prop · GL03150D1 · 1998-01-01 00:00:00 — Resultatet är att den femtedel av hushållen som har det bäst ställt har bidragit av budgetsaneringen. Den femtedel av hushållen som har det sämst ställt har bidragit . Ur ett jämställdhetsperspektiv har kvinnor och män bidragit med ungefär lika mycket. Regeringen är trots detta väl medveten om att saneringen av de offentliga finanserna har inneburit påfrestningar för många människor. Finanspolitiken Målet efter 1998 skall vara ett överskott i de offentliga finanserna. Det finns en rad orsaker till att bör ha ett ambitiöst mål för de offentliga finanserna: Den offentliga skulden kan amorteras av. Med en stor skuld blir känsligt för räntevariationer på de internationella kapitalmarknaderna. Den största utgiftsposten i den svenska statsbudgeten är räntorna på statsskulden som 1998 beräknas till . Med ett överskott i de offentliga finanserna i ett normalt konjunkturläge finns det en marginal att aktivt motverka konjunkturavmattningar utan att underskottet hotar att bli för stort och utlösa en ränteuppgång. måste rusta för framtiden. Andelen äldre kommer en bit in att öka. Den offentliga sektorn måste då vara stark nog för att möta denna utveckling. Situationen är inte unik för , men eftersom har höga ambitioner för den offentliga välfärden, måste också ha höga ambitioner för den offentliga sektorns finansiella styrka. En hög nivå på sparandet möjliggör en hög investeringsnivå utan att får underskott i betalningarna med andra länder. Därmed kan höga internationella skuldsättning minskas som produktionskapaciteten kan höjas. Ett högt offentligt sparande bidrar till ett högt nationellt sparande, vilket har en positiv inverkan på långsiktiga tillväxtmöjligheter. Ett genomsnittligt överskott på av BNP Efter överläggningar med konkretiserade regeringen överskottskravet för tiden till ett långsiktigt mål om ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Som en konsekvens av detta beräknas den offentliga nettoskulden som andel av BNP att försvinna omkring . TABELL 1.5 OFFENTLIGA FINANSER PROCENT AV BNP 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Inkomstkvot 65,2 61,9 61,6 60,5 59,7 59,6 63,7 62,8 62,5 60,8 60,1 59,7 Skattekvot 55,8 52,8 51,1 50,2 49,8 49,9 54,1 54,2 53,9 52,9 52,4 52,3 Utgiftskvot 61,0 63,0 69,4 72,8 70,0 67,3 65,8 63,9 61,0 60,0 57,7 56,1 Statsskuldsräntor 4,5 4,4 4,7 5,5 6,3 6,5 6,6 6,1 5,3 5,0 4,2 3,8 Finansiellt sparande 4,2 -1,1 -7,8 -12,3 -10,3 -7,8 -2,1 -1,1 1,6 0,8 2,3 3,5 Statens lånebehov (mdkr) 1 25 75 150 242 185 138 21 6 -1 -6 -24 -31 Nettoskuld1 -8,2 -5,3 4,8 11,0 21,9 23,6 20,3 21,7 20,0 18,1 15,8 13,1 Statsskuld1 45,5 47,9 61,1 78,3 84,0 84,0 83,6 82,4 78,6 74,7 69,9 65,4 Konsoliderad bruttoskuld 43,8 53,0 67,1 76,0 79,3 78,0 77,2 76,9 74,3 71,0 66,8 62,9 Källor: och 1 Vid överskott motsvarade de budgetpolitiska målen . Överskottsmålen , 2000 och 2001 Som en gradvis anpassning till det långsiktiga målet skall de offentliga finanserna uppvisa överskott motsvarande av BNP 1999, år 2001. Målen gäller vid den tillväxt som kalkylerades ekonomiska vårproposition. Om tillväxten av konjunkturmässiga skäl väsentligt skulle avvika från denna skall motsvarande avvikelse från de angivna målen tolereras. Om tillväxten av konjunkturmässiga skäl blir väsentligt högre bör det offentliga överskottet bli högre. På samma sätt bör det offentliga överskottet bli lägre om tillväxten av konjunkturmässiga skäl blir väsentligt lägre. Lönebildningen spelar dock en avgörande roll. Om löneökningstakten i den svenska ekonomin överstiger vad arbetsmarknadens parter har kommit överens om, inklusive den av parterna angivna löneglidningen, kommer tillväxten i den svenska ekonomin med all sannolikhet att bli lägre än den beräknade. Detta är i så fall ett strukturellt problem, inte ett konjunkturellt. Statsskulden Statsskulden växte kraftigt första år. Räntekostnaderna för statsskulden utgör den största posten i statsbudgeten. Mot bakgrund av statsskuldsförvaltningens ökade betydelse överlämnar regeringen en proposition om statsskuldspolitiken till . I propositionen föreslås att målet för statsskuldspolitiken skall vara att långsiktigt minimera kostnaderna för statens upplåning. Steget in De offentliga finanserna fortsätter att utvecklas mer positivt än vad som tidigare antagits och framåt. Huvudorsaken är att utgifterna blir lägre än väntat. Det har därmed skapats ett utrymme för ytterligare offensiva åtgärder. Regeringen föreslår därför att ytterligare resurser tillförs skolan, vården och omsorgen. En nivåhöjning av statsbidraget till kommunerna görs med . Dessutom föreslås en kraftsamling inom sex framtidsområden som är av stor vikt för den svenska tillväxten och sysselsättningen: Kunskap och kompetens, Delaktighet i informationssamhället, Hållbara ett föregångsland , Företagande, Europeiskt samarbete och Ett för alla. Samtliga dessa åtgärder är fullt beaktade i beräkningarna av de offentliga finanserna. Även tidigare framlagda propositioner, t.ex. de om transportpolitik, bostadspolitik och tandvårdsförsäkring, är fullt beaktade i beräkningarna. De budgetpolitiska målen fortsätter därmed att vara styrande för budgetpolitiken. TABELL 1.6 NYA ÅTGÄRDER MILJONER KRONOR 1999 2000 2001 Framtidsområden Kunskap och kompetens 1 Delaktighet i informationssamhället 400 600 800 Hållbara ett föregångsland 125 200 2 200 Företagande 1 780 2 070 1 780 Europeiskt samarbete 1 050 1 050 1 050 Ett för alla 350 350 800 Summa 4 735 5 370 8 090 Tandvårdsförsäkring 500 500 500 Bostadspolitisk proposition och byggstimulanser 990 1 100 200 Frysning av taxeringsvärden 810 490 420 Äldreproposition 300 300 300 Pensioner 1 420 2 980 3 090 Rättsväsendet 200 250 300 Bistånd 204 Kommuner 4 000 4 000 4 000 Övriga åtgärder 540 370 1 085 Summa 8 760 9 990 10 099 Totalt före finansiering 13 495 15 360 18 189 Avgår finansiering 3 875 4 105 4 380 varav utgiftsminskningar 1 875 1 905 2 180 nytt skalsteg i inkomstskatten 2 000 2 200 2 200 TOTALT 9 620 11 255 13 809 Efter dessa förslag uppvisar de offentliga finanserna ett överskott på av BNP 1999. Detta överstiger de av fastlagda målen om balans 1998 och ett överskott på av BNP 1999. Av överskottet 1998 är emellertid endast bokföringsmässigt, och avser bolagiseringen av AP- fondens fastigheter. Resterande skillnader mot målen 1998 gör att kan påbörja en amortering av statsskulden i syfte att stärka politikens möjligheter och minska statens räntekostnader. beräknas överskotten i de offentliga finanserna till respektive av BNP. Även dessa år överträffas därmed de budgetpolitiska målen som är år 2001. Beräkningen är dock förhållandevis osäker och är betingad bl.a. av en väl fungerande lönebildning. Att redan nu inteckna dessa beräknade överskott vore att underminera den budgetsanering som har genomförts. Risken skulle öka för att regeringen senare skulle tvingas återkomma till med förslag om nedskärningar och skattehöjningar. Vid ett flertal tillfällen har riksdag och regering tecknat in ett framtida budgetutrymme utan att kunna infria förväntningarna om vare sig budgetutfall eller reformer. De mest flagranta felbedömningarna gjordes . Utgiftstaket Den nya budgetprocessen innebär att regeringen i samband med vårpropositionen presenterar förslag till nominella utgiftstak framåt. De av tidigare beslutade statliga utgiftstaken ligger fast. Utgiftstaket föreslås bli . Detta motsvarar av BNP. Därmed fortsätter de statliga utgifterna att minska som andel av BNP. Pensionsreformen Regeringen lägger även fram propositioner om det reformerade ålderspensionssystemet (prop. 1997/98:151 och prop. 1997/98:152). Förslagen i dessa propositioner bygger på den uppgörelse som 1994 slöts mellan socialdemokraterna och de fyra borgerliga partierna. Ålderspensionssystement spelar en avgörande roll för medborgarnas välfärd och det är av största vikt att reglerna är pålitliga. Det är därför en framgång att det råder en bred politiskt enighet om utformningen av detaljerna i det nya ålderspensionssystement. De nya reglerna för pensionsberäkning förenar krav på rättvisa och effektivitet som det i finansiellt avseende ger ett mer stabilt system än dagens. Den svenska pensionsreformen innebär långtgående förändringar och har uppmärksammats i omvärlden. Som ett av de första länderna genomför nu den förändring som är nödvändig för att det allmänna pensionssystemet skall kunna upprätthållas och klara vad det utlovar i då antalet pensionärer ökar. Regeringen fortsätter arbetet med att modernisera trygghetssystemen. 1.3.2 Stabila priser En grundval för den samlade ekonomiska politiken är att prisstabilitet är en förutsättning för en framgångsrik ekonomisk utveckling. Hög inflation försämrar förutsättningarna för en uthålligt hög tillväxt och därmed också för en stabilt hög sysselsättning. Stabila priser skapar en god grund för en väl fungerande lönebildning. Hög inflation minskar möjligheterna till en god fördelningspolitik och en rättvis fördelning av tillgångar och inkomster. Den övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. bedriver penningpolitiken självständigt och riksbanksfullmäktige har definierat prisstabilitet som att den årliga ökningen av konsumentprisindex skall begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stöder penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. ställning stärks För att stärka trovärdigheten för prisstabiliteten har regeringen lämnat en proposition till som grundar sig på en fempartiöverenskommelse om penning- och valutapolitiken: ges ett överordnat mål för sin verksamhet vilket läggs fast i lag. Målet för penningpolitiken skall vara att upprätthålla ett fast penningvärde. Eftersom är en myndighet under har banken därutöver en skyldighet att stödja den allmänna ekonomiska politiken, bl. a. i syfte att främja en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning, i den mån detta inte strider mot prisstabilitetsmålet. I regeringsformen tas in ett förbud för varje myndighet att ge instruktioner till i frågor som rör penningpolitik. En motsvarande bestämmelse om att en ledamot av direktionen inte får söka eller ta emot instruktioner när hon eller han fullgör penningpolitiska uppgifter tas in i riksbankslagen. Riksbankschefen får en stärkt ställning genom att det i regeringsformen anges att denna eller denne under den sexåriga mandatperioden får avsättas endast om hon eller han inte längre uppfyller de krav som ställs för att kunna utföra sina uppgifter eller om hon eller han gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. En ny ledningsstruktur införs i som innebär att fullmäktige ges en kontrollerande funktion och att en direktion inrättas som skall besluta i alla penningpolitiska frågor och leda . Ansvaret för övergripande valutapolitiska frågor förs över från till regeringen. skall besluta om tillämpningen av det växelkurssystem som regeringen beslutat om. har fattat ett första beslut om de grundlagsändringar som föreslås i propositionen. Ett andra beslut om grundlagsändringarna och beslut om övriga lagändringar kommer att fattas av den nyvalda . Svensk ekonomi mindre inflationsbenägen Det finns en rad tecken på att inflationsbenägenheten har minskat och fortsätter att minska i den svenska ekonomin: Hushållens och företagens inflationsförväntningar har fallit. Medvetenheten hos arbetsmarknadens parter har ökat om att inte kan ha lönekostnadsökningar som märkbart avviker från omvärldens. Produktiviteten har ökat kraftigt. Konkurrensen har ökat i . Inom t.ex. livsmedelsindustrin och vissa tjänstesektorer finns tydliga tecken på en ökad konkurrens. Detta minskar företagens möjligheter att öka sina prismarginaler eller övervältra kostnadsökningar på konsumenterna. inträde i EU har bidragit till denna utveckling. Asienkrisen har medfört att det globala inflationstrycket har fallit ännu mer. Riksbankens prisstabilitetsmål har fått en ökande trovärdighet i den svenska opinionen. Som ett resultat av den minskade inflationsbenägenheten kan tillväxten bli hög och arbetslösheten falla markant om löneökningstakten blir i enlighet med de avtal som träffats på den svenska arbetsmarknaden, inklusive den av parterna angivna löneglidningen. Räntorna Ett av huvudsyftena med saneringspolitiken som inleddes har varit att skapa förutsättningar för lägre räntor. Låga räntor har en mycket stor betydelse för svensk ekonomi. Det ökade förtroendet för den ekonomiska politiken syns tydligt på de finansiella marknaderna. har de flesta räntorna mer än halverats: De långa räntorna har nått sin lägsta nivå på . Den tioåriga räntan ligger . låg samma ränta på . Räntemarginalen mot som var för de långa räntorna har fallit till . De korta räntorna har sjunkit. Den låga inflationen och det ökade förtroendet för den förda ekonomiska politiken har medfört att har kunnat sänka reporäntan. Räntekostnaderna har minskat kraftigt. I diagram 1.4 visas hur månadskostnaden efter skatt för ett normalt villalån på har fallit . Jämfört med har månadskostnaden efter skatt minskat med ca . En likartad utveckling har skett för bostadsrättslån. De som bor i hyresrätt gynnas också av de sjunkande räntorna i takt med att de sjunkande ränteutgifterna slår igenom på hyran. Kronan Kronans effektiva växelkurs ligger på ungefär samma nivå som . har kronans kurs varit i stort sett oförändrad mot de europeiska valutorna, medan dollarn har förstärkts med mot kronan och de övriga europeiska valutorna. I diagram 1.5 visas ett handelsvägt växelkursindex, inklusive bl.a. de asiatiska valutorna. Lägre index betyder starkare krona. EMU inleds den tredje etappen av EMU och då skall EU:s gemensamma valuta, euron, införas. Beslut om urvalet av länder fattas av rådet i sammansättningen stats- och regeringschefer . Kommissionen rekommenderade att elva medlemsstater deltar i valutaunionen från starten. godkände i enlighet med regeringens förslag i prop. 1997/98:25 att inte bör införa euron då den tredje etappen av EMU inleds. I och med detta beslut har det stått klart att inte kommer att delta i valutaunionen från starten. bör hålla dörren öppen för ett senare svenskt inträde i valutaunionen. Om regeringen senare finner att bör delta skall frågan underställas svenska folket för prövning. Regeringens uppfattning är att det inte är aktuellt att delta i det europeiska växelkurssamarbetet . Det nuvarande systemet med en rörlig växelkurs inom ramen för en penningpolitik inriktad på prisstabilitet fungerar väl. För att varaktigt säkra sunda offentliga finanser i den tredje etappen av EMU har medlemsstaterna inrättat stabilitets- och tillväxtpakten. Den del av pakten som gäller övervakning väntas träda i kraft redan vid kommande halvårsskifte. och övriga länder som inte väntas införa euron deltar också i pakten, med undantag för reglerna om sanktioner och föreläggande. I pakten har medlemsstaterna åtagit sig att ha ett medelfristigt mål för de offentliga finanserna nära balans eller överskott. har ambitiösare mål än EU och kommer med god marginal att uppfylla detta åtagande. 1.3.3 Fler jobb gick från att vara ett land som kännetecknades av full sysselsättning till ett land märkt av massarbetslöshet. försvann över 450 000 arbetstillfällen. Målet är att åter ta tillbaka till full sysselsättning. Ett delmål är att den öppna arbetslösheten skall nå ned till . Regeringens strategi bygger på att kunniga människor, ett gott företagsklimat och en omställning till ekologisk hållbarhet stärker . I en stabil ekonomisk miljö skall kvaliteten på och tillgången till skola, vård och omsorg förbättras. Detta bidrar till att möjliggöra ett högt deltagande i arbetskraften för både kvinnor och män. Utbildning, utveckling och kompetens skall prägla hela . Såväl unga som äldre, kvinnor som män, skall ges möjlighet att förbättra sin kunskap och kompetens. Arbetsmarknadspolitiken läggs om för att öka kvaliteten på åtgärderna och i än större utsträckning medverka till att minska flaskhalsar i den uppåtgående konjunkturen och stigande sysselsättningen. Det finns därmed gynnsamma förutsättningar att åstadkomma en god tillväxt utan att inkomstklyftorna ökar. Utifrån denna strategi formas politiken. Sysselsättningspolitiken bygger på fem grundstenar: Arbets- och kompetenslinjen gäller. Arbetslösheten skall minskas huvudsakligen genom att fler människor får arbete eller utbildning som ger ökade möjligheter till arbete. Huvuddelen av sysselsättningsökningen bör ske i den privata sektorn. I den offentliga sektorn skall verksamheter prioriteras framför transfereringar. Skolan, vården och omsorgen utgör kärnan i välfärden. Det krävs en väl fungerande lönebildning för att stärka sysselsättningen. Statsfinanserna skall vara sunda och priserna stabila. Den förda politiken ligger väl i linje med de fem grundstenarna: Arbets- och kompetenslinjen Arbete och utbildning prioriteras. Lediga platser skall tillsättas snabbt. Yrkesmässig och geografisk rörlighet skall befrämjas. Arbetslösheten har minskat betydligt. Detta beror till viss del på den ökade sysselsättningen. Mellan ökade sysselsättningen med 38 000 personer. Den främsta orsaken till den gynnsamma utvecklingen är den stora utbildningssatsningen. 2000 tillkommer det genom fattade beslut 60 000 permanenta högskoleplatser och 140 000 platser inom vuxen- utbildning och kvalificerad yrkesutbildning genom det s.k. . Till detta skall läggas den omläggning av arbetsmarknadspolitiken som sker mot mer yrkesinriktad utbildning och färre praktikplatser. Ett viktigt inslag i denna omläggning är den IT-satsning som regeringen gör tillsammans med . Därigenom stärks arbetskraftens kompetens, ökas flexibiliteten på arbetsmarknaden, motverkas inflationsdrivande bristsituationer och främjas en väl fungerande lönebildning. Resultatet är att arbetslösa människor får en möjlighet att återkomma till arbetsmarknaden som utslagning av personer från arbetslivet förebyggs och grunden läggs för en hög framtida tillväxt. Den privata sektorn expanderar Huvuddelen av sysselsättningsökningen bör ske i den privata sektorn. Inte på grund av att den offentliga sektorn är för stor, utan på grund av att den privata är för liten. Mellan försvann över 300 000 jobb i den privata sektorn i . Utan en stark bas bestående av privat sysselsättning är det i längden omöjligt att behålla en stark offentlig sektor. beräknas det tillkomma drygt 90 000 jobb i näringslivet. Det är en av anledningarna till att den kommunala sektorn har kunnat tillföras mer resurser. En fortsatt expansion av den privata sektorn är nödvändig för att långsiktigt stärka . Verksamheterna prioriteras Skolan, vården och omsorgen stärks. Genom tidigare fattade beslut tillförs den kommunala sektorn 1998 för att främja sysselsättningen och säkra kvaliteten. tillförs den kommunala sektorn . tillförs den kommunala sektorn . föreslår regeringen en ytterligare nivåhöjning med . Därmed kommer skolan, vården och omsorgen att ha tillförts sammanlagt 2000 jämfört med . Sammanlagt tillförs därmed extra 2001. Lönebildningen Konsekvenserna av brister i lönebildningen är annorlunda nu än . var det, i vart fall under en övergångstid, möjligt att misslyckas och leva med konsekvenserna. Så är det inte längre. Arbetsmarknadens parter har därför ett särskilt stort ansvar att förvalta. Med rimliga och låga löneavtal kan arbetslösheten pressas tillbaka. Blir löneökningarna för höga biter sig massarbetslösheten fast. Det ansvaret vilar tungt på alla som har ett inflytande på svensk lönebildning. De avtal som slutits på den svenska arbets- marknaden för de nämnda åren höjer de årliga lönekostnaderna . Häri ingår den av parterna antagna låga löneglidningen. Att hålla de totala kostnadsökningarna på högst bör vara riktmärket för löneutvecklingen och . Detta inkluderar såväl kostnader för eventuell arbetstidsförkortning som löneglidning. Det är av stor vikt att arbetsmarknadens parter beaktar de nya förutsättningarna och gör sitt yttersta för att möjliggöra en halvering av den öppna arbetslösheten. Det gäller samtliga parter på den svenska arbetsmarknaden, även de som redan har tecknat avtal. De måste göra allt för att begränsa löneglidningen till de historiskt mycket låga nivåer som parterna har angivit. De avtal som har träffats tyder på ett ökat ansvarstagande hos arbetsmarknadens parter och att lönebildningen är på väg att anpassas till förväntningar om en bestående låg inflation. statsfinanser och stabila priser När nuvarande mandatperiod inleddes beräknades det statliga lånebehovet till . beräknas det statliga lånebehovet ha eliminerats helt statsskulden kan istället amorteras med . var underskottet i de offentliga finanserna av BNP. beräknas de efter de förslag som föreslås i denna proposition visa ett överskott på av BNP. Inflationen bedöms hamna under eller nära inflationsmål på . En nationell handlingsplan för sysselsättning har varit drivande för att sysselsättningsfrågan skall placeras högt upp på EU:s dagordning. Vid toppmötet i lades grunden för ett intensifierat samarbete för ökad sysselsättning genom ökat erfarenhetsutbyte mellan medlemsländerna samt stärkt samordning och övervakning av sysselsättningspolitiken. En samordnad sysselsättningspolitik inom EU riktar fokus på att medlemsländerna skall uppnå konkreta resultat inom viktiga områden som långtids- och ungdomsarbetslöshet, jämställdhet, entreprenörskap, kompetensutveckling och de handikappades situation på arbetsmarknaden. Vid toppmötet i det första toppmöte som uteslutande ägnades åt sysselsättningsfrågan beslutade man att den nya avdelningen om sysselsättning skulle få en konkret och omedelbar innebörd. Ett antal sysselsättningsriktlinjer som ligger till grund för det fortsatta arbetet fastställdes. Dessa riktlinjer totalt 19 stycken skall infogas i nationella handlingsplaner som utarbetas av medlemsländerna i ett flerårigt perspektiv. Handlingsplanerna blir därmed ett slags årsrapporter som redovisar på vilket sätt riktlinjerna omsätts i nationella åtgärder. handlingsplan (bilaga 4) lämnas till i samband med att denna proposition överlämnas till . De 19 riktlinjerna är indelade i fyra huvudområden: att förbättra anställbarheten, att utveckla företagande, att förbättra företagens och de anställdas anpassningsförmåga och att stärka jämställdhetspolitiken. Inom varje huvudområde finns ett antal riktlinjer som innehåller rekommendationer om konkreta åtgärder. Varje medlemsland skall ta ställning till samtliga riktlinjer men det är upp till varje enskilt land att själva utforma åtgärder på de områden som tas upp i riktlinjerna. Liksom tidigare ligger huvudansvaret för sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken på de enskilda medlemsländerna. Den svenska sysselsättningspolitiken ligger väl i linje med riktlinjernas rekommendationer. Regeringen delar till fullo riktlinjernas synsätt att arbetskraftens anställbarhet bäst främjas genom att aktiva åtgärder med betoning på utbildning och kompetensutveckling prioriteras framför passivt kontantstöd. Regeringen värdesätter också att riktlinjerna lyfter fram utbildning och kompetensutveckling som ett viktigt medel för att skapa en flexibel europeisk arbetsmarknad. Riktlinjerna framhåller att detta arbete bör ske i samverkan med arbetsmarknadens parter, vilket passar väl in den svenska traditionen med trepartssamarbete. När det gäller långtidsarbetslöshet, ungdomsarbetslöshet och andelen arbetslösa i aktiva åtgärder finns dessutom kvantitativa mål. uppfyller målen i alla tre fallen. När det gäller att bekämpa långtids- och ungdomsarbetslösheten har högre ambitioner. Aktiva åtgärder sätts vanligen in på ett tidigare stadium än vad riktlinjerna satt som mål. Därtill är andelen arbetslösa i aktiva åtgärder den högsta inom EU. Behovet av att stärka jämställdhetspolitiken har förts fram som ett särskilt huvudområde. Detta är ett stort framsteg, som bör följas upp av ett integrerat jämställdhetsperspektiv även inom övriga huvudområden.