prop · GL03150D12 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen ser också en väl utbyggd barn- och äldreomsorg som en garant för att män och kvinnor skall kunna delta i arbetslivet på lika villkor. Kommunernas ekonomi har drabbats hårt av den ekonomiska krisen, vilket har resulterat i svårigheter att upprätthålla den höga ambitionsnivån i välfärden. Därför Har beslutat om extra resurser till kommuner och landsting på totalt . Det ökade tillskottet bör ge kommuner och landsting goda förutsättningar att förstärka kvaliteten i vård, omsorg och skola. I vårpropositionen föreslår regeringen att ytterligare tillförs kommunerna. Presenterar regeringen en proposition om äldrepolitiken. I propositionen aviserar regeringen bland annat en arbetsgrupp som skall se över möjligheterna att ta tillvara de arbetslösas kompetens och effektivt utnyttja de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i syfte att höja kompetensen hos personalen inom äldrevården. Uppföljning Se Riktlinje 2.10. 2.12 Att underlätta återinträde i yrkeslivet Riktlinje Medlemsstaterna kommer särskilt att uppmärksamma kvinnor och män som önskar att återgå till yrkeslivet efter ett uppehåll och kommer därför att undersöka möjligheterna att gradvis avlägsna hindren för detta återinträde. Situationen i I har arbetstagarna en lagfäst rättighet att efter viss typ av ledighet återgå till sitt tidigare arbete. Denna rättighet gäller bland annat i samband med föräldraledighet och studier. Rätten till föräldraledighet kompletteras av en föräldraförsäkring som är konstruerad med tanke på kvinnors och mäns möjligheter att behålla fotfäste på arbetsmarknaden och för att föräldrar inte skall behöva välja mellan förvärvsarbete och barn. Majoriteten av barn i förskoleålder har två föräldrar som förvärvsarbetar. När det gäller ledighet i samband med studier ges långtgående möjligheter till anpassning genom kollektivavtal. Ledighet i samband med sjukdom är inte någon lagfäst rättighet men räknas som giltig grund för frånvaro från arbetet. politik Kvinnors och mäns återinträde i yrkeslivet underlättas genom Rätten till föräldraledighet under barnets första 18 månader, varav 12 månader med en ersättning motsvarande av lönen samt rätt till kortare arbetstid för småbarnsföräldrar. Rätt till tjänstledighet för studier. Att individen, inte familjen, är den minsta enheten i socialförsäkrings- och skattesystemen. Att förvärvsarbete kvalificerar för rättigheter i försäkringssystemen. Systemen är i huvudsak relaterade till inkomstbortfall. I såväl arbetslöshetsförsäkringen som föräldraförsäkringen finns ett arbetsvillkor inbyggt som uppmuntrar kvinnor och män att träda in i yrkeslivet efter ett uppehåll. Att försäkringssystemen utformas så att rehabilitering och aktivitet betonas i syfte att uppnå en snabb återgång till arbetslivet. Rätten till ersättning skall regelbundet prövas mot arbetsmarknadens krav som vid arbetslöshetsersättning eller mot individens arbetsförmåga som vid förtidspension. Uppföljning Se Riktlinje 2.10. 2.13 Att främja funktionshindrade personers inträde i yrkeslivet Riktlinje Medlemsstaterna kommer särskilt att uppmärksamma de svårigheter som funktionshindrade personer kan möta vid inträde i arbetslivet. Situationen i Personer med funktionshinder har generellt sett svårt att konkurrera på den öppna arbetsmarknaden. I takt med det försämrade arbetsmarknadsläget under 1990- talet har också situationen för personer med funktionshinder blivit svårare. Skattningar av sysselsättningsgraden bland funktionshindrade personer visar att många av dem står utanför den reguljära arbetsmarknaden. En betydligt mindre andel har förvärvsarbete () jämfört med andelen av hela befolkningen (). politik har ambitionen att, utöver att främja funktionshindrades inträde på arbetsmarknaden, också stödja deras utveckling i arbetslivet samt förhindra utslagning. Avsikten är att genom olika åtgärder, inte minst lagstiftningsvägen, medverka till att den som är funktionshindrad skall kunna behålla sin anställning. Det sker exempelvis genom lagstiftningen om anställningsskydd och bestämmelser om rehabilitering och arbetsanpassning i arbetsmiljölagen. Grundläggande i den svenska politiken är att frågor som rör människor med funktionshinder inte skall behandlas isolerat, utan inom ramen för de system som gäller generellt för samhällsmedborgarna. Utöver detta finns specialbestämmelser inom olika sakområden som handlar om stöd och insatser för att kompensera för ett funktionshinder och för att underlätta för dessa personer att leva som andra. tillämpar således inte kvotering eller andra tvingande regleringar för att skapa sysselsättning åt personer med funktionshinder. Regeringens strategi är att inom ramen för arbetsmarknadspolitiken underlätta funktionshindrades inträde i arbetslivet och strategin bygger på att Öka anställbarheten genom yrkesinriktad rehabilitering och utbildning. Funktionshindrade personer har generellt sett lägre utbildning än befolkningen i dess helhet. Många har bristfällig grundutbildning. För att öka möjligheterna till anställning kan dessa personer komplettera sin grundutbildning och även genomgå högskoleutbildning som arbetsmarknadsutbildning. Genom att erbjuda yrkesinriktad rehabilitering vid med särskilda resurser och kunskaper om olika funktionshinder, underlättas och vidgas valet av arbete och utbildning. Särskilda insatser görs också för att underlätta övergången från skola till arbetsliv för unga funktionshindrade. Genom bidrag och stöd kompensera funktionshindrade i arbetslivet. Vissa åtgärder är speciellt riktade till funktionshindrade för att öka deras möjligheter att få en anställning på den reguljära arbetsmarknaden. Exempel på sådana åtgärder är arbetshjälpmedel, arbetsbiträde och bidrag för anskaffning av arbetsmaskin eller verktyg. Bidrag kan också lämnas till funktionshindrade som vill starta eget företag. För funktionshindrade finns bidrag till arbetsgivare för nyanställningar, s.k. lönebidrag, och offentligt skyddat arbete. Den statliga koncernen har till uppgift att erbjuda meningsfullt arbete åt personer med arbetshandikapp. Ge mycket gravt funktionshindrade individuellt stöd av en person i att finna och behålla en anställning, s.k. Supported employment. I stödpersonens uppgifter ingår att kartlägga den arbetssökandes förutsättningar och önskemål och sedan finna lämpliga förslag på arbetsplatser samt även medverka i introduktion och träning på arbetsplatsen. Åtgärden riktas främst till personer med psykiskt och intellektuellt handikapp. Vidare kommer regeringen att Lägga fram ett lagförslag till förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder. Avsikten är att diskrimineringsförbudet skall skydda såväl arbetssökande som anställda. bör utöva tillsyn av den nya lagens efterlevnad. Ombudsmannen bör ges rätt att i Arbetsdomstolen föra talan i mål enligt den nya lagen på en arbetstagares eller en arbetssökandes vägnar. På grund av felaktigheter i Arbetskraftsundersökningarnas () redovisning av långtidsarbetslösa, saknas tillförlitlig statistik . 1997/98:150 BILAGA 4 1997/98:150 BILAGA 4