prop · GL0355 · 1998-01-01 00:00:00 — Har förtal riktats mot avliden, får åtal väckas av den avlidnes efterlevande make, bröstarvinge, fader, moder eller syskon samt, om åtal av särskilda skäl anses påkallat ur allmän synpunkt, av åklagare. Innebär brott som avses i 1 3 §§, att någon genom att förgripa sig på en främmande makts statsöverhuvud som vistas i eller på en främmande makts representant i har kränkt den främmande makten, får brottet åtalas av åklagare utan hinder av vad som föreskrivs i första stycket. Åtal får dock inte ske utan förordnande av regeringen eller den regeringen har bemyndigat därtill. 6 kap. 1 § Den som tvingar annan till samlag eller därmed jämförligt sexuellt umgänge genom våld eller genom hot som innebär el- ler för den hotade framstår som trängande fara, döms för våld- täkt till fängelse, lägst två och högst . Lika med våld an- ses att försätta någon i vanmakt eller annat sådant tillstånd. En man som tilltvingar sig samlag eller på annat sätt sex- uellt utnyttjar en kvinna genom våld eller genom hot som innebär eller för kvinnan framstår som trängande fara, döms för våld- täkt till fängelse, lägst två och högst . Med våld jämställs att försätta en kvinna i medvets- löshet eller annat hjälplöst till- stånd. För våldtäkt döms också en man som handlar som anges i första stycket mot en annan man och en kvinna som handlar så mot en annan kvinna eller mot en man. Är brottet med hänsyn till våldets eller hotets art och omständigheterna i övrigt att anse som mindre allvarligt, döms till fängelse i högst . Är brottet grovt, döms för grov våldtäkt till fängelse, lägst fyra och högst . Vid bedö- mande av om brottet är grovt skall särskilt beaktas, om våldet var livsfarligt eller om den som har begått gärningen tillfogat allvarlig skada eller allvarlig sjukdom eller, med hänsyn till tillvägagångssättet eller offrets låga ålder eller annars, visat sär- skild hänsynslöshet eller råhet. Är brottet grovt, döms för grov våldtäkt till fängelse, lägst fyra och högst . Vid bedö- mande av om brottet är grovt skall särskilt beaktas, om våldet var livsfarligt eller om den som har begått gärningen tillfogat allvarlig skada eller allvarlig sjukdom eller, med hänsyn till tillvägagångssättet eller annars, visat särskild hänsynslöshet eller råhet. 6 kap. 2 § Den som, i annat fall än som avses 1 §, genom olaga tvång förmår någon till sexuellt um- gänge, döms för sexuellt tvång till fängelse i högst . Om den som har begått gär- ningen visat särskild hänsynslös- het eller om brottet annars är att anse som grovt, döms för grovt sexuellt tvång till fängelse, lägst och högst . Den som sexuellt utnyttjar nå- gon som är , döms för våldtäkt mot barn till fängelse, lägst två och högst . Är brottet med hänsyn till sär- skilda omständigheter att anse som mindre allvarligt, döms till fängelse i högst . Är brottet grovt, döms för grov väldtäkt mot barn till fängelse, lägst fyra och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt skall särskilt beaktas, om den som har begått gärningen använt våld eller hot om brottslig gärning eller tillfogat allvarlig skada eller allvarlig sjukdom eller, med hänsyn till sin anknyt- ning till barnet eller barnets låga ålder eller annars, visat särskild hänsynslöshet eller råhet. 6 kap. 3 § Den som förmår annan till sexuellt umgänge genom att all- varligt missbruka hans eller hen- nes beroende ställning döms för sexuellt utnyttjande till fängelse i högst . Detsamma gäller den som har sexuellt umgänge med annan genom att otillbörligt utnyttja att denne befinner sig i vanmakt eller annat hjälplöst tillstånd eller lider av en psykisk störning. Om den som har begått gär- ningen visat särskild hänsynlös- het eller om brottet annars är att anse som grovt, döms för grovt sexuellt utnyttjande till fäng- else, lägst och högst . Den som, i annat fall än som avses i 1 eller 2 §, sexuellt ut- nyttjar annan genom olaga tvång eller genom att allvarligt miss- bruka hennes eller hans beroende ställning döms för sexuellt ut- nyttjande till fängelse i högst . Detsamma gäller den som på ett otillbörligt sätt sexuellt utnyttjar en person som befinner sig i medvetslöshet eller annat hjälplöst tillstånd eller lider av en psykisk störning. För sexuellt utnyttjande döms även den som, i annat fall än som avses i 1 eller 2 §, sexuellt ut- nyttjar en person som är och som är hans eller hennes avkomling eller står un- der hans eller hennes fostran eller för vars vård eller tillsyn han eller hon har att svara på grund av myndighets beslut. Om den som har begått gär- ningen visat särskild hänsynslös- het eller om brottet annars är att anse som grovt, döms för grovt sexuellt utnyttjande till fäng- else, lägst ett och högst . 6 kap. 4 § Har någon sexuellt umgänge med den som är och som är hans avkomling eller står under hans fostran eller för vars vård eller tillsyn han har att svara på grund av myndighets beslut, döms för sexuellt utnytt- jande av underårig till fängelse i högst . Detsamma skall gälla om någon, i annat fall än som avses förut i detta kapitel, har sexuellt umgänge med barn . Om den som har begått gär- ningen visat särskild hänsynslös- het mot den underårige eller om brottet på grund av dennes låga ålder eller annars är att anse som grovt, skall dömas för grovt sexuellt utnyttjande av under- årig till fängelse, lägst två och högst . 6 kap. 7 § Den som, i annat fall än som avses förut i detta kapitel, sexuellt berör barn eller förmår barnet att företa eller medverka i någon handling med sexuell innebörd, döms för sexuellt ofredande till böter eller fängelse i högst . För sexuellt ofredande döms även den som genom tvång, förledande eller annan otillbörlig påverkan förmår någon som har fyllt femton men inte att företa eller medverka i en handling med sexuell innebörd, om handlingen är ett led i framställning av pornografisk bild eller utgör en posering i annat fall än när det är fråga om framställning av en bild. Detsamma skall gälla, om nå- gon blottar sig för annan på sätt som är ägnat att väcka anstöt eller eljest genom ord eller handling på ett uppenbart sedlig- hetssårande sätt uppträder an- stötligt mot annan. Detsamma skall gälla, om nå- gon blottar sig för annan på sätt som är ägnat att kränka hennes eller hans integritet eller annars genom ord eller handling med sexuell innebörd ofredar eller trakasserar annan. 6 kap. 11 § Ansvar som i detta kapitel är föreskrivet för gärning som be- gås mot någon under viss ålder skall ådömas även den som inte insåg men hade skälig anledning anta att den andre ej uppnått så- dan ålder. Ansvar som i detta kapitel är föreskrivet för gärning som be- gås mot någon under viss ålder skall ådömas även den som inte insåg men hade skälig anledning anta att den andra personen inte uppnått sådan ålder. 6 kap. 12 § För försök till våldtäkt, grov våldtäkt, sexuellt tvång, grovt sexuellt tvång, sexuellt utnytt- jande, grovt sexuellt utnyttjande, sexuellt utnyttjande av under- årig, grovt sexuellt utnyttjande av underårig, koppleri och grovt koppleri döms till ansvar enligt vad som föreskrivs i 23 kap. Detsamma gäller i fråga om för- beredelse och stämpling till våldtäkt, grov våldtäkt, grovt sexuellt utnyttjande av underårig och grovt koppleri. För försök till våldtäkt, grov våldtäkt, våldtäkt mot barn, grov våldtäkt mot barn, sexuellt ut- nyttjande, grovt sexuellt utnytt- jande, koppleri och grovt kopp- leri döms till ansvar enligt vad som föreskrivs i 23 kap. Det- samma gäller i fråga om förbere- delse och stämpling till våldtäkt, grov våldtäkt, våldtäkt mot barn, grov våldtäkt mot barn, grovt sexuellt utnyttjande och grovt koppleri eller underlåtenhet att avslöja sådant brott. 6 kap. 13 § Är vid sexuellt utnyttjande av underårig enligt 4 § första stycket andra meningen eller försök till sådant brott eller vid sexuellt ofredande enligt 7 § första stycket skillnaden i ålder och utveckling mellan den som har begått gärningen och barnet ringa, får åtal väckas av åklaga- ren endast om åtal är påkallat ur allmän synpunkt. Är vid våldtäkt mot barn enligt 2 § andra stycket eller försök till sådant brott eller vid sexuellt ofredande enligt 7 § första stycket skillnaden i ålder och utveckling mellan den som har begått gärningen och barnet ringa, får åtal väckas av åklaga- ren endast om åtal är påkallat ur allmän synpunkt. 29 kap. 2 § Såsom försvårande omständigheter vid bedömningen av straffvärdet skall, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, särskilt beaktas 1. om den tilltalade avsett att brottet skulle få betydligt allvarligare följder än det faktiskt fått, 2. om den tilltalade visat särskild hänsynslöshet, 3. om den tilltalade utnyttjat någon annans skyddslösa ställning eller särskilda svårigheter att värja sig, 4. om den tilltalade grovt utnyttjat sin ställning eller i övrigt missbrukat ett särskilt förtroende, 5. om den tilltalade förmått någon annan att medverka till brottet ge- nom allvarligt tvång, svek eller missbruk av dennes ungdom, oförstånd eller beroende ställning, 6. om brottet utgjort ett led i en brottslig verksamhet som varit särskilt noggrant planlagd eller bedrivits i stor omfattning och i vilken den tilltalade spelat en betydande roll, eller 7. om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folk- grupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hud- färg, nationellt eller etniskt ur- sprung, trosbekännelse eller an- nan liknande omständighet. 7. om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folk- grupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av kön, ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller annan liknande omständighet. 35 kap. 4 § De i 1 § bestämda tiderna skall räknas från den dag brottet begicks. Förutsätts för ådömande av påföljd att viss verkan av handlingen inträtt, skall tiden räknas från den dag då sådan verkan inträdde. Har brott som avses i 6 kap. 1 4 och 6 §§ eller försök till så- dana brott begåtts mot barn skall de i 1 § bestämda tiderna räknas från den dag målsäganden fyller eller skulle ha fyllt . Vid brott som avses i 6 kap. 2 § eller försök till sådant brott skall de i 1 § bestämda tiderna räknas från den dag målsäganden fyller eller skulle ha fyllt . Om vid bokföringsbrott, som ej är ringa, den bokföringsskyldige från brottet har försatts i konkurs, fått eller erbjudit ackord eller inställt sina betalningar, skall tiden räknas från den dag då detta skedde. Förslag till Lag om ändring i lagen (1982:316) med förbud mot omskärelse av kvinnor Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:316) med förbud mot omskärelse av kvinnor dels att lagen skall ha den rubrik som anges i det följande dels att 1 och 2 §§ skall ha följande lydelse. Lag med förbud mot könsstympning av kvinnor Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett ingrepp i de kvinnliga yttre könsorganen i syfte att stympa dessa eller åstad- komma andra bestående föränd- ringar av dem (omskärelse) får inte utföras, oavsett om samtycke har lämnats till ingreppet eller inte. Ett ingrepp i de kvinnliga yttre könsorganen i syfte att stympa dessa eller åstadkomma andra bestående förändringar av dem (könsstympning) får inte utföras, oavsett om samtycke har lämnats till ingreppet eller inte. Den som bryter mot 1 § döms till fängelse i högst eller, om omständigheterna är mild- rande, till böter. Om brottet har medfört livs- fara, svår kroppsskada, allvarlig sjukdom eller i annat fall innebu- rit ett synnerligen hänsynslöst beteende skall det bedömas som grovt. För grovt brott döms till fängelse, lägst ett och högst . För försök döms till ansvar enligt 23 kap. . Den som bryter mot 1 § döms till fängelse i högst . Om brottet har inneburit ett särskilt hänsynslöst beteende skall det bedömas som grovt. För grovt brott döms till fäng- else, lägst två och högst . För försök, förberedelse och stämpling eller underlåtenhet att avslöja brott döms till ansvar enligt 23 kap. . Förslag till Lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 5 § I högskolornas verksamhet skall jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas. I högskolornas verksamhet skall jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främ- jas. Högskolorna bör vidare i sin verksamhet främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Förteckning över remissinstanserna (SOU 1995:60) Remissyttranden har avgetts av ombudsmän, , , , , Justitiekans- lern, , Riksåklagaren, , Polismyndig- heten i , i , Kriminalvårds- styrelsen, , , Rättsmedicinalver- ket, , , Handikappombuds- mannen, , , Statskon- toret, , , , , vid , vid , Samhällsvetenskapliga fa- kulteten vid , vid , , , Ungdomsstyrel- sen, i , i , , , , , i läns landsting, , , Svenska Läkaresäll- skapet, , , Akademikers , i Sve- rige, , , Föreningen , , Riksför- bundet för sexuellt likaberättigande, , Riksfö- reningen psykoterapicentrum, , Svenska kom- mittén, , Ungdomar och Vuxna, Stiftelsen i , för kvinno- jourer i , Socionomers personal- och förvaltnings- tjänstemäns riksförbund, , Svenska Kyr- kans Centralstyrelse, , Mo- derata , , Cen- terkvinnorna, kvinnopolitiska utskott, samt . Därutöver har yttrande inkommit från i , , Distr. 21, Alla Kvinnors Hus, och Samhälle, Föreningen , , f.d. projektle- dare för projektet vid kvinnomisshandel samt i . , Föreningen , , , och Skola, Organisationen för barnens rätt i samhället, , Svenska Hälso- och , Riksförbundet Internationella Föreningar för Invandrarkvinnor, samt har inte inkommit med svar. avstår från att yttra sig över förslagen. Riksåklagaren har bifogat yttranden från regionåklagarmyndigheterna i , , samt . vid har som sitt yttrande bifogat yttranden från , So- ciologiska institutionen, samt Rättsvetenskap- liga institutionen. har bifogat yttranden från socialnämnden, social- förvaltningen, juridiska avdelningen samt polismyndigheten i län. i har bifogat ytt- randen från socialdistrikt 4, 5 och 16. Socialdistriktens yttranden finns tillgängliga i ärende dnr. S95/3442/Jäm. i läns landsting har som sitt yttrande bifogat yttrande från Kvinnokliniken och Rikskvinnocentrum. i har bifogat yttrande från . har som sitt yttrande bifogat yttrande från . Sammanfattning av Prostitutionsutrednings betänkande Könshandel (SOU 1995:15) Sett ur ett historiskt perspektiv (kap. 2) har prostitution funnits men formerna och inställningen till prostitution har ändrats allteftersom samhället förändrats. Det nutida samhället präglas av internationalisering och de globala rörelserna påverkar också mönstren för prostitution. Migration av kvinnor från tredje världen och till bordeller i , och är t.ex. nya företeelser liksom sexturism från till och . Den internationella handeln med kvinnor över gränserna, s.k. trafficking, har ökat oroväckande. Sexturism till länder där barn utnyttjas i prostitution, främst i , har fått stor omfattning. Spridningen av hiv och aids är ett allvarligt problem som fått könshandeln att framstå i ett nytt perspektiv. Samarbete för att motarbeta prostitution förekommer i ganska stor utsträckning mellan stater och i olika internationella organisationer. Ett antal konventioner och andra internationella dokument har utarbetats bl. a. inom FN och för att förhindra prostitution och kvinnohandel. finns rörelser som verkar för att prostitution skall legaliseras och erkännas som arbete så att t.ex. arbetsrättslig och social lagstiftning blir tilllämplig också på de prostituerade. Uttrycket sex arbetare har alltmer kommit att användas på dem som verkar som prostituerade eller inom sex industrin. I finns bestämmelser i som direkt syftar till att motverka prostitution, nämligen bestämmelserna om koppleri och om förförelse av ungdom. För dessa och för andra rättsregler som kan blir tillämpliga i detta sammanhang redogörs i kapitlet om gällande rätt (kap. 3). För att se om några förändringar skett i när det gäller könshandelns omfattning och former och vilken påverkan de internationella mönstren kan ha haft, har utredningen gjort en kartläggning av den svenska könshandeln. Utredningen har också försökt se om och i så fall i vilken omfattning könshandeln är organiserad eller har samband med den organiserade brottsligheten. Med några bilder från verkligheten, av kvinnor och män i könshandeln (kap. 4) som bakgrund, lämnas en redogörelse för den heterosexuella könshandelns omfattning och former (kap. 5) och även för parterna i könshandeln (kap. 6). Uppskattningsvis 2 500 kvinnor säljer sexuella tjänster i . Antalet kvinnor i gatuprostitutionen har beräknats till ca 650. De övriga återfinns i den mer osynliga inomhusprostitutionen, på massageinstitut, i lägenhetsprostitution, i eskortservice och i call girl verksamhet. Om man, som prostitutionsutredning, utgår från att varje kvinna har 50 olika kunder innebär detta att 125 000 män köper sexuella tjänster . Härtill kommer ett antal män som köper sexuella tjänster av män. Dessa siffror innebär att könshandeln i efter en nedgång talet och början av 1990 talet nu åter ökar. Antalet kvinnor i gatuprostitutionen har minskat men i stället kan inomhusprostitutionen, där köpare och säljare oftast får kontakt via annons, antas ha större omfattning än tidigare, framför allt gäller detta massageinstituten och liknande verksamheter. En del kvinnor rör sig mellan de olika prostitutionsformerna. Kvinnor, som tidigare lämnat gatuprostitutionen, har i vissa fall återvänt till gatan när de blivit arbetslösa. Andelen kvinnor som har psykiska störningar har ökat , liksom andelen utländska kvinnor. Ungefär hälften av kvinnorna i gatuprostitutionen är missbrukare av narkotika eller alkohol. Medelåldern för kvinnorna i gatuprostitutionen har ökat något. Även om en del kvinnor av olika skäl lämnat könshandeln visar siffrorna att en nyrekrytering skett. Omsättningen i gatuprostitutionen har ibland omfattat mer än en tredjedel av säljarna . Antalet mycket unga kvinnor i gatuprostitutionen är lågt. Framför allt får detta ses som ett resultat av och polisens arbete för att hindra unga kvinnor att etablera sig som prostituerade. På sexklubbarna arbetar däremot framför allt unga flickor och det är också de unga flickorna som efterfrågas vid framställning av pornografisk film. Könshandeln förändras i takt med att samhället i övrigt förändras och nya former uppstår . Ett sätt att dölja verksamheten är att organisera slutna klubbar där medlemmarna erbjuds olika sexuella tjänster, från pornografi och adresser till prostituerade utomlands till samlag, alltså en sorts varuhus för köp av sexuella tjänster. Nya kontaktvägar mellan köpare och säljare på könsmarknaden har också öppnats via datanät och genom videogram. Sexindustrin expanderar och har tagit till sig den nya tekniska utvecklingen. Telefonsex, sex på datadisketter och CD har fått en ökande spridning. Stor efterfrågan finns på sexkontakttidningar och grovt pornografiska filmer. Mycket av sexindustrin förutsätter annonsering i dagspress eller kontakttidningar. Antalet annonser i dagspressen om massageinstitut och liknande verksamheter, som tillhandahåller sexuella tjänster, har ökat oroväckande. En del kontakttidningar innehåller annonser som öppet erbjuder prostitutionskontakter. Sexindustrin ger uppenbarligen möjligheter till stora ekonomiska vinster. Omfattningen av denna industri har inte till fullo kunnat utredas. Organiserad prostitution, som har samröre med den organiserade brottsligheten, förekommer i mycket begränsad omfattning i . Koppleriverksamhet förekommer i olika former. Sådan verksamhet i samband med sexklubbar och sexbutiker har dock inte kunnat påvisas mer än i några enstaka fall i . Farhågor som ibland framställts om organiserad import till av prostituerade från tycks sakna grund. I jämförelse med andra europeiska länder har könshandeln i vårt land liten omfattning. Det totala antalet prostituerade i kan som nämnts beräknas uppgå till drygt 2 500 medan motsvarande siffra i t. ex. , vars folkmängd är ungefär dubbelt så stor som , är ca 20 000. Andelen svenska män som köper sexuella tjänster är också liten vid en internationell jämförelse. Att könshandeln har en begränsad omfattning i kan säkert tillskrivas många olika omständigheter. har haft en annan tradition när det gäller synen på prostitution än den man haft på kontinenten. Ett väl utbyggt trygghetssystem liksom gemensamma strävanden i samhället mot ökad jämställdhet mellan kvinnor och män kan ha haft betydelse. Ett väl fungerande socialt arbete mot prostitution har också betytt mycket. Kunskapen om säljarna i könshandeln är i stort begränsad till kvinnorna i den synliga prostitutionen på gatan. Säljarna i gatans könshandel rekryteras mestadels bland kvinnor som på olika sätt fått en dålig start i livet, som tidigt berövats sin självrespekt och fått en negativ självbild. har sambandet mellan prostitution och sexuella övergrepp i barndomen blivit alltmera uppenbart. Prostitutionsdebuten handlar sällan om ett plötsligt djupt fall i förnedring. Kvinnorna har ofta varit på väg mot prostitution mycket länge, av skäl som ligger långt tillbaka i tiden. Det är ibland också fråga om en successiv och gradvis tillvänjning till könshandeln. I denna process kan en rad faktorer medverka, bl.a. spelar sexklubbar och den pornografiska industrin en stor roll. Den utlösande faktorn kan vara en akut brist på pengar, kanske i kombination med påverkan från en som prostituerar sig eller arbetar på sexklubb eller från en pojkvän/hallick. Männen köparna i könshandeln är en stor grupp, mycket större än säljarna. Om man utgår från vad den tidigare fann, har uppskattningsvis av de svenska männen erfarenhet av könsköp. Könsköparen avviker visserligen inte från genomsnittsmannen när det gäller yrke, ekonomi eller civilstånd men han får däremot sägas vara avvikande när det gäller inställningen till sexualitet och kvinnor. Orsakerna till att männen köper sexuella tjänster varierar. En del av köparna förefaller att ha allvarliga problem när det gäller synen på och förhållningssättet till sexualitet. Några har svårt att etablera en normal relation till en kvinna. Hos en del av männen finns också erfarenheter av kränkt sexualitet, av att ha blivit förförda eller utsatta för övergrepp tidigare i livet. Männens avvikande inställning till sexualitet och svårighet att få kontakt med kvinnor kan vara en följd av den vilsenhet och de känslor av otillräcklighet som mänga könsköpare ger uttryck för. Prostitutionskontakterna med sexuell utlevelse utan relation, närhet eller krav avskalade relationer kan bli en möjlighet att slippa konfronteras med dålig självkänsla och oförmåga att utlämna sig själv i genuina mänskliga kontakter. Prostitutionens främjare och profitörer hör också till könshandeln. Hallickar, som tar del av inkomsterna från sambons eller flickvännens prostitution, förekommer i ganska stor utsträckning bland de gatuprostituerade. Den professionelle hallicken, som har två eller flera kvinnor som prostituerar sig och ger honom del i inkomsterna, är inte så vanligt förekommande. Annonshallicken och hyreshallicken har stor betydelse som främjare av prostitution, eftersom flera av de prostitutionsformer som är vanliga förutsätter att köpare och säljare får kontakt via annons och att det finns en lokal där könsumgänget kan äga rum. I förekommer också manlig homosexuell könshandel (kap. 7) i olika former i såväl större som mindre städer. Frågan vilken omfattning den homosexuella prostitutionen har är dock omöjlig att besvara, dels därför att det är svårt att skilja mellan vanliga homosexuella kontakter och kontakter i prostitutionssyfte, dels därför att den homosexuella prostitutionen präglas av diskretion och osynlighet. Prostitution kan dock sägas vara relativt vanligt förekommande i den manliga homosexuella kulturen. Det finns likheter mellan den homosexuella och den heterosexuella prostitutionen bl.a. när det gäller prostitutionsdebuten och skadorna i form av känslostörningar. Det finns också flera skillnader.