prop · GL031D20 · 1998-01-01 00:00:00 — Allmän miljö- och naturvård Förslag till statsbudget för Allmän miljö- och naturvård 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Inledning 7 2.1 Omfattning/ändamål 7 2.2 Resultatbedömning och slutsatser 8 2.3 Åtgärder utanför utgiftsområdet 10 3 Miljövård 13 3.1 Omfattning/ändamål 13 3.2 Resultatbedömning och slutsatser 13 3.3 Resultatinformation om länsstyrelsernas arbete inom miljöområdet 15 3.4 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser 16 3.5 Anslag 16 A 1. 16 A 2. Miljöövervakning m.m 17 A 3. Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag 18 A 4. Investeringar och skötsel för naturvård 20 A 5. 21 A 6. Kemikalieinspektionen 21 A 7. Visst internationellt miljösamarbete 22 A 8. 4 Strålskydd, kärnsäkerhet m.m 25 4.1 Omfattning/ändamål 25 4.2 Resultatbedömning och slutsatser 25 4.3 Övrig statlig verksamhet 26 4.4 Anslag 27 B 1. 27 B 2. : Förvaltningskostnader 28 B 3. : Kärnsäkerhetsforskning 28 B 4. Visst internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. 29 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. bemyndigar regeringen att för statens räkning åta sig ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av eller intrångsersättning i värdefulla naturområden som innebär åtaganden om högst för , 2. för anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt följande uppställning: ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1. ramanslag 268 104 A 2. Miljöövervakning m.m. ramanslag 85 452 A 3. Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag ramanslag 140 000 A 4. Investeringar och skötsel för naturvård ramanslag 291 473 A 5. ramanslag 19 014 A 6. Kemikalieinspektionen ramanslag 80 011 A 7. Visst internationellt miljösamarbete ramanslag 37 762 A 8. internationella miljöinstitut obetecknat anslag 12 000 B 1. ramanslag 78 055 B 2. : Förvaltningskostnader ramanslag 75 479 B 3. : Kärnsäkerhetsforskning ramanslag 63 950 B 4. Visst internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. ramanslag 26 752 Summa för utgiftsområdet 2.1 Omfattning/ändamål Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård omfattar frågor rörande biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljö- och kretsloppsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. Utgiftsområdet omfattar vidare utgifter för , , , och . Regeringens samordning av miljöpolitiken har sin utgångspunkt i detta utgiftsområde som åtgärder för en god miljö i stor utsträckning också finansieras inom ramen för andra utgiftsområden. Främst gäller detta utgiftsområdena Internationellt bistånd (7), Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (18), Regional utjämning och utveckling (19), Energi (21), Kommunikationer (22), Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (23) och Näringsliv (24). MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 2 114,6 1 381,8 1 873,0 1 178,0 1 198,4 1 152,9 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Arbetet med att göra till ett föredöme i strävan mot en ekologiskt hållbar utveckling har fått en god start. Anslagssparande och reservationer från föregående budgetår är relativt stort. Huvuddelen förklaras av att medel för det femåriga programmet för investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar inriktning anvisades /96. I andra delar ligger förklaringen i fördröjning av utbetalningar av beslutade forskningsprojekt och andra projektmedel. Anslagssparandet på myndigheternas förvaltningsanslag beror till stor del på vakanser och tidigare anslagssparande. Prognosen för innevarande budgetår visar på ett minskat anslagssparande. Större förändringar Arbetet med att öka takten i omställningen av till ett ekologiskt hållbart samhälle har haft hög prioritet i regeringens arbete. Under utgiftsområde 18 redovisar regeringen riktlinjer för ett treårigt stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. I en särskild skrivelse till redovisar regeringen läget i arbetet för ekologiskt hållbar utveckling och hur skall vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för en ekologiskt hållbar utveckling. Det innebär en helhetssyn på samhällsutvecklingen där hänsyn skall tas till ekologiska förutsättningar utan att ge avkall på en god ekonomisk, social och kulturell utveckling. Ett femårigt program för stöd till investeringar för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling beslutades (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307). Programmet syftar till att ge kommuner, företag och organisationer möjlighet att pröva ny miljöteknik och nya metoder och därigenom driva på utvecklingen mot ekologisk hållbarhet. Verksamheten har kommit i gång och regeringen har beslutat om de första investeringsbidragen. De planerade besparingarna innebär för en minskning med . Huvuddelen, , motsvaras av en indragning av anslaget till miljö- och kretsloppsforskning. Indragningen bör väsentligen kunna kompenseras med medel från (). Mål för utgiftsområdet De nu gällande övergripande målen för miljöpolitiken är att - skydda människors hälsa, - bevara den biologiska mångfalden, - främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser samt - skydda natur- och kulturlandskap. De nu gällande målen för strålskydd, kärnsäkerhet m.m. innebär att - skydda människor, djur och miljö mot skadlig verkan av joniserande och icke-joniserande strålning, - kraven på säkerhet i kärnteknisk verksamhet tillgodoses och att åtaganden för att förhindra spridning av kärnvapen och obehörig befattning med kärnämne och kärnavfall efterlevs. Prioriteringar Den biologiska mångfalden prioriteras genom att medlen för investeringar i mark för naturvård och vård av sådan mark behålls oförändrade. Medlen för miljöövervakning är också oförändrade i avvaktan på förslag miljöpolitiska proposition. För bidrag till kalkning av försurade sjöar och vattendrag beräknas . Resurserna för myndigheternas kärnsäkerhets- och strålskyddsarbete ökar som en följd av beslutet om kärnkraftens avveckling. Arbetet med att utveckla system för miljöledning inleds inom flera myndigheter och även inom - utöver de 25 pilotmyndigheter som arbetar med detta. En proposition med förslag till miljöbalk med ikraftträdande avses läggas på bord . Förslaget syftar till en samordnad och skärpt miljölagstiftning och kommer att leda till vissa förändringar i miljövårdens organisation. En samlad miljöpolitisk proposition inför 2000-talet med förslag till bl.a. nya och omarbetade miljömål läggs på bord . 2.2 Resultatbedömning och slutsatser Tillståndet och utvecklingen inom området I regeringens skrivelse 1996/97:50 På väg mot ett hållbart samhälle beskrivs regeringens arbete med omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. En viktig del är härvid att tydliggöra de olika samhällssektorernas ansvar för hushållningen med naturresurser och för att integrera miljöhänsyn i sin verksamhet. Miljövårdsarbetet, som måste bedrivas långsiktigt, har inneburit att den fortgående miljöförstöringen i vårt land har bromsats upp och har i viktiga avseenden lett till en bättre miljö. Industriutsläppen fortsätter nu att minska och avfallet nyttiggörs i allt större utsträckning. Avgaskraven för nya bilar leder till att vägtrafikens utsläpp minskar. Luft och vatten är betydligt renare. Våra bestånd av havsörnar, sälar och uttrar återhämtar sig. Betydande risker kvarstår dock, bl.a. vid spridningen av vissa farliga kemikalier. En viktig del av miljöpolitiken är att stimulera en ökad resurseffektivisering. Begreppet faktor 10 - att resursanvändningen behöver bli i genomsnitt 10 gånger effektivare de närmaste generationerna - har förts fram för att framhålla nödvändigheten och möjligheterna i en ökad resurseffektivisering och understryka vikten av att accelerera utvecklingen på detta område. I arbete med att nå ett ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbart samhälle kan begreppet faktor 10 fungera som kompass och stimulera till nödvändigt nytänkande. På det nationella planet fokuseras arbetet allt mer på de diffusa utsläppen och på miljöpåverkan från varor och ämnen som är spridda och har långsiktig påverkan. På flera områden håller system med producentansvar på att ta form och regeringens ambition är att producentansvar skall införas på ytterligare områden. Utsläppen från trafiken och jordbruket av övergödande och försurande ämnen är alltjämt ett problem. Flera av de nationella miljöproblemen orsakas till betydande del av utsläpp och nedfall från norr om och . Arbetet inom EU och EU-utvidgningen har här stor betydelse. Europeiska kommissionen har, efter svenskt initiativ, föreslagit en gemensam strategi mot försurningen. Inom EU införs - också på svenskt initiativ - ett tillverkaransvar för avgasrening på bilar och speciella krav på kallstarter. Vidare arbetar EU på flera sätt med att få bort farliga kemikalier eller minska riskerna med användningen av dem. EU har också ställt sig bakom krav på att avfallstransporterna skall minska och att varje land skall ta ansvar för sina egna sopor. Regering och riksdag har satt upp 167 miljömål. Knappt hälften av de uppföljda målen, 39 av 85, har antingen redan nåtts eller kommer att kunna nås inom utsatt tid. Många av dessa mål är delmål eller etappmål på vägen mot en viss miljökvalitet. Bland de miljömål som enligt uppföljning nås eller redan har nåtts återfinns bl.a. mål som gäller ozonnedbrytande ämnen, svenska svavel- och svaveldioxidutsläpp, arsenikutsläpp, klorblekmedel i maskintvättmedel, återtagning av däck, en del dryckesförpackningar och returpapper, utsläpp av kvicksilver och bly med flera metaller. Bland de mål som verket då bedömde sannolikt inte skulle nås till utsatt tid återfinns bl.a. målen som gäller koldioxidutsläpp, kväveoxider i tätorterna, kväveutsläpp till vatten, källsortering, användning av handelsgödsel, grundvattenkvalitet samt stabila organiska ämnen. Det bör poängteras att även vissa andra mål är svåra att nå, t.ex. målen om biologisk mångfald. En fjärdedel av de uppföljda målen har inte nåtts eller kommer inte att nås inom utsatt tid. har på regeringens uppdrag föreslagit nya nationella och sektorövergripande miljömål och revidering av de befintliga miljömålen. Verkets uppgift har också varit att biträda berörda sektorsmyndigheter och aktörer för att samordna sektorsmyndigheternas förslag till nya miljömål. Miljömålen kommer att behandlas i den miljöpolitiska propositionen som läggs fram . De viktigaste statliga insatserna inom utgiftsområdet skall vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för en ekologisk hållbar utveckling. De övergripande målen för ett ekologiskt hållbart samhälle är att skydda miljön och människors hälsa, att använda jordens resurser effektivt och att nå en tryggad försörjning. En delegation för en ekologiskt hållbar utveckling tillsattes . Delegationen har i enlighet med sitt uppdrag, presenterat ett investeringsprogram för ekologiskt hållbar utveckling samt en gemensam plattform för fortsatt arbete. har godkänt huvudinriktningen för de lokala investeringsprogrammen samt att skall avsättas . För att nå ekologisk hållbarhet krävs nya åtgärder inom samtliga politikområden. I samband med årets budgetproposition presenteras ett handlingsprogram där en rad åtgärder presenteras. Arbetet med att påverka på kemikalieområdet enligt anslutningsfördraget har krävt betydande insatser och revideringen kommer att slutföras . Effekter av statliga insatser Regeringen har gett bidrag om till upprustning av naturvårdsområden, åtgärder om VA-sektorn, efterbehandling av gamla industriområden, bullersanering samt fjärrvärmeutbyggnad. Vidare avsattes i investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning. Syftet med insatserna har varit tvåfaldigt, dels att skapa sysselsättning, dels att förbättra miljön. Bidraget per arbetstillfälle blev . Efterbehandlingen har möjliggjort en begränsning av spridningen av flera skadliga ämnen, exempelvis kvicksilver och arsenik, att nå grundvattentäkter. Sysselsättningseffekten av åtgärderna har uppgått till 700 årsarbetskrafter. Till detta skall läggas indirekta arbetstillfällen, vilka har beräknats till drygt 900 årsarbetskrafter. Den långsiktiga sysselsättningseffekten är svår att bedöma. kalkas ungefär 7 500 sjöar och vattendrag. Dagens effektuppföljningsprogram visar att av sjökalkningen och av vat- tendragskalkningen uppnår verksamhetens mål. utformar nya Allmänna Råd för kalkning och biologisk återställning för restaurering av försurningsskadade vatten. utvecklar också ett nytt dataregister för kalkning, biologisk återställning och effekt- uppföljning, vilket kommer att underlätta handläggnings-, planerings- och utvärderingsverksamheten samt förbättra möjligheterna till nationell utvärdering. Regeringens slutsatser skall vara ett föregångsland i strävan att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle. Staten och dess myndigheter har stor betydelse för att driva på utvecklingen på miljöområdet och för samhällssektorernas miljöarbete. Som ett verktyg i detta omställningsarbete införs miljöledningssystem i stats- förvaltningen. beslutade regeringen om ett pilotprojekt med 25 medverkande myndigheter. Myndigheterna fick i uppdrag att påbörja införandet av miljöledningssystem, vilket är ett sätt att organisera och effektivisera sitt miljöarbete. Att införa miljöledning innebär att göra en miljöutredning, dvs. inventera sin miljöstörande verksamhet samt lämna förslag på miljöpolicy och handlingsprogram för fortsatt integrering av miljöhänsyn. Dessutom skall myndigheterna se över möjligheter till miljöanpassad upphandling. skall redovisas i samband med resp. myndighets årsredovisning , . Utifrån resultat och erfarenheter från pilotprojektet skall arbetet med en anpassad form av miljöledningssystem starta inom . Med början utvidgas pilotprojektet till att omfatta fler myndigheter. En samlad miljöpolitisk proposition inför 2000-talet läggs på bord . I propositionen presenteras bl.a. nya och omarbetade miljömål för ökad miljökvalitet, miljöpolitikens medel och miljöpolitikens fortsatta inriktning mot ett hållbart samhälle. antog Europeiska kommissionen ett förslag om en gemensam strategi för att motverka försurning. Strategin har utarbetats av kommissionen på svenskt initiativ. Slutmålet är att försurningen skall minska till en nivå som naturen tål, dvs. att kritiska belastningar inte skall överskrivas någonstans inom unionen. Ett delmål i kommissionens förslag innebär att den areal där den kritiska belastningen överskrids skall minska med . Det innebär att antalet hektar där den kritiska belastningen överskrids skall halveras, jämfört med ett referensscenario där redan beslutade åtgärder räknas in. För svensk del innebär det långtgående förbättringar. var av yta utsatt för mera försurat regn än vad naturen tål. Med redan beslutade åtgärder samt de åtgärder som föreslås i försurningsstrategin kommer av yta att vara utsatt för försurat regn över den kritiska belastningen . En proposition med förslag till en miljöbalk kommer att lämnas . Förslaget syftar till en samordnad och skärpt miljölagstiftning och kommer också medföra ett omfattande följdlagstiftningsarbete, som avses föreläggas . Kärnsäkerhets- och strålskyddsarbetet vid och förstärks som en följd av den s.k. energiöverenskommelsen och finansieras via avgifter från kärnkraftföretagen. Anslaget för miljö- och kretsloppsforskning utgår och i stället kommer huvuddelen av miljöforskningen att finansieras via (). Medlen till sanering och återställning av miljöskadade områden minskas som möjligheter öppnas för kommunerna att få bidrag till sådana investeringar via det lokala investeringsprogrammet för hållbar utveckling. Det femåriga programmet för insamling av kvicksilver avslutas . Även denna förändring sker mot bakgrund av att kommunerna kan få stöd till sådana åtgärder via det lokala investeringsprogrammet. Bidragen till vissa ideella organisationers miljöarbete minskas och bidragen till arbete med lokala dras in. Vissa möjligheter att erhålla bidrag kommer att finnas inom ramen för det lokala investeringsprogrammet som ett led i arbetet med att vidareutveckla sådana program . Vidare minskas medlen för bidrag till skoterleder och beräknas nu till i stället för för . 2.3 Åtgärder utanför utgiftsområdet Miljöhänsyn och resurshushållning integreras i alla sektorer i samhället. De olika samhällssektorerna måste därför ta ett ökat ansvar för miljöpåverkan och resursanvändning. Detta gäller bl.a. inom utgiftsområdena 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, 19 Regional utjämning och utveckling, 21 Energi, 22 Kommunikationer, 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar och 24 Näringsliv. Medel för det lokala investeringsprogrammet för en ekologiskt hållbar utveckling beräknas under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Regeringen beräknar sammanlagt för perioden - 2000 för detta ändamål. Under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd beräknas medel för bistånd till miljöprojekt och för samarbete med på miljöområdet. Både den utredningsverksamhet som bedrivs av myndigheterna, ofta på regeringens uppdrag, och den som bedrivs inom kommittéväsendet har stor betydelse för att få beslutsunderlag till utveckling och förändring inom såväl miljövårdsområdet som inom området kärnsäkerhet och strålskydd. För den utredningsverksamhet som krävs för att få underlag för politiska beslut och som regeringen inte uppdrar åt myndigheterna, beräknas medel under utgiftsområde 1 . Regeringen har enligt bilskrotningslagen (1975:343) fått bemyndigande att meddela föreskrifter om skrotningspremiens storlek och villkor i övrigt för utbetalning av premien. uppbär skrotningsavgiften och administrerar och förvaltar Bilskrotningsfonden. Behållningen i fonden uppgick till . Regeringen har enligt lagen om avgifter för miljöfarliga batterier (1990:132) fått bemyndigande att meddela de föreskrifter om avgifter som behövs för att täcka samhällets kostnader för att samla in och oskadliggöra batterier som är förbrukade eller inte längre används. Den s.k. Batterifonden förvaltas av och uppgick för blybatterier till och för småbatterier till . På Naturvårdsfonden redovisas naturvårdsobjekt i statlig ägo. Det gäller bl.a. områden som avsatts som nationalparker och områden i övrigt som förvärvats med statliga medel för naturvårdsändamål. Naturvårdsfonden förvaltas av . redovisas en landareal om ca på Naturvårdsfonden. () har till ändamål att stödja forskning av strategisk betydelse för en god livsmiljö. Totalt sett har resurserna för miljöforskning vuxit trots nedskärningar av i första hand miljö- och kretsloppsforskning och Skogs- och jordbrukets forskningsråd miljörelaterade forskning. De nya resurserna har i första hand skjutits till av MISTRA och EU, vilket inneburit att forskning om åtgärder och lösningar fått större tyngd. MISTRA beslutade om en ram på för stöd till miljöforskning vilket är mer än en fördubbling av MISTRA:s stöd . Beslutet innebär en viss ökning i förhållande till de samlade anslagen från MISTRA och . anger en planeringsram på resp. 280, 270, 250 och . Utgiftsnivån kommer successivt att anpassas nedåt vilket svarar mot den genomsnittliga långsiktiga avkastningen på kapitalet. MISTRA:s beslut innebär vidare att statens del av den med näringslivet gemensamt finansierade forskning som bedrivs via Stiftelsen (), upphör . Därefter har SIVL möjlighet att få stöd för avgränsade projekt från MISTRA. Regeringen anser att en med näringslivet samfinansierad forskning om näringslivets miljöfrågor är betydelsefull. Regeringen kommer därför att följa frågan om den långsiktiga finansieringen av denna forskning. De avgiftsmedel som kärnkraftsföretagen betalar enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. förvaltas av Kärnavfallsfonden. Medlen är placerade i . Vid utgången av var Kärnavfallsfondens marknadsvärde . I förhållande till vad som redovisats ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) har utgiftsområdet ökats med för att förstärka kärnsäkerhets- och strålskyddsarbetet. I enlighet med vad som anfördes i energipropositionen (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) bör dessa resursförstärkningar finansieras med höjda avgifter för kärnkraftsföretagen. har ramen engångsvis ökats med motsvarande medel som anvisats under reservationsanslaget 1993/94 B13 Miljöinsatser i och som inte hinner utbetalas före utgången av . Vidare har utgiftsområdet för tillförts genom indragning av motsvarande belopp från anslaget 1995/96 A8 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning. Regeringen har för avsikt att se över ramarna för utgiftsområdet UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR DE I UTGIFTSOMRÅDE 20 INGÅENDE VERKSAMHETSOMRÅDENA (MILJONER KRONOR) UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 ANVISAT 1 1997 UTGIFTSPROG NOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 A Miljövård 1 785,4 1 139,6 1 113,6 1 626,9 933,8 948,5 897,3 B Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. 329,2 242,2 222,4 246,1 244,2 249,9 255,6 Totalt för utgiftsområde 20 2 114,6 1 381,8 1 336,0 1 873,0 1 178,0 1 198,4 1 152,9 1. Inkl. anvisat på tilläggsbudget. 3.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar insatser för att bevara den biologiska mångfalden, miljöövervakning, stöd till återställning av försurade sjöar och vattendrag genom kalkning, frågor om vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, frågor om forskning på miljö- och avfallsområdet, miljöskyddsfrågor, kemikaliekontroll och internationellt samarbete inom miljöområdet. Till området hör vidare , och Kemikalieinspektionen . MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 1 785,4 1 139,6 1 626,9 933,8 948,5 897,3 Sammanfattande kommentarer till verksamhets- och ekonomiskt utfall I den miljöpolitiska propositionen lämnas en bred redovisning av miljötillståndet och miljöarbetet. Större förändringar Finansieringen av miljö- och kretsloppsforskningen förändras. Prioriteringar för Arbetet med att bevara den biologiska mångfalden och skapa förutsättningar för ett ekologiskt hållbart samhälle prioriteras. 3.2 Resultatbedömning och slutsatser Verksamheten vid , och Kemikalieinspektionen har bedrivits med en sådan inriktning att de uppsatta målen för myndigheternas arbete i huvudsak har nåtts. En för håller på att utarbetas av en internationell arbetsgrupp, som skall presentera ett förslag till aktionsplan . Prioriterade områden är enligt direktiven uthållig utveckling inom jordbruk, energi, fiske, skogsbruk, industri, turism och transporter. Arbetet inom många av de globala konventionerna för hållbar utveckling är av stor betydelse. De globala konventionerna är i många fall verkningsfulla medel för att främja hållbar utveckling och kommer att inta en fortsatt aktiv roll inom det internationella konventionsarbetet. I regeringens skrivelse 1996/97:2 internationella samarbete för hållbar utveckling beskrivs översiktligt de övergripande svenska prioriteringarna inom FN:s arbete för hållbar utveckling samt det svenska internationella miljösamarbetet. Härvid framgår att regeringen lägger stor vikt vid detta samarbete och att bör vara en pådrivande kraft i det internationella miljösamarbetet i strävan att skapa ett hållbart samhälle. hölls det extra mötet med () med syfte att följa upp och utvärdera genomförandet av på internationell, nationell och lokal nivå. Vid mötet enades världens länder om ett nytt program för genomförande av , ett handlingsprogram för hållbar utveckling inför det 21:a århundradet. I programmet uppmärksammas särskilt frågorna om sötvatten, energi och ekoeffektivitet (faktor 10 och faktor 4). Det är av största vikt att resultatet från UNGASS bearbetas och förankras i det nationella arbetet samt att mötet får en framgångsrik uppföljning internationellt.