prop · GL03145D2 · 1998-01-01 00:00:00 — Målet skall vara att slå vakt om ett rikt och varierat odlingslandskap och att minimera jordbrukets miljöbelastning. 1989/90:146 s. 49, bet. 1989/90:JoU25, rskr. 1989/90:327) Täcks av nytt miljö- kvalitetsmål. Behandlas i avsnitt 4.2.9 Ett rikt odlingslandskap. Förnybara resurser skall utnyttjas inom ramen för ekosystemets produktionsförmåga. An- vändningen av icke förnybara naturresurser skall i ännu högre grad präglas av en ansvars- full hushållning. 1990/91:90 s. 35, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Målet fortsätter gälla. Täcks delvis av nya miljökvalitetsmål som behandlas i avsnitt 4.2 samt riktlinjer i kap. 5 Resurseffektivitet i ett kretsloppssamhälle. Regeringen bör utarbeta ett program med mål- sättningen att den ekologiskt odlade arealen i skall uppgå till av åkerarealen . (Motion p.g.a. prop. 1993/94:157, bet. 1993/94:JoU22 s. 1, rskr. 1993/94:272) Målet fortsätter gälla. Behandlas som delmål i avsnitt 4.2.9 Ett rikt odlingslandskap. 11 Exploatering av mark och vatten för bebyggelse, anläggningar och infrastruktur Mål och beslut Kommentarer skall den fysiska planeringens huvuduppgifter vara att säkerställa en långsik- tig god hushållning med mark- och vatten- resurser, främja en långsiktig förnuftig lokalisering av bebyggelse, anläggningar och infrastruktur samt utveckla en rik och levande stadsmiljö samt ta hänsyn till naturens krets- lopp i samhällsplaneringen. (/92:100, bil 15 s. 10, bet. 1991/92:JoU13, rskr. 1991/92:213) Målet fortsätter gälla. Behandlas i avsnitt 4.2.11 God bebyggd miljö och 9.1 Samhälls- planering för en ekolo- giskt hållbar utveckling. Mark- och vattenområden med särskilt höga naturvärden liksom ekologiskt särskilt känsliga områden skall så långt som möjligt undantas från exploatering. 1990/91:90 s. 39, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Målet regleras i lagen (1987:12) om hushåll- ning med naturresurser. Behandlas i avsnitten 4.2.3 Levande sjöar och vattendrag, 4.2.4 Myll- rande våtmarker, 4.2.5 Hav i balans samt levan- de kust och skärgård, 4.2.8 Levande skogar, 4.2.9 Ett rikt odlings- landskap, 4.2.10 Stor- slagen fjällmiljö och 4.2.11 God bebyggd miljö. Tätorterna bör planeras allt tydli- gare utifrån uppsatta miljökrav. Genom god planering kan bl.a. behovet av transporter minska. Industrier som kan påverka människors hälsa lokaliseras så att tillräckliga skyddsavstånd erhålls till områden där människor bor och vistas. Områden för friluftsliv och rekreation bör avsättas i tillräcklig omfattning. 1990/91:90 s. 33, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Täcks av nytt miljö- kvalitetsmål som be- handlas i avsnitt 4.2.11 En god bebyggd miljö. Behandlas även i avsnitt 9.1 Samhällsplanering för en ekologiskt hållbar utveckling. Den värdefulla kulturmiljön i städerna skall bevaras. 1990/91:90 s. 31, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Målet regleras i lagen (1987:12) om hushåll- ning med naturresurser. Täcks av nytt miljö- kvalitetsmål som be- handlas i avsnitt 4.2.11 En god bebyggd miljö. Tillstånd till torvtäkter skall prövas restriktivt i områden som i den kommunala planeringen angetts vara av riksintresse för naturvården, kulturmiljövården och friluftslivet. 1990/91:90 s. 38, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Målet regleras i lagen (1987:12) om hushåll- ning med naturresurser. Behandlas delvis i av- snitt 4.2.4 Myllrande våtmarker. Grushushållningsplaner upprättas för områden med materialförsörjningsproblem eller mark- användningskonflikter. I sådana områden in- riktas materialförsörjningen i första hand mot bergtäkter och andra alternativa material till naturgrus. 1990/91:90 s. 38, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Målet fortsätter gälla. Behandlas delvis i avsnitt 4.2.11 God be- byggd miljö. Behovet av grönområden i tätorter och tätorts- nära områden skall tillgodoses i den kommu- nala planeringen. 1990/91:90 s. 31, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Täcks av nytt miljö- kvalitetsmål samt delmål som behandlas i avsnitt 4.2.11 En god bebyggd miljö. har formulerat kvalitetsmål för sjöar och vattendrag (Sötvatten ''''90). För att kunna uppnå och bibehålla en god vattenkvali- tet i bör kvalitetsmålen ingå som en del i länsstyrelsernas beslutsunderlag. 1990/91:90 s. 45, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Målet fortsätter gälla. Behandlas i avsnitten 4.2.3. Levande sjöar och vattendrag, 4.2.6 Ingen övergödning 4.2.7 Bara naturlig försurning och 4.2.12 Giftfri miljö. Som övergripande mål för samhällsbyggandet inför 2000-talet bör gälla: Att främja en långsiktigt bärkraftig bebyg- gelsestruktur. Denna bebyggelsestruktur bör förnyas och kompletteras så att en hushållning med mark- och vattenområden, kulturmiljöns värden, en ekonomisk utveckling och en god livsmiljö främjas. Stor vikt bör därvid läggas vid att hitta en balans mellan den byggda miljön och omgivande landskap. Att skapa en rik och levande livsmiljö. Be- byggelsemiljön måste utvecklas med stor hän- syn till dess värden och kvaliteter, så att både särart och mångfald främjas. Att utbyggnaden och förnyelsen av den tek- niska infrastrukturen för kommunikationer, vatten, avlopp, etc. måste ske med hänsyn både till önskemålen om att skapa en samhälls- ekonomisk effektiv struktur och att minimera och förebygga miljökonsekvenserna av in- greppen. På grund av miljöproblemen i städer och tätorter bör nya tekniska lösningar som bygger på kretsloppstänkande främjas. Särskild tyngdpunkt bör läggas vid möjligheterna att utnyttja naturområden och omgivande odlings- landskap. 1994/95:120 s. 18-19, bet. 1994/95:JoU16, rskr. 1994/95:306) Målet fortsätter gälla. Täcks delvis av nytt miljökvalitetsmål samt delmål som behandlas i avsnitt 4.2.11 En god bebyggd miljö. Be- handlas även i avsnitt 9.1 Samhällsplanering för en ekologiskt hållbar utveckling. 12 Anspråk mot särskilt värdefulla områden (vissa odlingslandskap och skyddsvärda områden) Mål och beslut Kommentarer Målet för det fortsatta arbetet med att bevara naturtyper anges vara att säkerställa alla före- kommande naturtyper, såväl naturliga som kulturpräglade, i en sådan utsträckning och på ett sådant sätt att de långsiktigt kan bibehållas i ekologisk stabilitet och med bevarat artinne- håll. 1989/90:146 s. 32, bet. 1989/90:JoU25, rskr. 1989/90:237) Täcks av nya miljökva- litetsmål samt delmål som behandlas i av- snitten 4.2.3 Levande sjöar och vattendrag, 4.2.4 Myllrande våt- marker, 4.2.5 Hav i ba- lans samt levande kust och skärgård, 4.2.8 Le- vande skogar, 4.2.9 Ett rikt odlingslandskap, 4.2.10 Storslagen fjäll- miljö och 4.2.11 God bebyggd miljö. Målet för det fortsatta arbetet inom fauna- och floravården anges vara att bibehålla en rik och varierad fauna och flora, att inom ramen för rimliga krav på hänsyn och resursinsatser bevara de naturligt förekommande växt- och djurarterna i livskraftiga och reproducerande populationer i naturen. 1989/90:146 sid. 32, bet. 1989/90:JoU25, rskr. 1989/90:237) Täcks av nya miljökva- litetsmål samt delmål som behandlas i av- snitten 4.2.3 Levande sjöar och vattendrag, 4.2.4 Myllrande våt- marker, 4.2.5 Hav i ba- lans samt levande kust och skärgård, 4.2.8 Le- vande skogar, 4.2.9 Ett rikt odlingslandskap, 4.2.10 Storslagen fjäll- miljö och 4.2.11 God bebyggd miljö. Den biologiska mångfalden och den genetiska variationen skall säkerställas. Växt- och djursamhällen bevaras så att i landet naturligt förekommande växt- och djurarter ges förut- sättningar att fortleva under naturliga betingel- ser och i livskraftiga bestånd. 1990/91:90 s. 35, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Täcks av nya miljökva- litetsmål samt delmål som behandlas i av- snitten 4.2.3 Levande sjöar och vattendrag, 4.2.4 Myllrande våt- marker, 4.2.5 Hav i ba- lans samt levande kust och skärgård, 4.2.8 Le- vande skogar, 4.2.9 Ett rikt odlingslandskap, 4.2.10 Storslagen fjäll- miljö och 4.2.11 God bebyggd miljö. Målen för konventionen är att bevara den bio- logiska mångfalden, att hållbart nyttja dess beståndsdelar och att rättvist fördela de vinster som uppstår vid nyttjandet av genetiska resurser. Varje part (land) skall utveckla nationella strategier, planer eller program för bevarande av biologisk mångfald. 1992/93:227 s. 4-5, bet. 1992/93:JoU4, rskr. 1992/93:27) Målet uppnått i de delar som avser utveckling av strategier o.dyl. Målet fortsätter gälla i övriga delar. Viltet skall vårdas i syfte att bevara de viltarter som tillhör landets viltbestånd och att främja en med hänsyn till allmänna och enskilda intressen lämplig utveckling av viltstammarna. 1986/87:58 s. 22, bet. 1986/87:JoU15, rskr. 1986/87:190) Målet fortsätter gälla. Skogsvårdslagen skall på ett bättre sätt än hit- tills vara en garanti för att skogsbruket i de fjällnära skogarna bedrivs med mycket stor återhållsamhet. Skogsbruket där skall inte bedrivas i vidare omfattning än vad som är för- enligt med intressen som är viktiga för natur- vården, kulturmiljövården och rennäringen. 1990/91:3 s. 3, bet. 1990/91:JoU13, rskr. 1990/91:70) Målet fortsätter gälla. Behandlas delvis i avsnitt 4.2.8 Levande skogar. En svensk strategi med grundläggande prin- ciper för bevarande och hållbart utnyttjande av biologisk mångfald antas. Dessa grund- läggande principer är att miljömålen skall ges samma vikt och betydelse som skilda eko- nomiska överväganden i syfte att bygga mänsklig verksamhet på ekologisk grund. Vidare skall en helhetssyn tillämpas vad gäller åtgärder för att upprätthålla ekologiska proces- ser och säkra arters långsiktiga överlevnad. 1993/94:30 s. 16 och 18, bet. 1993/94:JoU9, rskr. 1993/94:87) Målet är delvis uppnått genom att en strategi är antagen. I övriga delar fortsätter målet att gälla. bör det läggas en ökad vikt vid att främja en miljöanpassning av verk- samheten inom olika samhällssektorer. Att inrätta skyddade områden är viktigt även i fort- sättningen. 1993/94:30 s. 21, bet. 1993/94:JoU9, rskr. 1993/94:87) Målet fortsätter gälla. Täcks till de delar som gäller skyddade områ- den av nya miljö- kvalitetsmål samt delmål som behandlas i avsnitten 4.2.3 Levande sjöar och vattendrag, 4.2.4 Myllrande våtmarker, 4.2.5 Hav i balans samt levande kust och skärgård, 4.2.8 Levande skogar, 4.2.9 Ett rikt odlingslandskap, 4.2.10 Storslagen fjällmiljö och 4.2.11 God bebyggd miljö. Representativa områden av alla förekommande naturtyper skall säkerställas. Skyddet av ursko- gar, våtmarker och vissa naturtyper i odlings- landskapet bör prioriteras. Mångfalden i flora och fauna bör bibehållas. bör säkerställas och göras bättre tillgänglig för rekreation och friluftsliv särskilt runt våra tätorter. 1987/88:85 s. 45, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373) Täcks av nya miljö- kvalitetsmål samt delmål som behandlas i avsnitten 4.2.3 Levande sjöar och vattendrag, 4.2.4 Myllrande våtmarker, 4.2.5 Hav i balans samt levande kust och skärgård, 4.2.8 Levande skogar, 4.2.9 Ett rikt odlingslandskap, 4.2.10 Storslagen fjällmiljö och 4.2.11 God bebyggd miljö. Den biologiska mångfalden, artrikedomen och den genetiska variationen är en förutsättning för varaktigt liv. Aktionsplaner som syftar till en mer naturvårdsanpassad verksamhet utarbe- tas nu inom bl.a. skogsbruket, jordbruket, fisket och rennäringen. Allemansrätten och strandskyddet är viktiga förutsättningar för friluftslivet. Landets fjällområden bör värnas mot alltför hårt nyttjande och slitage. 1994/95:120, bet. 1994/95:JoU16, rskr. 1994/95:306) Täcks av nya miljö- kvalitetsmål samt delmål som behandlas i avsnitten 4.2.3 Levande sjöar och vattendrag, 4.2.4 Myllrande våtmarker, 4.2.5 Hav i balans samt levande kust och skärgård, 4.2.8 Levande skogar, 4.2.9 Ett rikt odlingslandskap, 4.2.10 Storslagen fjällmiljö och 4.2.11 God bebyggd miljö. Bulleravgivningen från snöskotrar och andra terrängskotrar bör minskas. 1993/94:175 s. 10, bet. 1993/94:JoU21, rskr. 1993/94:362) Målet har därefter be- handlats i propositionen Hållbar utveckling i lan- dets fjällområden (prop. 1995/96:226, bet. 1996/97:JoU5, rskr. 1996/97:63). Kompletteras med delmål som behandlas i avsnitt 4.2.10 Storslagen fjällmiljö. Bullret bör minska i värdefulla natur- och re- kreationsområden. Det bör ske dels genom bullerdämpande åtgärder via källorna, dels genom att begränsa eller förbjuda motordrivna fritidsaktiviteter i områden med större krav på frihet från buller. 1993/94:175 s. 5, bet. 1993/94:JoU21, rskr. 1993/94:362) Målet fortsätter gälla. Har delvis behandlats i propositionen Hållbar utveckling i landets fjällområden (prop. 1995/96:226, bet. 1996/97:JoU5, rskr. 1996/97:63). Täcks del- vis av nya miljö- kvalitetsmål samt delmål som behandlas i avsnitt 4.2.5 Hav i balans samt levande kust och skärgård samt 4.2.10 Storslagen fjällmiljö. 13 Brutna kretslopp, avfall och miljöfarliga restprodukter Mål och beslut Kommentarer Energipolitiken ska utgå ifrån vad natur och miljö kan bära. 1990/91:88 s. 6, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373, 374) Målet fortsätter gälla. behandlade ett nytt energipoli- tiskt beslut där det även anges att energipolitiska riktlinjer års uppgörelse ligger fast (prop. 1996/97:89, bet 1996/97:NU12, rskr 1996/97:212). Behand- las i denna proposition i kapitel 5 Resurseffek- tivisering i ett krets- loppssamhälle. Miljöpolitiken skall underlätta industrins anpassning till kretsloppssamhället, bl a genom att skapa goda förutsättningar för användning av förnybara resurser, energisnåla processer, återanvändning och återvinning. 1992/93:180 s. 18, bet. 1992/93:JoU14, rskr. 1992/93:344) Målet fortsätter gälla och kompletteras med nya riktlinjer. Behandlas i avsnitt 4.2.11 God be- byggd miljö och i kapitel 5 Resurseffek- tivisering i ett krets- loppssamhälle. Som riktlinjer för miljöpolitiken skall gälla att alla beslut skall vara inriktade mot att effektivisera resurshushållningen och främja kretsloppssamhället. (Vad som utvinns ur naturen skall på ett uthålligt sätt kunna användas, återanvändas, återvinnas eller slutligt omhändertas med minsta möjliga resursförbrukning och utan att naturen skadas.) 1992/93:180 s. 14, bet. 1992/93:JoU 14, rskr. 1992/93:344) Målet fortsätter gälla och kompletteras med nya riktlinjer. Behandlas i avsnitt 4.2.11 God be- byggd miljö och i kapitel 5 Resurseffek- tivisering i ett krets- loppssamhälle. Som riktlinje för en kretsloppsanpassad ut- veckling skall gälla att stimulera till en miljö- anpassad produktutveckling genom att miljö- krav i ökad utsträckning ställs vid offentlig upphandling. 1992/93:180 sid. 41, bet. 1992/93:JoU14, rskr. 1992/93:344) Målet fortsätter gälla. Behandlas i kap.10 Styrmedel och andra in- strument i miljöpoli- tiken. Som närmare riktlinjer för kemikaliekontrollen inom ramen för en kretsloppsanpassad sam- hällsutveckling skall gälla: att flödena och användningen av hälso- och miljöskadliga kemikalier bör minska. De flöden som ändock innehåller skadliga kemikalier i möjligaste mån slutas. Systematisk riskhantering av kemikalier behöver utvecklas ytterligare. Användningen av de mest skadliga ämnena bör avvecklas. Planer för riskbegränsning bör tas fram för ett antal ämnen , att substitutionsprincipen bör hävdas interna- tionellt och tillämpningen i utvecklas, att arbetet med att öka kunskaperna om och begränsa riskerna med hälso- och miljöskadliga kemikalier bör intensifieras. Detta arbete bör i princip bekostas och bedrivas av industrin enligt principen om att förorenaren skall betala, att kemikaliekontrollen så långt möjligt bör genomföras i internationellt samarbete och bör där vara aktivt pådrivande. 1992/93:180 s. 46, bet. 1992/93:JoU14, rskr. 1992/93:344) Täcks av nytt miljö- kvalitetsmål samt del- mål, nya riktlinjer och strategier. Behandlas i avsnitt 4.2.12 Giftfri miljö och kapitel 6 Kemikaliepolitik för 2000-talet. Inom ramen för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling skall följande riktlinjer gälla för all plasthantering: För plaster bör bättre hushållning ske med sådant plastmaterial som framställs ur ändliga naturresurser genom ökad återanvändning och materialåtervinning. Särskilt miljöbelastade plastmaterial bör undvikas helt. Utvecklingen av alternativa plastmaterial, som kan tillverkas av förnybara råvaror, bör stödjas. 1992/93:180 s. 100, bet. 1992/93:JoU14, rskr. 1992/93:344) Riktlinjen fortsätter gälla. Behandlas i kapi- tel 5 Resurseffektivi- sering i ett kretslopps- samhälle Åtgärder inom jord- och skogsbruket, i trans- portsektorn, inom energiförsörjningen och i industrin skall inriktas mot ett resurssnålt kretsloppssamhälle. 1992/93:180 s. 20, bet. 1992/93:JoU14, rskr. 1992/93:344) Målet fortsätter gälla och kompletteras med nya riktlinjer. Behandlas målavsnitt 4.2.11 God bebyggd miljö och i ka- pitel 5 Resurseffektivi- sering i ett kretslopps- samhälle. Som riktlinjer för beslut avseende samhälls- planeringen skall gälla att de skall vara inrik- tade mot att effektivisera och främja krets- loppssamhället. 1992/93:180 s. 31, bet. 1992/93:JoU14, rskr. 1992/93:344) Riktlinjerna/målet fort- sätter gälla. Behandlas i målavsnitt 4.2.11 God bebyggd miljö. Eftersom kommunerna spelar en avgörande roll i arbetet för att ställa om till ett kretslopps- anpassat samhälle bör kretsloppsprincipen få stort genomslag i kommunernas arbete för att omsätta och konkretisera handlingsprogram i lokala program för en hållbar utveckling. Centrala miljö- myndigheter och länsstyrelser bör stödja kommunernas arbete. 1992/93:180 s. 32, bet. 1992/93:JoU14, rskr. 1992/93:344) Målet fortsätter gälla. Behandlas i avsnitt 11.3 Fortsatt arbete med . Som riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling skall gälla att ekonomiska styrmedel i ökad omfattning skall utvecklas och användas inom miljöpolitiken. 1992/93:180 s. 36, bet. 1992/93:JoU14, rskr. 1992/93:344) Riktlinjen fortsätter gälla. Behandlas i kap. 10 Styrmedel och andra instrument i miljöpoli- tiken samt delvis i kapi- tel 5 Resurseffektivise- ring i ett kretslopps- samhälle. Som riktlinjer för en kretsloppsanpassad sam- hällsutveckling skall gälla att arbetet med nya standarder skall bedrivas med inriktningen att standarderna skall vara analyserade med avse- ende på sina miljökonsekvenser. Miljö- och hälsoaspekter bör integreras i företagens arbete med kvalitetssäkring och standarder för detta. 1992/93:180 s. 42, bet. 1992/93:JoU14, rskr. 1992/93:344) Riktlinjerna fortsätter gälla. Behandlas i kap. 10 Styrmedel och andra instrument i miljöpoli- tiken. Inom ramen för en kretsloppsanpassad sam- hällsutveckling bör som riktlinje gälla att nuvarande bilskrotningssystem skall utformas till ett återvinningssystem där tillverkare och importörer har fysiskt och ekonomiskt ansvar att ta tillbaka uttjänta bilar och återvinna mate- rial från dem. 1992/93:180 s. 106, bet. 1992/93:JoU14, rskr. 1992/93:344) Regleras i förordningen (1997:788) producent- ansvar för bilar. Behandlades i prop. 1995/96:174. Behandlas i denna proposition i kapitel 5 Resurseffek- tivisering i ett krets- loppssamhälle. Konsumentpolitikens mål ska bl.a. vara att konsumenternas hälsa och säkerhet skyddas, och att sådana konsumtions- och produk- tionsmönster utvecklas som minskar påfrest- ningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. 1994/95:140 s. 21, bet. 1994/95:LU32, rskr. 1994/95:438) Målet fortsätter gälla. Behandlas i avsnitt 8.2 om konsumenterna och miljön. Avfallet utgör en allt större belastning på miljön. Många problem skapas redan när en vara tillverkas. Producenten ansvarar för det avfall som uppstår till följd av verksamheten, vilket inkluderar ett kostnadsansvar. 1989/90:100, bil 16 s. 28, bet. 1989/90:JoU16, rskr. 1989/90:241) Målet fortsätter gälla och kompletteras med nya riktlinjer Behandlas i avsnitt 4.2.12 Giftfri miljö och kapitel 5 Resurseffektivisering i ett kretsloppssamhälle. De stora volymerna avfall utgör problem för miljön och resurshushållningen. Återanvänd- ning och återvinning av material måste öka. 1989/90:100, bil. 16 s. 28, bet. 1989/90:JoU16, rskr. 1989/90:241) Målet fortsätter gälla och kompletteras med nya riktlinjer. Behandlas i avsnitten 4.2.12 Giftfri miljö, 4.2.8 Levande skogar och 4.2.15 Begränsad klimatpå- verkan. För det avfall som slutligen behöver tas om hand måste teknik och system för miljöriktig hantering och slutbehandling utvecklas. 1989/90:100, bil. 16 s. 28, bet. 1989/90:JoU16, rskr. 1989/90:241) Målet fortsätter gälla. Behandlas i målavsnitt 4.2.11 God bebyggd miljö och i kapitel 5 Resurseffektivisering i ett kretsloppssamhälle. Producentens ansvar måste utkrävas tydligare än . Varorna måste vara rena från början. Den som ger upphov till avfall skall stå för kostnaderna i samband med avfallshanteringen. 1989/90:100, bil. 16 s. 43, bet. 1989/90:JoU16, rskr. 1989/90:241) Målet är uppnått. Regle- ras i förordningarna om producentansvar för (1994:1205) returpap- per, (1994:1236) bildäck (1997:185) förpack- ningar och (1997:788) bilar och lagen (1991:336) om vissa dryckesförpackningar. Behandlas i kapitel 5 Resurseffektivisering i ett kretsloppssamhälle. Återtagningsmålet för dryckesförpackningar skall vara . 1989/90:100, bil. 16 s. 58, bet. 1989/90:JoU16, rskr. 1989/90:241) Regleras i förordningen (1997:185) om produ- centansvar för förpack- ningar. Källsortering av avfall bör utvecklas så att allt avfall som lämnas till slutbehandling fr o m sorteras i kategorier som möjliggör lämp- lig hantering och så att förbränning och depo- nering av osorterat avfall i allt väsentligt skall ha upphört vid utgången av . 1989/90:100, bil. 16 s. 54, bet. 1989/90:JoU16, rskr. 1989/90:241) Målet fortsätter gälla och kompletteras med föreslagna åtgärder en- ligt prop. 1996/97:172. Behandlas i målavsnitt 4.2.11 God bebyggd miljö och i kapitel 5 Resurseffektivisering i ett kretsloppssamhälle. Ett program läggs fast för att senast få bort de farligaste ämnena i slammet från de kommunala reningsverken. Målet är att slam fortlöpande skall kunna utnyttjas inom bl.a. jordbruket utan risker för miljö och hälsa. Deponering av slam bör upphöra . 1989/90:100, bil. 16 s. 73, bet. 1989/90:JoU16, rskr. 1989/90:241) Målet fortsätter gälla. Kompletteras med nya miljökvalitetsmål samt delmål i avsnitt 4.2.11 God bebyggd miljö och 4.2.12 Giftfri miljö. Be- handlas delvis i avsnitt 5.5 Kretslopp av växt- näring mellan stad och land. Åtgärder för att få en slamkvalitet som innebär att slammet kan nyttjas av jordbruket bör vidtas utifrån lokala planer och lokala förutsättningar samt samordnas med de handlingsprogram för en hållbar utveckling som arbetas fram i kommunerna. 1993/94:163 s. 62, bet. 1993/94:JoU23, rskr. 1993/94:273) Målet är uppnått. Som riktlinjer för en kretsloppsanpassad sam- hällsutveckling skall gälla att nya produkt- grupper och varuområden successivt anges för producentansvar. Inom flera områden pågår redan arbete i denna riktning, t.ex. när det gäller skrotdäck och bilar. Andra områden som bör bli aktuella är plaster, byggnadsmaterial, elektroniska och elektriska produkter. 1992/93:180 s. 98, bet. 1992/93:JoU14, rskr. 1992/93:344) Målet fortsätter gälla. Delvis uppnått genom att producentansvar fastslagits i prop. 1995/96:174 och 1996/97:172. Regleras i Renhållningslagen (1979:597) och i förord- ningar om producent- ansvar för (1994:1205) returpapper, (1994:1236) bildäck (1997:185) förpack- ningar och (1997:788) bilar. Behandlas i kapitel 5 Resurseffek- tivisering i ett krets- loppssamhälle. Insamlingsmålet för försålda lösa och fast monterade NiCd-batterier skall vara . 1990/91:90 s. 254, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Målet fortsätter gälla. Ett miljöanpassat näringsliv är en förutsättning för en hållbar utveckling och kan stärka kon- kurrenskraften. Producenterna bör ta ett ökat miljöansvar för varor och produkter under hela dess livscykel. Kretsloppsarbetet drivs vidare med kraft. Spridning av skadliga ämnen som medför risk för miljö och hälsa bör begränsas så långt som möjligt. Mängden avfall bör minska avsevärt jämfört med dagens situation. 1994/95:120, bet. 1994/95:JoU16, rskr. 1994/95:306) Riktlinjerna fortsätter gälla. Delvis uppnådda genom att producent- ansvar fastslagits i prop.