prop · GL031D23 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens överväganden Miljöprogrammet för jordbruket Ett miljöprogram för jordbruket har utarbetats i enlighet med beslut (prop. 1994/95:75, bet. 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126) och verkar i full omfattning . Nivån på miljöersättningsprogrammet höjdes ytterligare . Inom programmet erbjuds jordbrukare att göra miljöåtaganden för vilka de kompenseras för den kostnad eller det inkomstbortfall som åtagandet innebär. Programmet har utformats i linje med de svenska miljömålen för jordbruket. Miljöprogrammet omfattar en rad olika miljöåtgärder för bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald och kulturmiljövärden, insatser inom miljökänsliga områden och främjande av ekologisk odling. Även informations-, utbildnings- och rådgivningsinsatser för jordbrukare och skogsägare med jordbruksmark omfattas. Den totala kostnadsramen för miljöprogrammet som tilldelats i anslutningsfördraget med EG omfattar inklusive i medfinansiering från EG. Program för skogliga åtgärder inom jordbruket Ett program för skogliga åtgärder inom jordbruket har utarbetats i enlighet med beslut (prop. 1995/96:76, bet. 1995/96:JoU7, rskr. 1995/96:100) och verkar nu i full omfattning. Programmet har utformats i linje med miljömålen för jordbruket och skall bl.a. bidra till att främja den biologiska mångfalden. Av de årliga utgifter som belastar anslaget avser skogsbruksåtgärder i jordbruket och anläggningsstöd för energiskog. Resultatinformation , och har på regeringens uppdrag utvärderat miljöersättningsprogrammet för jordbruket. Utvärderingen innehåller värdefulla förslag till förändringar av miljöprogrammet. En mer ingående analys av programmets kvalitativa aspekter på miljön har dock inte varit möjlig att genomföra på detta stadium. Av utvärderingen och remissbehandlingen av densamma framgår att administrativa förenklingar så långt möjligt bör genomföras, främst inom delprogrammet för bevarande av biologisk mångfald och kulturvärden, utan att miljöambitionerna sänks. En ökad satsning på åtgärder inom delprogrammet för åtgärder inom miljökänsliga områden kan motiveras mot bakgrund av att reduktionsmålet för kväveläckaget inte nåtts. Satsningarna på utbildning och information inom miljöersättningsprogrammet har visat goda resultat och bör därför bibehållas på en fortsatt hög nivå. Regeringen behandlar utvärderingen i sin helhet i propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2). Regeringen föreslog i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1) en utökning av miljöprogrammet med . Hälften av detta belopp har avsatts av nationella medel och motsvarande medfinansiering erhålls från EG:s budget. godkände kommissionen ett nytt program för minskat kväveläckage genom flerårig vallodling. Syftet med programmet är att stödja och stimulera vallproduktionens miljöfördelar avseende bl.a. växtnäringsläckage och kretsloppsanpassning av jordbrukets driftsformer. Slutsatser Regeringen aviserade i vårpropositionen (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:118) en ytterligare utbyggnad av miljöprogrammet med varav erhålls från EG. Detta innebär att hela den ram på ca som avsattes i medlemskapsförhandlingarna kommer att utnyttjas. Ett utökat miljöprogram främjar miljöanpassningen av jordbruket och dess positiva inverkan på natur- och kulturmiljön och förstärker därigenom åtgärder för att förbättra sektorns konkurrenskraft. Ett utökat miljöprogram ökar återflödet från EU. Utbyggnaden av programmet avses ske . Vid utformandet av det utökade programmet har hänsyn bl.a. tagits till behov av ytterligare medel för att öka måluppfyllelsen i det befintliga programmets olika delar genom att höja ersättningsnivåerna och behovet av att utöka arealmålen för olika åtgärder. Behovet av nya miljöåtgärder som förstärker jordbrukets omställning till ekologisk hållbar produktion och dess positiva inverkan på natur- och kulturmiljön har särskilt beaktats. Regeringen har i propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2) lämnat förslag om utformningen av det utökade miljöprogrammet. Förslagen tillmötesgår önskemål om ett program för resurshushållande konventionellt jordbruk (prop. 1994/95:75, bet. 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126) och om att frågan om betesdjurens fördelning i odlingslandskapet beaktas (prop 1996/97:1, bet. 1996/97:JoU1, rskr. 1996/97:113, 114). Miljöprogrammet är baserat på frivilliga åtaganden av enskilda jordbrukare. Enligt regeringens bedömning kommer detta att leda till att anvisade medel under anslaget inte kan utnyttjas i sin helhet 1998. Inom ramen för anvisade medel bör därför åtgärder kunna vidtas dels för att effektivisera hanteringen av ersättningarna, dels för att den administrativa hanteringen så långt möjligt skall garantera ett fullt utnyttjande av fastställd ram och genomförandet av miljöprogrammet. Som tidigare nämnts skall en översyn göras av den svenska administrationen av EG:s jordbrukspolitik. Ökningen av anslaget för den svenska delen av miljöstödet finansieras inom ramen för regeringens satsning på småföretag i enlighet med redovisningen ekonomiska vårproposition. Regeringen bedömer anslagsbehovet till 1 för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. Från EG-budgeten finansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket Därav 1996 Utgift 421 859 Utgifts - progno s 823 900 1998 Förslag 1 427 500 1999 Beräkna t 1 427 500 2000 Beräkna t 1 427 500 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget har därutöver minskats med i tilläggsbudget. Under anslaget anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av kompletterande åtgärder inom jordbruket. Medfinansieringen från EG ökar med med anledning av att den nationella finansieringen av miljöprogrammet ökar med motsvarande belopp. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår tyder på ett underutnyttjande på . Anledningen är att utbetalningen av miljöstöd till flerårig vallodling för beräknas ske först . Det innebär att ersättningen 1997 och kommer att utbetalas vilket förutsätter ett anslagssparande på . Förklaringen till att underutnyttjandet underskrider är att EG i efterhand ersatt för utbetalda medel till och landskapsvård enligt de tidigare ersättningsprogrammen för bevarande av odlingslandskapet. Detta ökar belastningen på anslaget och minskar i motsvarande mån belastningen på anslaget B 12. Regeringens överväganden Resultatinformation Med hänvisning till vad regeringen har anfört under anslaget B 12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av kompletterande åtgärder inom jordbruket. Den nationella finansieringen av vissa informations-, rådgivnings- och utbildningsinsatser för skogsägare med jordbruksmark sker delvis över anslaget H 1. föreslås för EG:s medfinansiering avseende stöd till vitaliseringsgödsling av försurningsdrabbad skogsmark. Detta ingår som en del i det svenska programmet för stöd till skogsbruksåtgärder enligt rådets förordning (EEG) nr 2080 av om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket. Motsvarande nationell finansiering sker över anslaget H 4 Insatser för skogsbruket. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till 1 för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. Arealersättningar och djurbidrag m.m. Därav 1996 Utgift 4 622 085 Utgifts - progno s 4 558 000 1998 Förslag 4 850 000 1999 Beräkna t 4 850 000 2000 Beräkna t 4 850 000 Beloppen anges i tusental kronor. Från anslaget utbetalas direktbidrag i form av arealersättning, djurbidrag m.m. Anslaget är obligatoriskt och finansieras helt från EG-budgeten. Arealersättning lämnas för odling av spannmål, oljeväxter, baljväxter och oljelin. Ett villkor för ersättning är att tas ur livsmedels- eller foderproduktion. Vidare finns arealbaserade ersättningssystem för bl.a. spånadslin, odling av vicker m.m. gäller att skall tas ur produktion. Samma procentsats kommer att gälla för . Det totala bidraget är begränsat till en maximiareal, kallad basareal. För svenskt vidkommande uppgår denna till drygt 1,7 miljoner ha. Den areal som ingick i det svenska omställningsprogrammet ingår i basarealen. För att få ersättning från EG måste sådan areal dock tas ur omställningsprogrammet. För oljeväxter finns en särskild basareal, som för vidkommande är 137 000 ha. Följande stödbelopp per hektar kan beräknas: GRÖDOR ANTAL HEKTAR GENOMSNITTLI GT STÖDBELOPP Spannmål 1 300 /ha Baljväxter 35 /ha Uttagen areal 250 /ha Oljelin 10 /ha Oljeväxter 60 /ha Djurbidrag lämnas för am- och dikor, handjur av nöt samt för tackor och getter. Bidraget baseras på tilldelade bidragsrätter. har tilldelats följande bidragsrätter: DJUR BIDRAGSRÄTTE R BIDRAG FRÅN EG Am- och dikor 155 /ko Handjur, 10 mån. 226 328 /djur Tackor /tacka För tackor räknas bidraget fram med utgångspunkt i marknadspriset som fastställs . beräknas detta bli per tacka. Ett kalvslaktbidrag har införts som en temporär lösning för att minska mängden nötkött på marknaden. Detta bidrag utgår för tidigarelagd slakt av kalvar med 50 80 ecu per djur. För producenter med en förhållandevis låg djurtäthet per hektar foderareal kan ett extra bidrag utgå, s.k. extensifieringsbidrag. Detta bidrag finns med två nivåer: per djur respektive per djur. Regeringens överväganden Resultatinformation utnyttjades av den totala basarealen, dvs. arealen odlades med ersättningsberättigade grödor eller var uttagen ur livsmedels- eller foderproduktionen. beräknar att den areal som ersättning söks för kommer att ligga kvar på denna nivå . Regeringen beräknar anslagsposten arealersättning inklusive ersättning för uttagen areal till 4 . Utnyttjandegraden av bidragsrätterna förväntas öka för jämfört med /96. beräknas därför på en full utnyttjandegrad motsvarande . Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till 4 för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Därav 1996 Utgift 653 257 Utgifts - progno s 1 417 000 1998 Förslag 2 000 000 1999 Beräkna t 2 000 000 2000 Beräkna t 2 000 000 Beloppen anges i tusental kronor. Under anslaget finansieras kostnader för intervention, stöd i form av produktions- och konsumtionsbidrag samt exportbidrag i enlighet med . Anslaget är obligatoriskt och finansieras från EG-budgeten till alla delar utom vissa s.k. tekniska kostnader uppkomna till följd av offentlig lagring som är högre än den schablonersättning som ersätts av EG. Dessa merkostnader regleras under anslaget B 16 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. Utfallet är beroende av flera svårkontrollerbara och oförutsägbara faktorer. Ett exempel är överskottssituationer som uppkommer inom gemenskapen, en annan faktor är differensen mellan hemmamarknads- och världsmarknadspris. Ytterligare ett exempel är att en starkare svensk valuta skulle kunna innebära att den svenska marknaden blir mer attraktiv för exportörer från övriga medlemsländer. Detta kan leda till större överskott på den svenska marknaden, vilket får direkta effekter på hur mycket som måste betalas ut som exportstöd och i form av olika interventionsåtgärder i . Vidare utgår stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsstöd för olika produkter. Exportbidrag lämnas för att täcka skillnaden mellan gemenskapspris och världsmarknadspris och möjliggöra export till tredjeland. Det är EG- kommissionen som bestämmer storleken på bidraget. Den stora skillnaden mellan anslag och utgift för /96 beräknat och anslag för beror på att ett flertal av stödsystemen togs i bruk senare än beräknat. Skillnaden mellan anslagna medel och utgiftsprognos för beror huvudsakligen på gynnsamma världsmarknadspriser. Regeringens överväganden Resultatinformation Offentlig lagring Intervention av spannmål beräknas svara för de största utgifterna under anslagsposten, . Avgörande för anslagsbelastningen torde vara årsmånsvariationer inom landet såväl som inom andra medlemsstater samt marknadsutvecklingen. Av betydelse är också utvecklingen av kronans värde gentemot övriga valutor. Utgifter för offentlig lagring ersätts i efterhand från . Övrig intervention De största utgiftsposterna vad gäller övrig intervention rör stöd vid förbrukning, t.ex. för mjölk och mejeriprodukter till skolbarn och till framställning av konditorivaror samt för socker och stärkelse som används i industrin, samt lagerersättning avseende socker. Utgifter för offentlig lagring ersätts i efterhand från . Exportbidrag Den största posten i denna del, för , beräknas för exportbidrag för obearbetade produkter. Till följd av framgångsrika exportsatsningar av svenska företag förväntas bidragen för export av bearbetade produkter öka till ca . Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till 2 för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. Därav 1996 Utgift 29 064 Utgifts - progno s 89 000 1998 Förslag 80 000 1999 Beräkna t 80 000 2000 Beräkna t 80 000 Beloppen anges i tusental kronor. Under anslaget redovisas de räntekostnader som uppstår för staten till följd av att ersättningen från erhålls i efterskott. Anslaget får även belastas med eventuella finansiella sanktioner och straffavgifter kan komma att ålägga . Anslaget får tillföras kursvinster och belastas med kursförluster som uppstår till följd av att medlemsstaten bär kursrisken inom samt belastas med s.k. tekniska kostnader för offentlig lagring i den mån ersättning inte erhålls från EG-budgeten. Vid ett omvänt förhållande, dvs. om EG:s schablonersättning överstiger de faktiska kostnaderna, tillförs anslaget medel från inkomsttitel Övriga bidrag från . En jämförelse mellan budget och utgiftsprognos visar på en lägre belastning på anslaget än beräknat. Detta beror på en initial svårighet att uppskatta i vilken utsträckning jordbrukarna skulle komma att utnyttja möjliga ersättningar, en tämligen låg räntenivå och att inte varit föremål för finansiella sanktioner. Regeringens överväganden Resultatinformation Ersättningar för stöd som finansieras från jordbruksfondens garantisektion men som förskotteras från statsbudgeten avräknas i princip inom 1 1/2 2 månader. De stöd som är aktuella är arealersättningar och ersättning för uttagen areal, djurbidrag, intervention, produktions- och konsumtionsstöd m.m. samt miljöersättningar. För de stöd som betalas ut från jordbruksfondens utvecklingssektion gäller två olika metoder. För mål 5a, utom stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter, förskotterar EG medlemsstaten av jordbruksfondens utvecklingssektions andel av stödet och avräkning sker för avslutat kalenderår. För stödet till bearbetning och avsättning betalar EG av sin andel i förskott och resterande då stödberättigade kostnader motsvarande beloppet för ett kalenderår enligt finansieringsplanen betalats ut. Anslaget har belastats innevarande år med den straffavgift ålade att betala för den överlagring av ris som skedde till följd av EU-medlemskap. Prognosen bygger på en kalkylränta på . Skulle räntesatsen ändras påverkar detta också anslagets belastning. Genom att ökade resurser tillförs jordbruksadministrationen för bl.a. kontroll av utbetalda bidrag minskar risken för finansiella sanktioner. Regeringen bedömer därför att anslaget kan minskas med nästan . Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. Därav 1996 Utgift - Utgifts - progno s 98 000 1998 Förslag 17 000 1999 Beräkna t 17 339 2000 Beräkna t 17 686 Beloppen anges i tusental kronor. Ett nytt anslag på har anvisats på tilläggsbudget . Anslaget uppfördes på statsbudgeten för att täcka investeringskostnader för den digitala blockdatabas varpå de arealbaserade EG-stöden beräknas. Denna digitaliserade ekonomiska karta skall vara i bruk i hela landet fr.o.m. ingången av . Den kartavgift som skall finansiera kostnader uppkomna under anslaget kommer enligt förordningen (1997:183) om kartavgift i ärenden om jordbruksstöd att gälla stödansökningar inlämnade . Regeringens överväganden Resultatinformation Fr.o.m. skall kostnaderna för ajourhållning m.m. av blockdatabasen belasta anslaget. Dessa kostnader beräknas uppgå till . Finansiering av kostnaderna för investeringar och ajourhållning sker genom att intäkterna från kartavgiften inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten. Avgifterna beräknas ge full kostnadstäckning. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven med utgångspunkt anslagsnivå Omfattning/ändamål Inom EU är fisket av stor betydelse. EU är världens största marknad för fiskprodukter. Antalet yrkesfiskare uppgår till ca 270 000. För fiskesektorn har EU utvecklat en gemensam fiskeripolitik som omfattar fiskerinäringens samtliga delar, från havet till konsumenten. Den gemensamma fiskeripolitiken kan indelas i områdena resurs-, struktur- och marknadspolitik samt internationella relationer på fiskets område. En ny översyn av den gemensamma fiskeripolitiken, den föregående skedde 1992/93, är planerad . Regeringen avser att aktivt delta i reformeringen av EG:s fiskeripolitik, bl.a. genom att driva frågor om ökad regional förvaltning. Det svenska fisket ger arbetstillfällen och inkomster till framför allt kustsamhällena. Totalt sysselsätts direkt i fiskerinäringen ca 8 000 personer. Vidare skapas sysselsättning i angränsade näringar såsom bl.a. förpacknings- och varvsindustrin. Till detta kommer den sysselsättning som skapas genom fisketurismen. är central förvaltningsmyndighet för förvaltning av fiskresurserna, vilket omfattar fiskerinäringen, vari ingår vattenbruket, beredningsindustrin och fritidsfiske. Vidare är fiskevård ett väsentligt område. skall även främja forskning och bedriva utvecklingsverksamhet på fiskeområdet. Antalet årsarbetskrafter uppgick /97 till 236 stycken. uppgick verkets totala verksamhetskostnader till , varav finansierades med anslagsmedel. På regional nivå arbetar länsstyrelserna med fiskefrågor, bl.a. med frågor som rör EG:s strukturstöd inom mål 5a (vattenbruk, beredningsindustri och infrastruktur) samt med fiskevård. Antalet årsarbetskrafter sysselsatta med fiskefrågor uppgick /97 till ca 69 stycken. Fiskeområdet står för en liten andel av länsstyrelsernas totala verksamhetskostnader, i genomsnitt . Totalt satsade länsstyrelserna under /96 ca på fiskeområdet. satsar av myndighetens totala budget inom området övervakning av fiske. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 192,2 146,7 221,7 193,4 190,3 191,8 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Den kraftiga utgiftsökningen för hänför sig till att strukturstöd om ca , beslutat under /96, inte utbetalats förrän under . Detta belopp fördes upp på tilläggsbudget för (prop. 1996/97:150). Större förändringar Arbetet med en anpassning till EG:s gemensamma fiskeripolitik har präglat /96. Detta arbete har medfört ett antal större förändringar, bl.a.: ett strukturprogram för den svenska fiskerinäringen har fastställts efter godkännande av EU- kommissionen, riktlinjer för en flerårig utvecklingsplan för den svenska fiskeflottan har antagits, kontroller till sjöss och vid landning av fångst byggts ut, deltagande i EU:s beslutande organ. Med stöd av regeringens bemyndigande har en särskild utredare tillkallats för översyn av fiskeriadministrationen m.m. (dir. 1996:97). Utredningens uppdrag, som skall vara slutfört , skall mot bakgrund av EU- medlemskapet koncentrera sitt arbete till två huvudområden: 1. Översyn av fiskeriadministrationen, särskilt . Åtgärder för en effektiviserad forsknings- och utvecklingsverksamhet. Regeringen avser att återkomma till när utredaren har avgett sitt förslag. För minskades anslag med , vilket motsvarar en minskning på av verkets förvaltningsanslag. Besparingen har huvudsakligen skett genom neddragning av personal. Enligt regleringsbrev för får inte ta resurser för EG-relaterade uppgifter i anspråk för eventuella omprioriteringar. Prioriteringar Verksamheter som är särskilt prioriterade för är att: utforma och driva svenska ståndpunkter inom EU, förbättra fiskekontrollen, öka insatserna på fiskevårdens område, genomföra den av för antagna internationella aktionsplanen för den vilda Östersjölaxen. Resultatbedömning och slutsatser Effektmålen för den svenska fiskeripolitiken är att verka för en ansvarsfull hushållning med fiskresurserna så att: de ger en god långsiktig avkastning, den biologiska mångfalden bevaras, konkurrenskraftiga företag utvecklas, tillgången på fisk av god kvalitet till fördel för konsumenterna säkras, allmänhetens fiskemöjligheter ökas. Målen för den svenska fiskeripolitiken är identiska med effektmålen för . Regeringen bedömer att med sitt arbete verksamt har bidragit till att uppnå effektmålen. På regional nivå är länsstyrelserna viktiga aktörer. Effektmålen för länsstyrelsernas arbete på fiskeområdet är att: medverka till en ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna, medverka till utveckling av konkurrenskraftiga företag inom fiskerinäringen. Regeringens bedömning är att länsstyrelsernas insatser har bidragit till att uppnå de två målen. och länsstyrelserna utvecklar ett gemensamt system för redovisning och uppföljning av myndigheternas insatser på fiskeområdet. Enligt regeringens uppfattning är det angeläget att utvecklingsarbetet fortgår så att en sammanfattande resultatredovisning utvecklas. Statsbudgetens anslag till fiskevården har under en lång följd av år varit relativt oförändrat. För uppgår det till . har bidragen främst använts till bildande av fiskevårdsområden, fisketillsyn, biotopvård och andra fiskevårdande åtgärder inklusive bevarande av den biologiska mångfalden. En allmän fiskevård ingår som en del i ansträngningarna för att bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. Vägledande för detta arbete är en god miljö, effektiv användning och en hållbar försörjning. Det är av grundläggande intresse att långsiktiga åtgärder av bestående karaktär prioriteras. Enligt regeringens bedömning finns det behov av kraftfulla åtgärder främst i allmänna vatten. För del har EU-arbetet ställt nya krav varför verket för /96 tilldelades extra medel om . Medlen har använts till bl.a. uppbyggnaden av tekniska system för kontroll. Ytterligare insatser krävs emellertid inom kontrollområdet. EU:s finansiella instrument för att uppnå sina strukturpolitiska mål på fiskets område är Fonden för Fiskets utveckling (FFU). De mål som har lagts fast för FFU är att: bidra till att uppnå en varaktig balans mellan resurser och deras utnyttjande, stärka utvecklingen av ekonomiskt livskraftiga företag inom sektorn, förbättra marknadsutbudet och förädlingsvärdet för fiskets och vattenbrukets produkter. Målen för FFU korresponderar med effektmålen för den svenska fiskeripolitiken. FFU finansierar den del av fiskets strukturstöd som hör till mål 5a och gemenskapsinitiativet PESCA. Regionalfonden och socialfonden medfinansierar åtgärder inom PESCA. Mål 5a avser bl.a. modernisering och omstrukturering av fiskesektorn, under det att PESCA-programmet syftar till att minska de sociala och ekonomiska konskvenserna av omstruktureringen inom fiskerinäringen. Beslut om stöd till mål 5a-åtgärder har meddelats . PESCA- programmet startade något . Kommissionen godkände det svenska programmet . Den korta tid som strukturprogrammen pågått försvårar en resultatbedömning. Beträffande stöd till mål 5a-åtgärder, vilket står för den huvudsakliga delen av strukturstödet, kan konstateras att investeringsviljan inom fiskerinäringen genomgående varit hög. Utfallet för /96 visar att av de tillgängliga medlen från har tagits i anspråk. Nationell och privat medfinansiering är en förutsättning för att utnyttja de medel som finns avsatta från FFU. Stödet under budgetåret har huvudsakligen beviljats till åtgärder längs . Av totalt beviljat stöd under /96 svarade för . Investeringarna på syd- och ostkusten har varit av mindre omfattning och ligger proportionellt under dessa områdens andel av fisket. bör därför fortsätta arbetet med att undersöka möjliga åtgärder för att främja ytterligare investeringar längs syd- och ostkusten.