prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Många av de asylsökande som kommit till har varit med om traumatiska upplevelser. De långa väntetiderna på förläggning eller i eget boende medför också stora påfrestningar för den enskilde. Detta sammantaget har inneburit behov av att anlita förtroendeläkare, främst för att bedöma psykiska problem. På grund av ärendenas komplexitet har under även haft en högre medverkan av ledamöter än beräknat. För att inte inskränka nämndens möjligheter att skyndsamt avgöra ärenden föreslår regeringen att ytterligare anvisas på tilläggsbudget för . B 5 Kommunersättningar vid flykting- mottagande I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget B5. Kommunersättningar vid flyktingmottagandet ökas med för att täcka beräknat underskott för . Finansiering sker genom minskningar av anslaget A6. Utresor för avvisade och utvisade med , anslaget B1. Särskilda insatser i invandrartäta områden med samt av anslaget B2. Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism med . Genom anslaget lämnas statlig ersättning till kommuner och landsting för att kompensera dessa för kostnader för flyktingar och vissa andra utlänningar med uppehållstillstånd. Ersättningarna utgår enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Anslagsbelastningen beror i första hand på antalet mottagna flyktingar och deras ålders- och hälsostatus. har antalet asylsökande minskat kraftigt. Trots detta har många tvingats vänta i mottagningssystem på att få slutligt besked om sina ansökningar om uppehållstillstånd. Sedan vägledande beslut nu fattats i överprövningsinstanserna har betydligt fler fått stanna i och tagits emot i kommunerna än vad som tidigare förutsetts. Främst det stora antalet flyktingar från f.d. har medfört att kommunerna tagit emot många äldre och funktionshindrade. Enligt gällande ersättningsregler har kommunerna rätt till kompensation för de utlägg kommunerna har för dessa flyktingar enligt socialtjänstlagen. Årets ersättningsutbetalningar uppgår till av de anslagsmedel som avsatts för ändamålet. Sammantaget kommer ersättningarna till kommuner och landsting innevarande budgetår att överstiga anvisade medel med . Genom att regeringen medger en anslagskredit på återstår ca att finansiera. Indragningen på anslaget B1. Särskilda insatser i invandrartäta områden innevarande budgetår bedöms inte påverka det fortsatta arbetet. föreslås anslaget tillföras ytterligare medel jämfört med . Därmed möjliggörs även fortsättningsvis det långsiktiga utvecklingsarbete som är nödvändigt för en positiv utveckling av dessa bostadsområden. 5.8 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg A 1 Sjukvårdsförmåner m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 15 . På tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen beslutade att minska anslaget med . Den nya anslagsnivån är därmed 15 . Regeringens förslag: Anslaget A1. Sjukvårdsförmåner m.m. för reduceras med till 15 , medan anslaget A2. Bidrag till hälso- och sjukvård ökas med till och anslaget C5. slopades förmånen med kostnadsfria läkemedel vid vissa sjukdomar. Patienter som saknar sjukdomsinsikt och för vilka bristande medicinering kan innebära fara för deras eller annans liv och hälsa, har med anledning härav även fortsättningsvis under vissa förutsättningar erhållit sådana läkemedel kostnadsfritt. De läkemedel som det är fråga om hanteras av sjukhusapoteken på samma sätt som läkemedel inom sluten vård. Kostnaderna för dessa läkemedel, vilka således inte belastar den statliga läkemedelsförmånen utan belastar landstingen, beräknas uppgå till . För att kompensera landstingen för dessa kostnader som annars skulle ha belastat den statliga läkemedelsförmånen, reduceras anslaget A1. Sjukvårdsförmåner m.m. med för och motsvarande belopp tillförs anslaget A2. Bidrag till hälso- och sjukvård inom samma utgiftsområde. Åtgärden är föranledd av den överenskommelse som träffats mellan staten och om särskilt statsbidrag till landstingen för läkemedelsförmånens kostnader m.m. A 5 Bidrag till WHO I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A5. Bidrag till WHO ökas med för att täcka det beräknade överskridandet för . Finansiering sker genom indragning av projektmedel på äldreanslag huvudsakligen från /96. Utgiften som belastar anslaget utgörs av medlemsavgift till () reguljära verksamhet. Avgiftens storlek fastställs i US-dollar av WHO:s beslutande församling och skall betalas vid innevarande års slut. Utfallet på anslaget beräknas bli , vilket innebär ett överskridande i jämförelse med budgeten med . Med hänsyn till rådande osäkerhet om kursutvecklingen anser regeringen att anslaget bör tillföras . B 7 Kostnader för statlig assistans- ersättning I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . På tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen beslutade att öka anslaget med . Den nya anslagsnivån är därmed 4 . Regeringens förslag: Anslaget B7. Statlig assistansersättning ökas med för att täcka det beräknade överskridandet för . Den statliga assistansersättningen, som infördes , är ett ekonomiskt stöd till personlig assistans för personer med stora funktionshinder. Från gäller vissa ändringar i lagstiftningen om assistansersättning. Dessa ändringar gjordes i syfte att uppnå besparingar och en bättre kontroll över utgifterna. Regeringen har vidare i den ekonomiska vårpropositionen föreslagit vissa ytterligare åtgärder i syfte att minska utgiftsutvecklingen. Åtgärderna innebär dels en schablonisering av timersättningen till , dels ett kommunalt finansieringsansvar för de första för alla personer som uppbär assistansersättning. Anslagsnivån för var ursprungligen 3 men utökades enligt beslut efter förslag i den ekonomiska vårpropositionen med . Enligt den bedömning som regeringen nu gör kommer anslaget, trots redan vidtagna åtgärder, att överskridas med . Utgiftsutvecklingen beror på att såväl personkretsen som det genomsnittliga antalet assistanstimmar ökat stadigt under innevarande år. C 5 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Ytterligare anvisas under anslaget C5. för att täcka det beräknade överskridandet för . Finansieringen sker genom att anslaget A1. Sjukvårdsförmåner m.m. minskas med samt genom att anslaget A9. (SiS) bildades som central förvaltningsmyndighet för de hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskilda ungdomshem) samt 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM-hem). övertog SiS det formella huvudmannaskapet från landsting och kommuner för de institutioner som bedömdes motsvara efterfrågan av vårdplatser. Sedan det statliga övertagandet har efterfrågan på LVM-placeringar minskat kraftigt, vilket gett minskade intäkter och förorsakat ekonomiska problem. Före det statliga övertagandet fanns drygt 1 300 platser vid LVM-hem. SiS övertog cirka 1 000 som succesivt minskats till cirka 480. SiS har genomfört olika åtgärder för att få verksamheten i ekonomisk balans. Bland annat har fyra institutioner avvecklats och antalet platser vid andra institutioner har minskats. Emellertid har det skett en fortsatt nedgång vad gäller efterfrågan av vård vid LVM- hemmen. Nuvarande prognos pekar på ett framtida platsbehov på ca 300 platser. För att öka intäkterna har ett nytt avgiftssystem införts. Om avgiftsnivån avviker alltför mycket från riksgenomsnittet för liknande institutioner som drivs av andra huvudmän riskerar detta att ytterligare minska efterfrågan och därmed ge lägre avgiftsintäkter. Vidare har SiS beslutat om ett nytt budgetsystem som syftar till att få bättre överenstämmelse mellan de medel som institutionerna tilldelas och antal fakturerade vårddygn. Anpassningen av verksamheten till efterfrågan är förenad med kostnader och tar även att genomföra. Vid nedläggning av institutioner finns kostnaderna kvar upp , som intäkter i form av avgifter minskar eller i vissa fall helt försvinner. Regeringen gav SiS i uppdrag att inleda en fortsatt avveckling av nuvarande överkapacitet inom missbrukarvården. Regeringen har för avsikt att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra en översyn av SiS styrning, ledning, organisation och framtida platsbehov. SiS har påbörjat den fortsatta omstruktureringen av vården med inriktning att ha avvecklat överkapaciteten inom . Dock kvarstår vissa eftersläpande kostnader under nästa budgetår. De beräknade kostnaderna för den beslutade avvecklingen är , varav SiS beräknar att inom ramen för egna besparingar klara . Av resterande omställningskostnader avser personalkostnader och lokalkostnader. Regeringen bedömer att de åtgärder som SiS genomfört för att effektivisera och omstrukturera vården vid institutionerna varit nödvändiga. SiS bör även fortsättningsvis lägga största vikt vid att få till stånd en balans mellan den vård som efterfrågas och tillgängliga resurser. Trots att myndigheten genomfört kraftfulla åtgärder för att få verksamheten i ekonomisk balans behövs ytterligare medel för innevarande budgetår. 5.9 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn A 3 Underhållsstöd I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget A3. Underhållsstöd ökas med för att täcka det beräknade överskridandet för . Finansieringen av överskridandet skall ske genom att anslaget justeras ned . Enligt senaste redovisning av anslagsbelastning och prognos, som bygger på utfallet , beräknas anslaget A3. Underhållsstöd att överskridas med ca . De nya reglerna för underhållsstöd började gälla . Reglerna innehåller flera komponenter som har gjort anslagsberäkningen för mindre osäker. Dock kvarstår en viss osäkerhet, bl.a. beroende på att andelen bidragsskyldiga som fått anstånd med återbetalningen förväntas öka ytterligare. hade närmare 35 000 (8,) av de bidragsskyldiga sådant anstånd. Anståndsbeloppen uppgick till . Vidare har transaktionerna mellan kronofogdemyndigheterna, och påbörjats först . har därför svårt att bedöma omfattningen av dessa återbetalningar för . Transaktionerna avser skulder från det gamla bidragsförskottssystemet. De första indrivningsärendena från det nya systemet för underhållsstöd lämnades till kronofogden först . Det går därför inte att nu uppskatta vilka belopp som är möjliga att driva in. Enligt är det inte möjligt att få en klar bild av anslagsbelastningen förrän man kan se hur stor andel av anståndsärendena som kommer att betalas och vilka ränteintäkter de genererar, hur kravverksamheten i såväl det gamla som i det nya systemet fungerar och i vilken omfattning det sker beteendeförändringar i utnyttjandet av systemet. beräknar dock i sin senaste prognos att anslaget kommer att överskridas med ca . Mycket litet talar för att överskridandet kommer att bli lägre. På tilläggsbudgeten bör därför tillföras anslaget A3. 5.10 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 34 . beslutade på tilläggsbudget att öka anslaget med 5 (prop. 1996/97:150, yttr. 1996/97:AU7y, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Ny anslagsnivå enligt beslutet är således 39 . Regeringens förslag: Anslaget A1. Bidrag till arbetslöshetsersättning ökas med 1 för att täcka det beräknade överskridandet för . Regeringen bedömer att arbetslösheten kommer att minska i en mindre omfattning än vad som antogs ekonomiska vårproposition och i budgetpropositionen för . För innevarande budgetår beräknar regeringen att den öppna arbetslösheten kommer att uppgå till , vilket överstiger den bedömning som gjordes i den ekonomiska vårpropositionen . Den högre arbetslösheten medför att belastningen på anslaget för bidrag till arbetslöshetsersättning ökar under innevarande budgetår. Utgifterna för den tillfälliga avgångsersättningen belastar ramanslaget för bidrag till arbetslöshetsersättning. Erbjudandet om tillfällig avgångsersättning vänder sig till personer som har fyllt och som har fått arbetslöshetsersättning eller deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd fr.o.m. t.o.m. . Dessa personer har möjlighet att utan krav på aktivt arbetssökande få tillfällig avgångsersättning fram till pensionen. Erbjudandet om tillfällig avgångsersättning gäller . Många äldre arbetslösa har valt att ansöka om tillfällig avgångsersättning och regeringen bedömer därför att utbetalningarna av tillfällig avgångsersättning kommer att öka i jämförelse med vad som tidigare antogs i den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget A1. Bidrag till arbetslöshetsersättning skall ökas med 1 för att därmed uppgå till 41 . 5.11 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 25 . beslutade att minska anslaget med 2 (prop. 1996/97:150, yttr. 1996/97:AU7y, bet. 1996/97: FiU20, rskr. 1996/97:284). Ny anslagsnivå enligt beslutet är således 23 . Nationellt program för IT-utbildning Regeringens förslag: Utgifterna för en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd, ett nationellt program för IT-utbildning, bör för få finansieras inom ramen för tillgängliga medel under anslaget A2. Utgifterna och bör täckas av det anslagssparande som beräknas uppstå vid utgången av . Förslaget påverkar således inte ramen för utgiftsområdet. Det råder en stor brist på kompetent och yrkesutbildad personal inom IT-området. Detta gäller bl.a. programmerare, applikationsutvecklare och nätverkstekniker. Denna brist finns inom de flesta företag och organisationer och leder till konkurrens om arbetskraft vilket ökar riskerna för inflationsdrivande löneökningar och därmed kan vara ett hinder för tillväxt för många företag. Ett flertal av dessa arbeten kan enligt IT-branschen utföras av icke högskoleutbildad personal. Utbudet och inriktningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna måste ständigt anpassas till utvecklingen på arbetsmarknaden. Regeringen har därför med och företrädare för IT-företagen kommit överens om ett nationellt program för IT-utbildning. Utbildningen bör drivas i projektform inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen och beräknas omfatta 10 000 personer fr.o.m. t.o.m. . Målgruppen för satsningen bör främst vara arbetslösa men också anställda som har behov av att förnya eller byta arbetsuppgifter kan komma i fråga. Utbildningsbidrag bör lämnas till de arbetslösa . Lönekostnaden för redan anställda bör dock bäras av arbetsgivaren. Utbildningen förutsätter ingen formell förkunskap. Det viktiga är fallenhet och intresse. Vid urvalet till utbildningen bör särskild hänsyn tas dels till kvinnor som ett led i att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden, dels till invandrare då utbildningen inte förutsätter fullständiga kunskaper i svenska språket. Regeringen kommer kontinuerligt att följa effekterna och utfallet av utbildningen . Utgifterna för projektet beräknas till under , till under och under . Regeringen föreslår att dessa utgifter får finansieras inom ramen för tillgängliga medel under anslaget A2. För innevarande budgetår skall () inom ramen för tilldelade medel under anslaget A2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder i genomsnitt ge minst 207 000 personer lämplig sysselsättning. Regeringen bedömer dock att AMV kommer att ha svårt att nå upp till denna omfattning och att ett anslagssparande om ca därför kommer att uppstå vid utgången av innevarande budgetår. Utgifterna för IT- satsningen bör och i första hand täckas av detta anslagssparande. bör finansieringen ske inom ramen för tilldelade medel under anslaget. Regeringen vill dock poängtera att AMV:s uppdrag att sysselsätta minst 207 000 personer i genomsnitt kvarstår. Skulle regeringens bedömning visa sig vara felaktig och att anslagssparandet blir lägre än beräknat återkommer regeringen till i samband med den ekonomiska vårpropositionen med förslag till finansiering av IT-satsningen. Eftersom regeringens förslag är att åtgärden bör finansieras inom ramen för tillgängliga medel påverkas inte ramen för utgiftsområdet. A 5 Vissa kostnader för avveckling av AMU-gruppen som myndighet I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A5. Vissa kostnader för avveckling av AMU-gruppen som myndighet ökas med . Vissa kostnader för avveckling av AMU-gruppen som myndighet var under /96 uppfört som ett förslagsanslag. Från och med är anslaget ett ramanslag. Då utgifter som skulle belastat anslaget under föregående budgetår kommit att belasta anslaget för innevarande budgetår bör anslaget tillföras . 5.12 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning B 45 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget B45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. ökas med . Finansiering sker genom indragningar av medel på äldreanslag från /96. Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen för utgiftsområde 16 beräknat en besparing på varav är en engångsvis besparing. Den engångsvisa besparingen föreslås i budgetpropositionen för genomföras som en engångsvis neddragning av anslaget B45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. För att besparingen inte skall få negativa konsekvenser för verksamheten bör anslaget tillföras . Finansiering sker genom att dras in från äldreanslag från /96 (C43. Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m., C45. Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., C46. Övriga utgifter inom grundutbildning, C47. Övriga utgifter inom forskning och forskarutbildning). Regeringen föreslår vidare att ytterligare tillförs samma anslag. Det har visat sig att de ordinarie ersättningsbeloppen för olika utbildningsområden inte är tillräckliga för att finansiera högskoleverksamheten i ett uppbyggnadsskede. Medlen föreslås därför att användas för uppbyggnad av högskolorna på , och i m.m. under budgetåren 1997-1999. Finansiering sker genom att anslagsbehållningen på dras in från det för /96 uppförda anslaget C46. Övriga utgifter inom grundutbildning. Regeringen föreslår också att tillförs ramanslaget B45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Medlen föreslås användas för kvalitetsarbete m.m. med anledning av utbyggnad av högskolan. Regeringen föreslår att finansiering sker genom att anslagsbehållningen på dras in från det för /96 uppförda anslaget C43. Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. C 3 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget C3. Finansiering sker genom att anslaget C1. minskas med motsvarande belopp. Satsningen på ökad utbildning inom vuxenutbildnings- och högskoleområdena har lett till ökat arbete inom (). Vidare anser regeringen att det är motiverat att anvisa medel för att täcka ackumulerat underskott inom CSN:s återbetalningsverksamhet. Finansiering sker genom att anslag minskas med . E 1 Kostnader för medlemsskap i m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget E1. Kostnader för medlemsskap i m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget D18. Europeisk forskningssamverkan minskas med motsvarande belopp. Regeringen har åtagit sig att anordna en konferens om kultur, politik och utveckling . Konferensen är en uppföljning av den rapport (Vår skapande mångfald) som presenterades av för kultur och utveckling . Kostnader för konferensen beräknas till . 5.13 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid B 1 Bidrag till , Operan, Dramatiska teatern, och Svenska rikskonserter I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett anslag på , varav för . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att överta Kungliga Dramatiska Teatern AB:s lån i . Dramatiska teatern () drivs som ett av svenska staten helägt aktiebolag, . Som ett led i ett åtgärdsprogram för att stärka bolagets ekonomi godkände att fick möjlighet att lägga över befintliga lån i till (prop. 1996/97:1 bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Regeringen bemyndigade att lämna ett lån till på . Lånet, som ersätter lån i , skall återbetalas med och med . Räntevillkor och andra villkor för lånet har fastställts i ett avtal mellan och . bokslut per visade en förlust på ca . Bolagets egna kapital uppgick till . Vid bolagsstämma i fattades beslut om att inte försätta bolaget i likvidation. I stället redogjorde ägaren för sin avsikt att tillskjuta erforderligt kapital inom den tidfrist som aktiebolagslagen medger. En lämplig form för ägartillskott är att staten övertar nämnda lån i på . Utgångspunkten är att detta skall ske på ett sätt som inte innebär någon ökad belastning på statsbudgeten. Det tillvägagångssätt som förordas är att en myndighet under regeringen övertar befintliga lån hos Riksgäldkontoret. Utgifterna för räntor och amorteringar finansieras genom avräkning på statsbidraget till . Regeringen föreslår att den får bemyndigande att överta befintliga lån i . 5.14 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande A 11 Bonusränta för ungdomsbosparande I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A11. Bonusränta för ungdomssparande ökas med . Finansiering sker genom indragning av anslagsbehållningar på det under utgiftsområde 14 uppförda ramanslaget D1. Lagen (1988:846) om ungdomsbosparande innebär att ungdomar mellan kan påbörja ett sparande i vissa banker eller sparkassor som kan fortgå till och med det år spararen fyller . När kontoinnehavaren har sparat och det sparade kapitalet uppgår till , blir kontoinnehavaren berättigad till en årlig bonusränta på från det sparandet började. Bonusräntan bekostas av staten och betalas ut när kontoinnehavaren begär det. Utbetalningarna av bonusräntan uppgick per till . Nya prognoser från pekar på att utbetalningarna kommer att uppgå . Detta innebär att anslaget kan förväntas överskridas med . De ökade utbetalningarna är en följd av att oväntat många ungdomar har avslutat sina konton. 5.15 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling A 1 Regionalpolitiska åtgärder I statsbudgeten för innevarande budgetår finns, efter beslut om ändrade anslag (prop. 1996/97:150, FiU 1996/97:20, rskr. 1996/97:284), för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att disponera högst inom ramen för anslaget A1. Regionalpolitiska åtgärder för att genomföra ett program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder. Anslaget för regionalpolitiska åtgärder får enligt beslut bl.a. användas till olika former av regionalpolitiska företagsstöd, regionalpolitisk projektverksamhet, medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram, viss central utvecklingsverksamhet m.m. Regeringen har påbörjat ett arbete med att genomföra en ny regional näringspolitik. har informerats om detta på annat ställe i denna proposition (utgiftsområde 19, s. 11). Regeringen har under innevarande år fortsatt att tillsammans med ett stort antal regionala och centrala aktörer närmare utforma den nya regionala näringspolitiken. I den regionalpolitiska proposition, som regeringen avser att förelägga , kommer regeringen att närmare utveckla sina förslag och anhålla om ställningstaganden i vissa avseenden. Under arbetet med den regionala näringspolitiken, som omfattar åtgärder inom ett flertal politikområden, t.ex. närings- och regionalpolitiskt motiverade åtgärder, har ett stort antal projekt identifierats, som bedöms kunna komma att skapa nya arbetstillfällen.