder såsom arealstöd, djurbidrag, intervention och exportbidrag, vilka helt finansieras av EU-budgeten. Därtill kommer delfinansierade, frivilliga stöd såsom miljöersättningar, stöd till mindre gynnade områden och strukturstöd. För att erhålla dessa stöd fordras nationell medfinansiering i storleksordningen . Anslagen till forskning och utbildning uppgår till . Regeringen har vid beräkningen av utgiftsområdesramen utgått från att anslagen för de EU-finansierade utgifterna för arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag, på grund av ett lägre utnyttjande av stöden, kan minskas med sammanlagt jämfört med de preliminära belopp som redovisades i budgetpropositionen för . Intäkterna minskar med motsvarande belopp. Den engångsvisa besparing som gjordes på anslaget för kommer att återläggas. Regeringen har därtill för avsikt att i budgetpropositionen föreslå att särskilda medel anvisas för kompletterande utbildning för veterinärer med utländsk utbildning. Inom utgiftsområdet ryms också medel för bekämpning av EHEC-smitta. Vidare beräknas för ytterligare sammanlagt tillföras utgiftsområdet för naturvårdsavtal och biotopskydd i skog samt för rådgivning och information till skogsbrukare. lade förslag till en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. I princip föreslås sänkta priser och höjda direktbidrag. Regeringen redovisade sin syn på den framtida politiken i proposition 1997/98:142 Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen. Reformbeslut i ministerrådet väntas , varefter förslagen avses genomföras från . Utgifterna på statsbudgeten för jordbruksstöd kommer sannolikt att påverkas. Regeringen återkommer till med eventuella förslag till anpassning av utgiftsområdesramen för när beslut väl fattats i frågan. Utgiftsområde 24: Näringsliv UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 3 068 3 310 2 870 2 852 2 895 Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export och investeringsfrämjande samt konsumentfrågor. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav ca till näringspolitik, till teknologisk infrastruktur, till konkurrensfrågor, till teknisk forskning och utveckling, till utrikeshandel, export och investeringsfrämjande samt till konsumentfrågor. Inom ramen för regeringens satsning på företagande beräknas utgiftsområdet tillföras för småföretagsutveckling, främst för ökad tillgång på s.k. såddkapital, dvs. kapital till företag som befinner sig i tidiga utvecklingsskeden och som har svårt att finna finansiering på den egentliga riskkapitalmarknaden. För att lyfta fram betydelse för sysselsättning och tillväxt i har tidigare 1 miljard avsatts, den s.k. Östersjömiljarden. Verksamheten har varit framgångsrik och bör fortsätta. Enligt regeringens uppfattning bör ytterligare tillföras under den kommande femårs-perioden, dvs. Vidare beräknas utgiftsområdet tillföras och för ökade insatser för att främja de små och medelstora företagens handel med . Slutligen beräknas 1999 och tillföras utgiftsområdet inom ramen för regeringens IT- satsning (se avsnitt 1.5.2). Avsikten är bl.a. att stimulera utvecklingen av elektronisk handel i och att underlätta för små och medelstora företag att utnyttja IT i syfte att öka konkurrenskraften hos dessa företag, samt att förstärka den hushållsrelaterade miljöinformationen. Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 87 330 97 455 104 118 105 214 105 394 Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav till generellt statsbidrag, till statligt utjämningsbidrag och till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. För att värna kvaliteten i skola, vård och omsorg och för att minska behovet av att höja kommunalskatterna anser regeringen att utgiftsområdet bör tillföras . De i budgetpropositionen aviserade tillskotten om ytterligare vardera ingår i beräkningen av ramen. Tillsammans med de beslutade tillskotten uppgår det sammantagna resurstillskottet till , jämfört med . Utöver detta påverkas utgiftsområdet av vissa regleringar av statliga åtgärder som har kommunalekonomiska effekter (se avsnitt 7). Regeringen bedömde i budgetpropositionen att effekten av det tidigare utlovade s.k. återbetalningsskyddet skatteinkomster skulle uppgå till . Denna bedömning ligger fast och förändrar således inte ramen för . För att motverka skattehöjningar föreslår regeringen att lagen (1996:1061) om minskning i särskilda fall av det generella statsbidraget till kommuner och landsting förlängs med . Innebörden är att om en kommun eller ett landsting fastställer en högre skattesats för än den som gällde för så minskas det generella statsbidraget med ett belopp som motsvarar hälften av den ökning av skattemedel som följer av skattehöjningen. Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m. UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 98 367 103 410 94 989 81 567 73 167 Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på stats- skulden och oförutsedda utgifter. ingår anslaget för provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning (räntenära kostnader). redovisades dessa provisionskostnader under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Överflyttningen innebär att dessa kostnader i likhet med de två andra anslagen under utgiftsområde 26 inte omfattas av det statliga utgiftstaket. beräknas de totala utgifterna till , varav räntor på statsskulden utgör , oförutsedda utgifter och provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning . Beräkningen av statsskuldsräntor redovisas ytterligare i avsnitt 4.3.4. Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska gemenskapen MILJONER KRONOR UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 20 181 21 175 21 650 22 011 22 866 Utgiftsområdet avser avgift till Europeiska unionens allmänna budget (EU-budgeten). beräknas de totala utgifterna till . Den återbetalning av en viss del av avgiften, vilken enligt anslutningsfördraget gjorts till och med , upphör . Därefter betalar full avgift till EU-budgeten. EU-budgeten omfattar Europeiska gemenskapernas samtliga förväntade inkomster och utgifter. Budgeten finansieras huvudsakligen av de s.k. egna medlen, vilka utgörs av avgifter från medlemsländerna. Budgeten beslutas inom ramen för fastställt flerårigt budgettak, s.k. finansiellt perspektiv. Det finansiella perspektivet grundas på rådets beslut om gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euroatom), vilket bland annat anger taket för medlemsländernas finansieringsansvar för budgeten. Det nuvarande beslutet gäller t.o.m. eller tills ett nytt beslut fattas. Det är därför inte av formella skäl nödvändigt att fatta ett nytt beslut om systemet för egna medel , däremot måste ett nytt beslut om finansiellt perspektiv fattas. Taket för egna medel uppgår till av bruttonationalinkomsten (BNI) . Taket fortsätter automatiskt att gälla om inget nytt beslut fattas. Nivån för det finansiella perspektivet ligger dock för på nivån av BNI, dvs. det finns ett utrymme mellan de olika taken. EU- budgeten motsvarar av BNI. Den ram som föreslås för utgiftsområdet grundas på en återhållsam utveckling av EU-budgeten. Om så inte skulle bli fallet ökar den svenska avgiften. Det är alltså avsevärda osäkerheter förknippade med bedömningarna, särskilt . Oaktat bedömningen av utvecklingen för EU- budgeten ökar den svenska avgiften jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen för . Orsaken till ökningen är nivåjusteringar för moms- och BNI-avgifterna grundade på nya utfallssiffror och justerade antaganden om behovet av finansiering via BNI-avgiften. Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 129 704 132 410 130 970 137 591 143 900 Huvuddelen av socialförsäkringssektorn redovisas på statsbudgeten. Vid sidan av statsbudgeten har man redovisat den allmänna tilläggspensionen (ATP), delpensionsförsäkringen samt arbetsskadeförsäkringen. Delpensionsfonden och arbetsskadefonden avvecklas från och med och utgifterna för delpensionsförsäkringen kommer fortsättningsvis att redovisas under ett nytt anslag under utgiftsområde 11. Utgifterna för arbetsskadeförsäkringen kommer fortsättningsvis att redovisas under ett nytt anslag under utgiftsområde 10 (prop. 1997/98:41, bet. 1997/98: SfU8, rskr 1997/98:153). I regeringens proposition 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension m.m. presenteras förslag till lag-ändringar i denna del. uppgår de totala utgifterna enligt budgetpropsitionen till . Allmän tilläggspension utges i form av ålderspension, förtidspension, efterlevandepension till vuxna samt barnpension. Administrationskostnaderna finansieras inom systemet. De totala utgifterna för allmän tilläggspension uppgår enligt budgetpropositionen till ca . Ramen har justerats med anledning av förslaget om höjning av det reducerade basbeloppet (se utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt avsnitt 4.6). 4.6 Uppräkning av basbeloppet och fastställande av bastal för bas- beloppet respektive det förhöjda basbeloppet samt höjning av det reducerade basbeloppet Regeringens förslag: Basbeloppet för och framåt skall beräknas utifrån hela förändringen av det allmänna prisläget som skett året före det år som basbeloppet avser. Det bastal som skall användas vid beräkningen av basbeloppet skall därvid vara 36 396. Även vid beräkning av det förhöjda basbeloppet skall förändringen av det allmänna prisläget som skett året före det år som det förhöjda basbeloppet avser användas. Bastalet för det förhöjda basbeloppet skall därvid vara 37 144. Dessa regler skall tillämpas första gången vid beräkningen och fastställandet av basbeloppen avseende . Skälen till regeringens förslag: Basbeloppet och det förhöjda basbeloppet fastställs av regeringen. Som ett led i arbetet med saneringen av statens finanser, i enlighet med den ekonomisk-politiska propositionen (prop. 1994/95:25), begränsades uppräkningen av basbeloppet . Storleken av uppräkningen knöts till storleken av statens budgetunderskott. Uppräkning begränsades därvid till av prisförändringen då budgetunderskottet översteg och till då budgetunderskottet understeg men översteg på årsbasis. Då underskottet understeg skulle basbeloppet enligt de då fastlagda principerna räknas upp med hela prisförändringen. Uppskrivningen av basbeloppet för beror enligt dessa principer på utfallet för . Eftersom budgetunderskottet för understeg 50 miljarder bedömer regeringen att basbeloppet för och tills vidare bör räknas upp med den fulla prisförändringen. Bastalet för beräkningen av basbeloppet bör därvid vara 36 396. Bastalet för det förhöjda basbeloppet bör vara 37 144 och uppräkningen ske med utgångspunkt i det allmänna prisläget . I detta sammanhang kan även nämnas att regeringen i proposition 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension föreslår en ändring av namnet på basbeloppet respektive det förhöjda basbeloppet till prisbasbelopp respektive förhöjt prisbasbelopp. Regeringens förslag: Beräkning av folk- och tilläggspension i form av ålderspension, förtidspension, efterlevandepension och barntillägg enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott, delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring skall för ske utifrån basbeloppet minskat med en procent och utifrån basbeloppet. Samma minskning föreslås även gälla vid beräkning av särskilda grundavdraget enligt kommunalskattelagen (1928:370) och vid skyldigheten att lämna självdeklaration enligt lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Skälen till regeringens förslag: I den uppgörelse som träffades mellan den dåvarande regeringen och det socialdemokratiska arbetarepartiet, med mål att stabilisera den svenska ekonomi i ett akut statsfinansiellt läge, beslutades om sänkta ersättningsnivåer inom pensionsområdet (prop. 1992/93:116). Sänkningen genomfördes genom att ersättningsnivåerna inom pensionsområdet beräknades utifrån basbeloppet minskat . Regeringen konstaterar nu att den svenska ekonomin har stabiliserats. Budgetunderskottet har sjunkit och det beräknas uppstå överskott i statens budget . Regeringen anser sig därför nu ha möjlighet att föreslå att ersättningsnivåerna 1999 skall beräknas utifrån basbeloppet minskat med en procent och utifrån det fulla basbeloppet. Regeringens förslag innebär att pensionerna kommer att höjas med drygt en procent och med ytterligare ungefär en procent . För en pensionär med folkpension och pensionstillskott innebär detta en höjning med både och , förutom den höjning som sker genom värdesäkringen genom basbeloppet. 4.7 Vissa ändringar av redovis- ningen på statsbudgeten har godkänt regeringens förslag till riktlinjer om att bruttoredovisning skall tillämpas enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten på arbetsskadeförsäkringen och delpensionsförsäkringen från och med (prop. 1997/98:41, bet. 1997/98:SfU8, rskr. 1997/98:153). Riktlinjerna innebär att delpensionsfonden och arbetsskadefonden skall avvecklas.