prop · GL0319 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1997/98:19 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen lämnas en första redovisning av utvecklingen på IT-området sedan IT-propositionen presenterades . Den all- männa utvecklingen på IT-området beskrivs, regeringens bedömningar av centrala frågor för ökad tillväxt och sysselsättning i informationssam- hället redovisas samt en redovisning ges av genomförda, pågående och kommande åtgärder inom handlingsprogrammet för att bredda och ut- veckla användningen av informationsteknik. Innehållsförteckning 1 Inledning 4 2 Utvecklingen på IT-området 6 2.1 Marknadsutvecklingen och IT-användningen i 6 2.2 Den tekniska utvecklingen 9 2.3 Utvecklingen av tjänster i informationssamhället 10 2.4 Globaliseringen 12 2.5 Omställningen av datorsystem m.m. 12 3 Informationsteknik för alla skapar ökad tillväxt och sysselsättning i informationssamhället 13 3.1 Informationsteknikens möjligheter till ökad tillväxt 14 3.2 Tillgänglighet för alla 16 3.3 Ökad sysselsättning och förbättrade arbetsvillkor 19 3.4 Stabil och säker infrastruktur 20 4 Redovisning av åtgärder inom ramen för handlingsprogrammet för informationsteknik 23 4.1 Rättsordningen 23 4.1.1 Regelverk för elektronisk handel 23 4.1.2 Utredning om samordnad lagstiftning för radio, TV och televerksamhet 26 4.1.3 Det rättsliga observatoriet 27 4.1.4 De nya medierna och grundlagarna 28 4.1.5 En ny datalag 28 4.1.6 30 4.1.7 31 4.1.8 Rättsdatasystem 31 4.1.9 Rättsväsendets informationsförsörjning 31 4.1.10 Straff- och processrättsliga frågor 32 4.2 Utbildning i kunskapssamhället 32 4.2.1 Informationsteknik i skolan 32 4.2.2 Skoldatanätet 37 4.2.3 Vuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning och folkbildning 39 4.2.4 Högre utbildning och forskning 40 4.2.5 Distansutbildning med informationsteknik 42 4.3 Samhällets informationsförsörjning 43 4.3.1 Kommunikationerna i ett IT-perspektiv 44 4.3.2 Samhällets grunddatabaser 47 4.3.3 Säkerhetsfrågor 53 4.4 Den offentliga förvaltningens IT-användning 55 4.5 Bidrag till IT-projekt 57 4.6 Andra insatsområden 57 4.6.1 Arbetsmarknadspolitiken på IT-området 57 4.6.2 Näringspolitiken 60 4.6.3 Kulturpolitiken 65 4.6.4 Konsumentpolitiken 67 4.6.5 Hälso- och sjukvården 68 4.6.6 Funktionshindrade och äldre personer. 69 4.6.7 Miljöpolitiken 71 4.6.8 Transportområdet 73 4.6.9 Energiområdet 74 Utdrag ur protokoll från regeringssammanträde 76 1 Inledning är ett av världens ledande och mest utvecklade länder vad gäller såväl tillgången till som användningen av avancerad informations- och kommunikationsteknik. Förutom väl utbyggda nät för tele- och data- kommunikation samt en mobiltelefonianvändning som är bland de högsta i världen växer också användningen av Internet mycket snabbt i . Även om inte innehar absolut tätposition avseende datortäthet, är sex av tio vuxna svenskar datoranvändare . Utvecklingen skapar en omvandling i det svenska samhället och leder oss in i ett informations- och kunskapssamhälle. Som en del i regeringens arbete med att främja tillväxt och sysselsätt- ning överlämnade regeringen till propositionen Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik (prop. 1995/96:125). I propositionen, hädanefter benämnd IT-propositio- nen, redovisade regeringen förslag till mål för en övergripande nationell IT-strategi som pekar ut fortsatta väg in i informations- och kunskapssamhället. Regeringen lämnade därvid förslag till prioriterade statliga uppgifter samt redovisade ett handlingsprogram för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. De i IT-propositionen redovisade målen för en övergripande IT-strategi utgår från regeringens strävan att göra informationstekniken till en cen- tral del i en politik för tillväxt och sysselsättning samt att värna andra grundläggande samhällsmål som demokrati och rättvisa i informations- och kunskapssamhället. Att skapa en bred tillgång till information och kunskap ger förutsättningar för ökad delaktighet i samhällslivet och främjar kunskapsutvecklingen. Regeringen konstaterade att för att skall kunna bibehålla en position i den internationella frontlinjen när det gäller tillgång till och användning av informationsteknik måste teknik, strukturer, arbetsformer, regelverk och utbildning på alla nivåer i än högre grad anpassas till de nya förutsättningarna. Staten, kommunerna, landstingen, näringslivet och arbetsmarknadens parter måste alla bidra till att informationstekniken får ett brett genomslag i . Huvudinriktningen för en nationell IT- strategi bör därvid vara att stimulera användningen av informationsteknik på ett sätt som befrämjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning. Stats- makternas roll är att vara katalysator och pådrivare och att underlätta ut- vecklingen genom att anpassa regelverket till de nya förutsättningarna. Statsmakternas roll är också att genom olika åtgärder försöka förhindra att IT-utvecklingen skapar nya klyftor i vårt samhälle utan att den i stället bidrar till att överbrygga de nuvarande. I IT-propositionen lämnade regeringen förslag till tre områden som skall prioriteras i syfte att främja utvecklingen av informations- och kunskaps- samhället i enlighet med målen för den övergripande nationella IT-stra- tegin. Dessa områden är rättsordningen, utbildningen och samhällets in- formationsförsörjning. För varje område angavs ett antal målsättningar. Målen för statens insatser på rättsområdet är att genomföra författ- ningsändringar inom prioriterade rättsområden samt att finna effektiva former för en kontinuerlig juridisk uppföljning av den snabba utvecklingen på IT-området. Målet på utbildningsområdet är att kunskaper om informationsteknik och dess användningsmöjligheter skall föras in på alla nivåer i utbild- ningsväsendet . Målet på området för samhällets informationsförsörjning är att utforma en väl fungerande infrastruktur för samhällets informationsförsörjning som ger hög tillgänglighet till basinformation och som verkar tillväxtbe- främjande. Med utgångspunkt i målen för den övergripande nationella IT-strategin redovisade regeringen i IT-propositionen ett handlingsprogram för att bredda och utveckla IT-användningen. Utöver åtgärder inom de tre prio- riterade områdena redovisades åtgärder inom ett antal samhällssektorer och politikområden. Med hänsyn till den snabba utvecklingen på IT-om- rådet angavs att programmet bör ses som ett första samlat åtgärdspro- gram, som fortlöpande kommer att behöva anpassas och vidareutvecklas. I sin behandling av IT-propositionen godkände regeringens förslag till mål och prioriterade uppgifter för en nationell IT-strategi (bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282) och framhöll vikten av att det redovi- sade handlingsprogrammet genomförs snabbt och kraftfullt. konstaterade att det råder en betydande samsyn om informationstekni- kens möjligheter att påverka samhällsutvecklingen i positiv riktning. framhöll vidare vikten av att informationstekniken används i sådana former att samhällsutvecklingen främjas och att risker för regio- nala obalanser, försämrat integritetsskydd, ökad sårbarhet och kun- skapsmässiga skillnader mellan olika grupper i samhället motverkas. För att stärka den parlamentariska förankringen gav rege- ringen till känna att regeringen bör återkomma till med en skrivelse som redovisar utvecklingen på IT-området. Mot bakgrund av tillkännagivande lämnar regeringen i denna skrivelse en första redovisning av utvecklingen på IT-området sedan IT- propositionen presenterades . I kapitel 2 redovisas den allmänna utvecklingen på IT-området. I kapitel 3 redovisas regering- ens bedömningar av centrala frågor för ökad tillväxt och sysselsättning i informationssamhället. I kapitel 4 ges en redovisning av genomförda, pågående och kommande åtgärder inom handlingsprogrammet för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. 2 Utvecklingen på IT-området 2.1 Marknadsutvecklingen och IT-användningen i spelar informationstekniken som egen bransch en viktig roll i den ekonomiska utvecklingen. Den svarar direkt för av ekonomin i och för nästan lika mycket i . Den riktigt stora betydelsen är dock informationsteknikens indirekta effekter på varu- och tjänsteproduktionen i andra delar av ekonomin samt i människors var- dagsliv. Detta innebär att informationstekniken, som växte fram som en- skilda produktområden för databehandling och informationsöverföring, alltmera får en roll som grundläggande infrastruktur i det moderna sam- hället. finns det knappast en arbetsplats eller en organisation som inte har betydande stöd av informationstekniken. För merparten av alla varor och tjänster som produceras och distribueras har informations- tekniken spelat en viktig roll i olika skeden. Dessutom har en växande mängd av produkterna ett direkt eller indirekt datainnehåll. Den svenska tätpositionen på IT-området kan belysas på olika sätt. Mot bakgrund av telekommunikationernas betydelse för utvecklingen på IT-området är det intressant att se på marknaden för telekommunikation i . Med 68 linjer per 100 invånare är världens telefon- tätaste land. Samtalstaxorna är fortfarande bland de lägsta i världen. Mo- biltelefontätheten i är en av de högsta i världen. Enligt Mobil- TeleLeverantörerna var mobiltelefontätheten i . Endast och har en högre mobiltelefontäthet. Stelacon har på uppdrag av Post- och telestyrel- sen genomfört en kartläggning av konkurrenssituationen och utveck- lingen av den svenska marknaden 1996. Rap- porten Marknaden för telekommunikation i () beskriver bl.a. marknaderna för fast telefoni, mobiltelefoni och Internet. Enligt Stelacon förväntas tillväxten inom fast telefoni bli svag. I stället förväntas tillväxten komma inom mobiltelefoni och datakommunikation, som t.ex. Internet. Användningen av Internet ökar fortfarande i snabb takt, vilket medför att det är svårt att få klara uppgifter om den faktiska användningen. En- ligt Stelacons rapport fanns det cirka en miljon personer i som hade möjlighet att koppla upp sig till Internet. Stelacon förutspår ett kraftigt ökat antal Internetanvändare . kan antalet Internetanvändare uppgå till cirka två miljoner. Det är dock inte säkert att alla som har tillgång till Internet verkligen utnyttjar möjligheten att koppla upp sig. började utbredningen av Internet i hemmen och fick försäljningen av uppringda Internetaccesser sitt stora uppsving. uppgick totala antalet Internetabonnemang i till 370 000. Stelacon uppskattar att det fanns ca 650 000 datorer placerade i hemmen. Av dessa beräknas ca 210 000 vara anslutna till Internet. Forskningsgruppen för Samhälls- och Informationsstudier (FSI) har genomfört en undersökning av Internetanvändningen i befolk- ning (Teldok rapport 115). Undersökningen, som bygger på siffror fram t.o.m. , visar bl.a. på skillnaderna i användningen mellan olika användargrupper. Undersökningen visar på en nästan så stor Internetanvändning i storstadsområden jämfört med landsbygd. Detta förklaras med skillnader i näringsstrukturen. I storstäder och större städer, som ofta är universitets- eller högskoleorter, finns IT- och kun- skapsföretag som använder sig av informationstekniken, medan teknikut- bildning och teknikföretag är avsevärt mindre förekommande i lands- bygd. Undersökningen visar vidare på skillnader i grupper med olika utbild- ning. Personer med högskoleutbildning använder sig av Internet i avse- värt högre grad än personer med lägre utbildning såsom grundskola. När det gäller skillnader i Internetanvändning i olika åldrar, visar un- dersökningen inte helt oväntat på en betydligt högre användning bland unga människor jämfört med äldre. Personer födda visar t.ex. på en nära högre användning än personer födda på 1940- talet. Undersökningen visar även på en skillnad i IT-användningen mellan män och kvinnor i olika åldrar. Männen har en betydligt större IT-an- vändning och skillnaderna verkar vara större i de yngre åldrarna. FSI:s undersökning av Internetanvändningen visar på liknade resultat i fråga om skillnader mellan olika användargrupper, som redovisats i Sta- tistiska centralbyråns (SCB) undersökning Datorvanor 1995 avseende datoranvändningen i . När det gäller tillgången till datorer för lärare och elever, som är en av de viktigaste förutsättningarna för utvecklingen av datoranvändningen i skolan, genomför en serie kvantitativa totalundersökningar av tillgången på datorutrustning i landets skolor. Resultaten av studien visar på en kraftig ökning av antalet datorer på alla nivåer i skolan. Exempelvis hade antalet undervisningsdatorer mer än fördubblats i . Antalet elever per dator ökar fortfarande med storleken på tätorterna, men skillnaderna mellan landsbygden och tätorter har minskat mellan undersökningarna. Mer än hälften av undervisningsdatorer återfanns i klass- rum. var av datorerna placerade i speciella datasalar. I gymnasieskolan hade inte motsvarande förändring skett. Där var fortfa- rande tre av fyra undervisningsdatorer placerade i datasalar. I en uppföljningsstudie som har gjort under- sökning säger hälften av de tillfrågade skolcheferna att undersökningen lett till diskussioner och säger att den har lett till direkta åtgärder i deras kommuner. Med åtgärder avses ökad satsning på informationstek- nik i skolan, utveckling av IT-strategi, inköp av utrustning etc. Till- gången till Internet är också god. Av landets grundskolor hade i decem- ber 1996 en uppkoppling till Internet. En tredje undersökning av samma slag Skolans datorer 1997 kom- mer att genomföras . När det gäller den offentliga förvaltningens IT-användning kan som exempel nämnas att Statskontoret i sin årliga översikt om Staten i om- vandling konstaterar att handläggnings- och planeringsarbetet i statsför- valtningen i allt större utsträckning sker med elektroniska instrument såsom datorer, fax, teletjänster och databaser. Handläggningsprocesserna har ett utvecklat datastöd inom många verksamheter. I en internationell jämförelse tillhör tillsammans med de öv- riga skandinaviska länderna spjutspets när det gäller teknik- användning och teknikutveckling. IT-utvecklingen sammantaget i visar visserligen på tillväxt, men är jämförelsevis inte lika gynnsam som i och länder i . Detta har bl.a. uppmärksammats i ett medde- lande från Europeiska kommissionen , Den europeiska informations- och kommunikationsteknikindustrins konkurrenskraft (KOM (97) 152 slutlig). Det finns en viss rädsla i dagens samhälle att informationsteknikens framfart kommer att innebära ett minskat antal sysselsättningstillfällen. I ett inledningsskede kan så vara fallet. Emellertid innebär IT-utvecklingen att produktiviteten ökar då företagen kan minimera sina kostnader för produktionen. Detta innebär att priserna som vi konsumenter betalar för en vara minskar och konsumtionen av varan ökar. Slutsatsen av denna kedja är att då efterfrågan på företagens produkter ökar via produktivi- tetsökningar så kommer också efterfrågan på arbetskraft att öka. I , productivity and job creation (1996), nämns att i har man uppskattat att den potentiella sysselsätt- ningsökningen inom nätverksbaserade tjänster uppgår till mellan 2,5 och 5 gånger nivån . I finns jobben 1997 och 1998 uppskattas rekryteringsbehovet av antalet sysselsatta inom databranschen till ca 12 000 . kommer efterfrågan att öka på både högskoleutbildad och icke högskoleutbildad personal. Totalt finns det ca 85 000 personer som är sysselsatta inom renodlade datayrken. Det pekas också på att det finns brist på välutbildad personal varför flaskhalsar kan uppstå. har nio av tio före- tag uppgivit att de har svårt att rekrytera yrkeskunnig arbetskraft. En stor del av dessa anger också att detta problem utgör hinder för fortsatt ex- pansion. Arbetets villkor förändras inom så gott som samtliga sektorer med in- förandet av informationsteknik. Det gäller bl.a. hur arbetet organiseras och arbetets innehåll. En del i denna utveckling är att arbetet i större ut- sträckning kan utföras utan att vara beroende av en traditionell arbets- plats, t.ex. i hemmet eller annars på distans. Som redovisas längre fram i skrivelsen är det angeläget att lagstiftningen är utformad med hänsyn till denna utveckling. De samhälleliga konsekvenserna av informationsteknikens utveckling har också uppmärksammats på europanivå. Inom EU läggs mycket stor vikt vid utvecklingen av informationssamhället och informationsteknolo- gin som ett medel att utveckla konkurrenskraft samt att öka till- växten och sysselsättningen. Kommissionen har i grönboken i informationssamhället i centrum (KOM(96) 389 slutlig) tagit upp olika frågor om vad det framväxande informationssam- hället innebär för det framtida arbetslivet, för tillväxt och sysselsättning samt för levnadsförhållandena och den sociala sammanhållningen. Di- stansarbete har särskilt berörts. Kommissionen har vidare presenterat en grönbok som behandlar frågor om ny arbetsorganisation (KOM(97) 128 slutlig). Behov av statistisk uppföljning Det saknas en sammanhållen kontinuerlig statistikproduktion i Sve- rige på IT-området, vilket är ett problem när utvecklingen på IT-området skall beskrivas i siffror. Bristen på jämförande tal gör det svårare att göra internationella utblickar för att se hur den svenska utvecklingen på IT- området i det breda perspektivet förhåller sig till andra länders utveck- ling. Med tanke på den snabba förändringstakten i informationssamhället utgör den statistiska insamlingen en viktig del i beslutsunderlagen för beslutsfattare på olika nivåer. SCB har därför getts i uppdrag att ta fram jämförelsetal som skall kunna ligga till grund för en kontinuerlig produktion av relevant statistik för att kunna följa informationssamhällets framväxt och effekter av åtgärder från samhällets sida. har även tagit initiativ till ett nordiskt samar- betsprojekt inom med syfte att försöka klarlägga behov och förutsättningar för att på samnordisk basis genom att samla nordisk kompetens utveckla nya och avancerade metoder inom IT-sta- tistik. 2.2 Den tekniska utvecklingen Den tekniska utvecklingen på IT-området fortsätter i oförminskad snabb takt. Utvecklingen innebär att alltmer information kan överföras på kort- are tid till en ökad andel användare. Detta sker bl.a. genom att själva in- frastrukturen byggs ut i olika former, men också genom att tekniken förfinas. Utvecklingen är nödvändig för att kunna utöka använd- ningen av olika informationstjänster. När större datamängder som t.ex. rörliga bilder och musik skall distribueras krävs större över- föringskapacitet än vad som är tillgängligt för att inte an- vändarna skall uppfatta överföringen som långsam och avstå från att nyttja tjänsterna. Som exempel på tekniksatsningar som genomförs kan nämnas Telias arbete med att uppgradera telenäten så att alla hushåll kan erbjudas bredbandskommunikation. Uppgraderingen kommer att innebära att abonnenterna får möjligheter till interaktiv kommunikation med kapacitetskrävande rörliga bilder och att de kan få tillgång till ett stort utbud av TV-kanaler. Utvecklingen på mobiltelefonisidan går också stadigt framåt, bl.a. pågår utvecklingsarbete i syfte att allt fler avancerade multimediatjänster skall vara tillgängliga mobilt. Teknikutvecklingen på IT-området innebär att skillnaderna mellan olika former av tele-, data- och massmediekommunikation blir alltmer otydlig. När olika slag av innehåll såsom text, stillbilder, ljud och rörliga bilder kan hanteras och förmedlas genom olika slag av distri- butionssystem, leder det till ett närmande mellan olika tjänster. Utvecklingen gör det t.ex. möjligt att via Internet lyssna på radio, läsa tidningar, se på TV och tala i telefon, även om TV-utsändningarna och telefonin som tillhandahålls i dessa nya former än så länge inte håller högsta kvalitet. Ett annat exempel är att man via den digitala TV:n kan hämta in datafiler, handla och sköta bankaffärer. Teknikutvecklingen bidrar också till att nya former av medier uppstår vid sidan av de mer traditionella, exempelvis finns det numera interaktiva tidningar där en läsare kan få text illustrerad med en videosekvens eller en ljudfil upp- spelad. Den nu beskrivna utvecklingen, som har fått benämningen konvergens, kan därigenom bryta de traditionella konsumtionsmönstren. Utveck- lingen påverkar naturligtvis även de olika branscherna inom medie- och informationsområdet. Det sker ett närmande mellan branscherna som också medför att företagen utvidgar sina verksamheter till närliggande områden. Utvecklingen medför även ett behov av att se över berörda lag- stiftningar, vilket redovisas i avsnitt 4.1.2. 2.3 Utvecklingen av tjänster i informationssamhället Den tekniska utvecklingen medför en explosion av olika tjänster i infor- mationssamhället. Den fortsatt ökande Internetanvändningen och den elektroniska handelns utbredning är tydliga exempel på det. Vad som kan sägas inneburit ett större genombrott för Internetanvänd- ningen är uppkomsten av den s.k. webben . World (WWW) är ett informationssystem som använder standardiserade programspråk, vilket gör det lätt att hämta information från olika källor över hela världen. Informationssökningen underlättas även genom att varje dokument som lagrats får en egen adress. Särskilda program finns även tillgängliga på nätet för att underlätta sökningen efter vissa nyckel- ord eller andra begrepp. Ursprungligen skapades web-tekniken för att underlätta kunskapsutbyte mellan forskare. har denna teknik utveck- lats så att privatpersoner, företag och andra organisationer kan publicera information på s.k. hemsidor. Internetmarknaden i börjar nu visa tecken på att gå mot en ökad grad av mognad. Tillhandahållandet och användningen av tjänster går i olika stadier från spel och underhållning till att bli mer orienterat till Elektronisk post är alltjämt den dominerande användningsfunktionen på Internet. Andra nyttofunktioner som börjat bli vanliga är olika former av banktjänster. Allt fler tjänster, såsom överföringar av medel mellan konton m.m. som varit kopplade till besök på bankkontor eller till telefonsamtal (bank på telefon m.m.) kan numera göras via Internet. En annan nyttofunktion som uppträder på nätet kan hänföras till av- delningen transporter och avser den ökade användningen av Internet i syfte att finna relevant reseinformation vid planerande och köp av resor. Ett tredje exempel på nyttofunktioner som ökar på Internet är till- gången och användningen av olika informationstjänster såsom nyhetsser- vice och sökande i offentliga databaser. Vad som förmodligen kommer att vara avgörande för hur utvecklingen av Internetmarknaden kommer att se ut är utvecklingen av den elektro- niska handeln. Övervägande delen av de tjänster som tillhandahålls över Internet är gratis för användaren. Möjligheterna för leverantörerna att framöver kunna ta betalt för dessa tjänster samt utveckla handeln med varor och tjänster över nätet kommer att styra den framtida utvecklingen. En viktig faktor i detta sammanhang är säkerheten i kommunikationen. Säkerheten kring betalningar och behörighet måste förbättras betydligt om elektronisk handel skall kunna uppnås på en bred front. Marknaden för elektronisk handel växer dock. Affärer mellan företag och individer flyttas i allt större utsträckning till de elektroniska vägarna, inte minst till Internet. Enligt EITO (Observatory) förväntas intäkterna från kommersiella marknadsplatser på Internet öka från ca 400 miljoner ECU inom EU till närmare 60 miljarder ECU . andel därav motsvarar medan står för . Som ovan nämnts har de finansiella tjänsterna fått stor utbredning på marknaden för elektronisk handel. Det rör sig om olika banktjänster, aktiehandel m.m. Andra exempel på handel som sker på nätet är post- orderköp, köp av resor, livsmedelsinköp m.m. Utvecklingen av elektronisk handel medför strukturförändringar i olika former. På den elektroniska marknaden är det kunden själv som i hög grad söker information om produkten, beställer och betalar. Utvecklingen innebär att det blir allt viktigare att ha tillgång till de elektro- niska tjänsterna.