prop · GL03116 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:116 Staten och trossamfunden bestämmelser om och andra trossamfund Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen lämnas förslag till en lag om trossamfund och en lag om . Förslagen bygger på de förslag till grundlagsändringar som har lagts fram i propositionen Staten och trossamfunden grundlagsfrågor (prop. 1997/98:49). Utgångspunkten för förslagen är det principbeslut om ändrade relationer mellan staten och som fattade . Genom lagen om trossamfund införs en ny associationsform, registrerat trossamfund. Ingen av de rättigheter som trossamfunden har , t.ex. rätten att förrätta vigsel, skall vara knuten till den nya associationsformen. Lagen innehåller vidare bl.a. bestämmelser om registrerade trossamfunds namn och om statlig hjälp med att beräkna, debitera, redovisa och ta in avgifter från dem som är medlemmar i eller tillhör trossamfundet. I lagen om preciseras kyrkans grundläggande identitet för att denna skall vara oförändrad över relationsändringen. Den i lagen gjorda preciseringen stämmer överens med kyrkans syn på sig själv. Vidare innehåller lagen bestämmelser om grunderna för och verksamhet samt om den kyrkliga egendomen De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2 Lagtext 5 2.1 Förslag till lag om trossamfund 5 2.2 Förslag till lag om 9 2.3 Förslag till lag om införande av lagen (1999:000) om 12 3 Ärendet och dess beredning 15 4 En historisk reform 17 5 Lag om trossamfund 18 5.1 Trossamfundens rättsliga reglering 18 5.2 Barns rätt att komma till tals 22 5.3 Vad krävs för registrering? 24 5.4 Registreringsförfarandet 27 5.5 Effekter av registreringen 28 5.6 Rättigheter och skyldigheter 30 5.7 Avregistrering och likvidation 33 5.8 Organisatoriska delar 35 6 Lag om 39 6.1 Identitet och organisation 39 6.2 Självständiga rättssubjekt 45 6.3 Organisatorisk uppbyggnad 49 6.3.1 Församlingen den lokala nivån 49 6.3.2 Icke-territoriella församlingar 53 6.3.3 Stiftet den regionala nivån 54 6.3.4 Kyrkomötet den nationella nivån 56 6.4 Kyrkoavgift 60 6.5 Offentlighet och insyn 62 6.5.1 Handlingsoffentlighet 62 6.5.2 Befintliga handlingar 68 6.6 Överprövning 68 6.7 Skyldighet att lämna uppgifter 69 6.8 Tystnadsplikten 71 6.9 Rätt till ledighet för förtroendevalda 74 6.10 Särskilda övergångsbestämmelser 76 7 Den kyrkliga egendomen 79 7.1 Vissa utgångspunkter 79 7.2 Överföring av äganderätt 81 7.2.1 Äldre kyrkor och domkyrkor m.m. 82 7.2.2 Prästgårdar 88 7.2.3 Biskopsgårdar 89 7.2.4 Kyrkofonden, kyrkofondsfastigheter 92 7.2.5 Kronoanslagen 94 7.3 Prästlönetillgångarna 95 7.3.1 Prästlönetillgångarnas rättsliga ställning 95 7.3.2 Prästlönetillgångarnas ändamål 101 7.4 Vissa frågor rörande egendomen 102 7.4.1 Tillsyn, bokföring och revision 102 7.4.2 Ersättningsfrågor 105 7.4.3 Skyddet för natur- och kulturmiljövårdens intressen 107 8 Författningskommentarer 108 8.1 Förslaget till lag om trossamfund 108 8.2 Förslaget till lag om 111 8.3 Förslaget till lag om införande av lagen (1999:000) om 113 Bilaga 1 Remissinstanserna 117 Bilaga 2 Frågeformulär 121 Bilaga 3 Andra kyrkolagsutskottets betänkande 131 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 185 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 195 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 203 Rättsdatablad 204 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om trossamfund, 2. lag om , 3. lag om införande av lagen (1999:000) om . 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om trossamfund Härigenom föreskrivs följande. Allmänna bestämmelser om trossamfund 1 § Bestämmelser om religionsfrihet finns i regeringsformen och den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. 2 § avses i denna lag en gemenskap för religiös verksamhet, i vilken det ingår att anordna gudstjänst. 3 § Ingen är skyldig att tillhöra något trossamfund. Ett avtal eller löfte som strider mot denna bestämmelse är ogiltigt. 4 § Barn som har fyllt kan inte inträda i eller utträda ur ett trossamfund utan eget samtycke. 5 § Med registrerat trossamfund avses 1. , och 2. trossamfund som har registrerats enligt denna lag. 6 § Bestämmelser om grunderna för som trossamfund finns i lagen (1999:000) om . Bestämmelserna i 7 12 §§, 13 § första tredje stycket och 17 § gäller inte för . Registrering 7 § Ett trossamfund skall på egen begäran registreras av den myndighet som regeringen bestämmer, om trossamfundet har 1. stadgar där det finns bestämmelser om trossamfundets ändamål och om hur det fattas beslut i trossamfundets angelägenheter, och 2. en styrelse eller motsvarande organ. Ett trossamfund får registreras bara om dess namn är ägnat att särskilja trossamfundets verksamhet från andras. Bestämmelserna i 10 § firmalagen (1974:156) om hinder mot registrering av firma skall också tillämpas i fråga om trossamfunds namn. Aktiebolag, ekonomiska föreningar eller stiftelser får inte registreras enligt denna lag. 8 § Registreringen skall omfatta 1. trossamfundets namn och postadress, 2. trossamfundets stadgar, 3. de personer som ingår i styrelsen eller motsvarande organ eller annars är behöriga att företräda trossamfundet samt deras namn, postadress och personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum. Ändringar i något av dessa förhållanden skall genast anmälas för registrering. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter i registreringsärenden enligt denna lag. 9 § Ett trossamfund som har registrerats enligt 7 § får förvärva rättigheter och ta på sig skyldigheter samt föra talan vid domstol och andra myndigheter. Trossamfundets rättsliga ställning enligt första stycket upphör när likvidation har avslutats enligt 11 §, när avregistrering sker enligt 12 § och, om trossamfundet har försatts i konkurs, när konkursen avslutas utan överskott. 10 § Ansvaret för de skyldigheter som har uppkommit för trossamfundet före registreringen övergår på det registrerade trossamfundet genom registreringsbeslutet, om trossamfundet har utgjort en ideell förening. Genom registreringen övergår även trossamfundets rättigheter till det registrerade trossamfundet. 11 § skall besluta att trossamfundet skall träda i likvidation om 1. de krav som gäller för registrering enligt 7 § första stycket är uppfyllda, 2. likvidationsskyldighet föreligger enligt stadgarna, eller 3. samfundet har försatts i konkurs som har avslutats med överskott. Likvidator förordnas av registreringsmyndigheten. Beslut om likvidation och förordnande av likvidator skall registreras. För likvidation gäller i övrigt 11 kap. 9 11 och 13 §§, 15 § tredje stycket samt 16 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Likvidationen är avslutad när likvidatorerna har avgett slutredovisning. Detta förhållande skall genast anmälas för registrering. 12 § Ett trossamfund som uppfyller kraven i 7 § första stycket kan på egen begäran avregistreras av registreringsmyndigheten utan föregående likvidation. Trossamfundet övergår därvid i en ideell förening, som övertar trossamfundets rättigheter och skyldigheter. Organisatoriska delar 13 § Självständiga organisatoriska delar av ett trossamfund som har registrerats enligt denna lag får också registreras, om de uppfyller kraven i 7 §. För registrerade organisatoriska delar gäller bestämmelserna i 8 §, 9 § andra stycket och 10 12 §§. Organisatoriska delar som har registrerats enligt denna lag får var för sig förvärva rättigheter och ta på sig skyldigheter samt föra talan vid domstol och andra myndigheter. sin rättsliga ställning enligt 9 § andra stycket och begär dess organisatoriska delar inte avregistrering enligt 12 § inom en månad därefter eller avslås en sådan begäran, skall registreringsmyndigheten besluta att de organisatoriska delarna skall träda i likvidation. församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift är registrerade organisatoriska delar av . Registrerade trossamfunds namn 14 § Ett registrerat trossamfunds namn eller en benämning som är förväxlingsbar med detta namn får inte utan tillstånd offentligen användas av någon annan annat än som benämning på trossamfundet i fråga. Vid överträdelse av första stycket tillämpas 15 och 18 20 §§ firmalagen (1974:156). Härvid skall vad som sägs om firmaintrång gälla intrång i trossamfundets namn. I fråga om registrerade trossamfunds namn skall även 16 § firmalagen tillämpas. Första och andra styckena gäller också för registrerade organisatoriska delars namn. Registrerade trossamfunds förhållande till tredje man 15 § För ett registrerat trossamfunds skyldigheter i förhållande till tredje man svarar endast trossamfundets tillgångar. För skyldigheter i förhållande till tredje man som ett trossamfunds registrerade organisatoriska delar har ådragit sig svarar endast den organisatoriska delens tillgångar. Statlig hjälp med avgifter till registrerade trossamfund 16 § har rätt till hjälp av staten med beräkning, debitering och redovisning av avgifter från dem som tillhör samt med att ta in avgifterna. Även andra registrerade trossamfund kan beviljas sådan hjälp. Bestämmelser om förfarandet vid sådan hjälp meddelas i särskild lag. Överklagande 17 § Beslut av registreringsmyndigheten får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol från beslutets dag när det gäller 1. beslut att avskriva en ansökan om registrering eller att vägra registrering enligt 7 eller 13 §, 2. beslut att vägra avregistrering enligt 12 §, och 3. beslut enligt 11 § eller 13 § tredje stycket. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs religionsfrihetslagen (1951:680). 2.2 Förslag till lag om Härigenom föreskrivs följande. som trossamfund 1 § är ett evangelisk-lutherskt trossamfund som framträder som församlingar och stift. har också nationella organ. 2 § är en öppen folkkyrka, som i samverkan mellan en demokratisk organisation och kyrkans ämbete bedriver en rikstäckande verksamhet. 3 § får förvärva rättigheter och ta på sig skyldigheter samt föra talan vid domstol och andra myndigheter. Samma rätt har var för sig församlingar, sammanslutningar av församlingar (kyrkliga samfälligheter) och stift. Organisatorisk uppbyggnad 4 § Församlingen är lokal enhet inom och omfattar de personer som tillhör och är bosatta inom församlingens område. Församlingens grundläggande uppgift är att fira gudstjänst, bedriva undervisning samt utöva diakoni och mission. Det kan också finnas icke-territoriella församlingar. 5 § Stiftet är regional enhet inom och omfattar församlingarna inom stiftets område. Stiftets grundläggande uppgift är att främja och ha tillsyn över församlingslivet. För varje stift skall det finnas en biskop. 6 § Kyrkomötet är högsta beslutande organ. Kyrkomötet får inte besluta i sådana enskilda frågor som det är en församlings eller ett stifts uppgift att besluta i. Kyrkoavgift 7 § Den som tillhör skall betala lokal och regional kyrkoavgift. 8 § Församlingen beslutar om lokal kyrkoavgift. Om församlingen ingår i en kyrklig samfällighet, får samfälligheten besluta om hela eller del av avgiften. Stiftet beslutar om regional kyrkoavgift. Kyrklig egendom 9 § Prästlönefastigheter och prästlönefonder (prästlönetillgångar) har till ändamål att bidra till de ekonomiska förutsättningarna för förkunnelse. Endast avkastningen får användas för ändamålet. Prästlönetillgångarna skall förvaltas av såsom självständiga förmögenheter. Regeringen får besluta om tillsyn av förvaltningen. Förmögenheten skall vara placerad på ett godtagbart sätt. Rätten att ta del av handlingar 10 § Om rätten att ta del av handlingar när det gäller vissa verksamheter finns bestämmelser i sekretesslagen (1980:100). 11 § Även utöver vad som följer av 10 § skall var och en ha rätt att ta del av handlingar. Denna rätt får begränsas bara om det är särskilt motiverat med hänsyn till 1. skyddet för enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, 2. ekonomiska intresse, eller 3. något synnerligen väsentligt intresse. Kyrkans arkiv 12 § arkiv bildas av de handlingar från verksamhet som avses i 11 §. arkiv skall bevaras, hållas ordnade och vårdas så att de tillgodoser 1. rätten enligt 11 § att ta del av kyrkans handlingar, 2. behovet av information för rättskipning och förvaltning, och 3. forskningens behov. Vid arkivbildningen och arkivvården skall beaktas att arkiv är en del av det nationella kulturarvet. Överprövning 13 § Beslut som innebär att någon inte får ta del av sådana handlingar som avses i 11 § överprövas på det sätt som bestämmer. I den utsträckning som bestämmer får också andra beslut överprövas. För att inom ytterst pröva frågor enligt första stycket skall ett särskilt organ inrättas. Ordföranden i detta organ skall vara eller ha varit ordinarie domare. Skyldighet att lämna uppgifter 14 § skall till det register som avses i 7 § lagen (1999:000) om trossamfund lämna uppgifter om 1. stadgar, 2. indelning i församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift, och 3. de personer som ingår i styrelsen eller motsvarande organ eller annars är behöriga att företräda samt deras namn, postadress och personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum. Motsvarande uppgifter skall lämnas för församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift. Ändringar i något av dessa förhållanden skall genast anmälas för registrering. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter i ärenden enligt denna bestämmelse. Föreskrifter om ikraftträdande av denna lag meddelas i lagen (1999:000) om införande av lagen (1999:000) om . 2.3 Förslag till lag om införande av lagen (1999:000) om Härigenom föreskrivs följande. Allmänna föreskrifter 1 § Lagen (1999:000) om och denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i 6 och 7 §§ i denna lag träder dock i kraft . 2 § Genom lagen (1999:000) om upphävs 1. lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör , 2. lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m.m., 3. lagen (1992:288) om medlemskap i icke-territoriella församlingar, 4. kyrkolagen (1992:300), 5. lagen (1992:301) om införande av kyrkolagen. Bestämmelserna om tystnadsplikt i 36 kap. 1 § kyrkolagen gäller dock fortfarande i fråga om uppgifter som har anförtrotts före . 3 § Ansvaret för de skyldigheter som har uppkommit för en församling eller kyrklig samfällighet före övergår till motsvarande församling, kyrkliga samfällighet eller stift inom . övergår också en församlings eller kyrklig samfällighets rättigheter till motsvarande församling, kyrkliga samfällighet eller stift inom . 4 § som vid utgången av förvaltas av en församling eller en kyrklig samfällighet skall förvaltas av motsvarande församling, kyrkliga samfällighet eller stift. Motsvarande skall gälla om en församling eller en kyrklig samfällighet skall utse en styrelseledamot i en stiftelse. 5 § De ärenden som i enlighet med lag eller förordning handläggs hos pastor, pastorsämbetet, kyrkoherde, kontraktsprost, biskop, domkapitel, i , , , eller vid utgången av skall överlämnas till för fortsatt handläggning. 6 § Vid sammanträde har kyrkomötet med avseende de befogenheter som följer av lagen (1999:000) om trots bestämmelserna i kyrkolagen (1992:300). 7 § Den skyldighet att lämna uppgifter som följer av 14 § lagen (1999:000) om skall fullgöras första gången . De församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift som det har lämnats uppgifter om enligt första stycket har med avseende efter de befogenheter som följer av lagen om trots bestämmelserna i kyrkolagen (1992:300). 8 § Ledamöter och ersättare i beslutande församlingar hos organisatoriska delar samt ledamöter och ersättare i kyrkomötet har till och med rätt till den ledighet från sina anställningar som behövs för uppdragen. Detsamma gäller de personer som ingår i styrelse eller motsvarande organ inom . Egendomsfrågor 9 § skall eller församling eller kyrklig samfällighet som avses i 3 § ha äganderätten till sådan egendom som avses i 38 kap. 1 § och 2 § 3, 39 kap. 1 §, 41 kap. 1 § första stycket 2 6 samt 24 och 26 §§ kyrkolagen (1992:300). Därvid skall gälla att 1. kyrkofondens tillgångar och kyrklig jord vars avkastning tillförs kyrkofonden (kyrkofondsfastighet) skall ägas av och användas för kyrkliga ändamål, 2. kyrkor och domkyrkor med tillhörande inventarier, kyrkotomt och kyrkogård, uppförda på landet eller i stad, skall ägas av den församling där kyrkan är belägen och, tills annat beslutas av , användas för samma ändamål som tidigare, 3. kyrklig jord vars avkastning är avsedd för församlingskyrkas behov (församlingskyrkas fastighet) och för domkyrkas behov (domkyrkas fastighet) skall ägas av den församling där kyrkan är belägen och, om inte annat beslutas enligt andra stycket, användas för samma ändamål som tidigare, 4. ersättning för församlingskyrkas fastighet eller domkyrkas fastighet som har fonderats och vars avkastning skall användas för församlings- kyrkas respektive domkyrkas behov (församlingskyrkors och dom- kyrkors fastighetsfonder) skall ägas av den församling där kyrkan är belägen och, om inte annat beslutas enligt andra stycket, användas för samma ändamål som tidigare, 5. kyrklig jord där tjänstebostad är anvisad åt en kyrkoherde eller komminister (prästgård) skall ägas av den kyrkliga samfällighet eller, om sådan inte finns, den församling där egendomen är belägen, 6. kyrklig jord där tjänstebostad är anvisad åt en biskop (biskopsgård) skall, med undantag av sådan tjänstebostad som hyrs enligt särskilt avtal, ägas av . För att ändra ändamålet för egendom som avses i första stycket 3 och 4 krävs tillstånd av Kammarkollegiet. Därvid skall tillämpas de grunder för ändring som anges i 1 § permutationslagen (1972:205) samt 3 och 4 §§ samma lag. Första stycket 2 4 gäller inte och dess fastigheter och fastighetsfond. Denna egendom skall också i fortsättningen förvaltas som en självständig förmögenhet. utgör ett särskilt rättssubjekt som får förvärva rättigheter och ta på sig skyldigheter samt föra talan vid domstol och andra myndigheter. För skyldigheter svarar endast tillgångar. Egendomen skall användas för samma ändamål som tidigare och förvaltas av . Egendom som skall ge avkastning skall vara placerad på ett godtagbart sätt. Endast avkastningen får användas för ändamålet. Regeringen får besluta om tillsyn av förvaltningen. 10 § Egendom som avses i 41 kap. 1 § första stycket 1 kyrkolagen (1992:300) (prästlönefastigheter) och 41 kap. 23 § kyrkolagen (prästlönefonder) utgör prästlönetillgångar som skall förvaltas såsom självständiga förmögenheter enligt 9 § lagen (1999:000) om . De utgör särskilda rättssubjekt som får förvärva rättigheter och ta på sig skyldigheter samt föra talan vid domstol och andra myndigheter. För ett sådant rättssubjekts skyldigheter svarar endast dess tillgångar. Prästlönefastigheter och prästlönefonder skall ägas av dessa rättssubjekt. En församling eller kyrklig samfällighet som avses i 3 § och som enligt bestämmelserna i 41 kap. 11 och 28 §§ kyrkolagen hade rätt till andel i avkastningen av prästlönetillgångarna, skall ha samma rätt, om inte annat beslutas enligt tredje stycket. Därvid skall fortfarande gälla att högst hälften av egendomens avkastning får användas för andra kyrkliga ändamål. För att göra ändringar i fråga om rätten till andel i avkastningen av prästlönetillgångarna krävs tillstånd av Kammarkollegiet. Därvid skall tillämpas de grunder för ändring som anges i 1 § permutationslagen (1972:205) samt 3 och 4 §§ samma lag. 11 § Den som före ikraftträdandet av denna lag var ägare till kyrklig egendom som avses i lagen och lider förlust genom att egendom överförs enligt 9 och 10 §§ har rätt till skälig ersättning av staten. Detsamma gäller den som före ikraftträdandet hade särskild rätt till egendomen. 3 Ärendet och dess beredning fattade med stor majoritet ett principbeslut om ändrade relationer mellan staten och (prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84). Reformen är förutsatt att träda i kraft . Med anledning av beslutet bemyndigade regeringen chefen för dåvarande Civil- departementet att tillkalla två kommittéer och två utredare samt ge och Kammarkollegiet i uppdrag att utreda vissa frågor beträffande relationsändringen. Vidare har genom regeringsbeslutet ett bemyndigande lämnats att tillkalla ett beredningsorgan för samordning av och insyn i utredningsarbetet. Med stöd av bemyndigandet har följande utredningar tillsatts och uppdrag givits: Utredningen om trossamfundens rättsliga reglering med riksdagsman () som särskild utredare, med riksdagsman () som ordförande, angående det kyrkliga kulturarvet med f. förbunds- direktören som ordförande, om kyrkans personal och om samfundsstöd med f.d. landshövdingen som särskild utredare, med uppdrag att överväga formerna för statlig uppbörd av kyrkoavgift samt Kammarkollegiet med uppdrag att utreda den kyrkliga egendomen vid en relationsändring. Bemyndigandet har vidare resulterat i tillsättandet av Stat kyrkadelegationen som beredningsorganet för samordning och insyn. Delegationen leds av numera chefen för med ärkebiskopen som ersättare. I delegationen är samtliga riksdagspartier representerade och där finns också en bred representation från . Även andra trossamfund än och de berörda fackliga organisationerna finns representerade i delegationen. Resultaten av utredningarna och uppdragen har redovisats i följande betänkanden: Staten och trossamfunden, Rättslig reglering (SOU 1997:41), Staten och trossamfunden, Begravningsverksamheten (SOU 1997:42), Staten och trossamfunden, Den kulturhistoriskt värdefulla kyrkliga egendomen och de kyrkliga arkiven (SOU 1997:43), Staten och trossamfunden, personal (SOU 1997:44), Staten och trossamfunden, Stöd, skatter och finansiering (SOU 1997:45), Staten och trossamfunden, Statlig medverkan vid avgiftsbetalning (SOU 1997:46) samt Staten och trossamfunden, Den kyrkliga egendomen (SOU 1997:47). Sammanfattningar av förslagen från utredningarna samt från och Kammarkollegiet har publicerats i SOU 1997:55. Betänkandena har varit föremål för en mycket bred remissbehandling. Remissen har delats upp i två delar med olika remisstid, Remiss I och Remiss II. Förslagen i den första delen har till stor del sådan karaktär att de som huvudregel fordrar två beslut av med val emellan. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1. För att underlätta besvarandet av remissen och hanteringen av remissvaren, har det utarbetats två frågeformulär med olika svars- alternativ. Bilagor för eventuella kommentarer har också tagits fram. Formulären har utarbetats av en referensgrupp som tillsattes av regeringen och som har haft till uppgift att biträda med vissa förslag till åtgärder för att underlätta det fortsatta stat kyrkaarbetet. I gruppen har ingått representanter för Kultur- departementet, , samt (). Frågeformulären har underställts Stat kyrkadelegationen för synpunkter. Remissvar i form av ifyllda frågeformulär har överlämnats till SCB för databehandling. SCB har publicerat två rapporter med analyser av remissutfallet från Remiss I och Remiss II. Remissyttrandena och en remissammanställning avseende Remiss I samt SCB:s rapporter finns tillgängliga i (dnr Ku97/903/Ky). beslutade regeringen proposition 1997/98:49 Staten och trossamfunden grundlagsfrågor. I propositionen föreslås vissa grundlagsändringar för att möjliggöra genomförandet av principbeslut om ändrade relationer mellan staten och . Denna proposition innehåller regeringens förslag till lagstiftning om trossamfund och om samt om den kyrkliga egendomen, dvs. de förslag som lämnas i betänkandena Staten och trossamfunden, Rättslig reglering (SOU 1997:41) och Staten och trossamfunden, Den kyrkliga egendomen (SOU 1997:47). Beträffande förslagen i övriga frågor avser regeringen att återkomma . Under de olika avsnitten i den fortsatta framställningen hänvisas till frågor som har ställts i det första frågeformuläret till remissinstanserna.