prop · GL03113 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:113 Nationell handlingsplan för äldrepolitiken Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen fastslår regeringen de tre huvudprinciperna för äldrepolitiken att den skall vara demokratiskt styrd genom folkvalda församlingar att den skall vara solidariskt finansierad genom skattemedel att den skall vara tillgänglig efter behov, inte efter köpkraft. Vidare föreslår regeringen mål och inriktning för den framtida äldre- politiken. Målen som regeringen föreslår är att äldre skall kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag bemötas med respekt ha tillgång till god vård och omsorg. De nationella målen för äldrepolitiken omfattar de flesta samhällsom- råden. För att uppnå dem krävs insatser av staten, landstingen och kom- munerna men också av arbetsmarknadens parter, av föreningsliv, tros- samfund, andra sammanslutningar och av enskilda människor. Ökade resurser samt bättre samverkan, ledning och organisation: För att ge en nödvändig resursförstärkning har regeringen aviserat och delvis beslutat att höja statsbidragen till landsting och kommuner med sammanlagt 2000. Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen (1997/98:150) föreslagit ytterligare höjningar av statsbidragen till kommuner och landsting. Regeringen understryker vikten av att resurstillskottet kommer äldreomsorgen tillgodo och lyfter särskilt fram behovet av samverkan mellan landsting och kommuner, bl.a. för att se till att medicinsk kompetens tillgodoses i den kommunala äldreomsorgen. Ökad samverkan mellan vårdgivare är enligt regeringens uppfattning nödvändig för att åstadkomma nytänkande i frågan om hur vården skall styras och organiseras. Regeringen avser därför att se över och återkomma med förslag om vidgade lagliga möjligheter för samverkan inom vårdområdet. För att ge bättre förutsättningar för ledning och organisation av äldreomsorgen anser regeringen att särskilda medel skall kunna utgå till utbildningsinsatser för förtroendevalda. Det är också viktigt att kommuner och landsting tar till vara de erfarenheter som finns samlade inom de kommunala pensionärsråden (KPR) och landstingens pensionärsråd (LPR). Utöver det generella resurstillskottet avser regeringen att i budgetpro- positionen för perioden 2001 föreslå en förstärkning av resurserna till äldreområdet med varav omprövas . Vidare avser regeringen att föreslå totalt som stimulansbidrag för anpassning samt till- och ombyggnad av äldrebostäder. Rimligare avgifter: Regeringen föreslår ändringar i socialtjänstlagen som innebär förtydligande av reglerna för avgifterna för äldre- och han- dikappomsorg. Förstärkt tillsyn, effektivare kontroll och kvalitetssäkring: bör tillföras och länsstyrelserna för att förstärka tillsynsarbetet. I Socialtjänstlagen införs en ny bestämmelse om en generell anmälningsplikt för den som är verksam inom omsorger om äldre eller funktionshindrade. Regeringen anser vidare att det bör finnas en opartisk instans, i form av förtroendenämnder, dit enskilda och anhöriga kan vända sig när det uppstår problem i samband med vård och omsorg. En ny bestämmelse föreslås föras in i socialtjänstlagen som anger att kvaliteten i verksamheten fortlöpande skall utvecklas och säkras. Särskilda föreskrifter skall kunna utfärdas om detta. Mer forskning, ökad kunskap och kompetens: får i uppdrag att ta fram förslag till ett nytt forsknings- program och ökade resurser föreslås tillföras äldreforskningen om totalt för perioden 2001, med , och . En översyn av personalförsörjningen och kartläggning av utbildningsbehov skall göras. Vidare sker en satsning på fortbildning av arbetsledare och förtroendevalda som är ansvariga för äldrefrågor med , och . Utveckling och förnyelse: Regeringen föreslår att särskilda initiativmedel, om , avsätts för att stimulera utveckling och nytänkande inom äldreområdet. Exempel på sådana initiativ är stöd till regionala äldrecentra och försöksområden, generationsöverbryggande kontaktverksamhet, satsning på telefonjourer samt utveckling av informationstekniken inom äldreområdet. Ökad livskvalitet för anhöriga och äldre stöds genom att särskilda utvecklingsmedel om avses att anvisas för att stödja anhöriga och andra närstående. Samverkan med frivilliga organisationer är viktiga i sammanhanget. Insatser mot ohälsa: Förebyggande insatser för äldre genom bl.a. uppsökande verksamhet i bör utvecklas, liksom ett brett folkhälsoarbete. Regeringens förslag till en förbättrad tandvård för äldre redovisas. I propositionen lämnas också en redogörelse för regeringens strategi för äldrepolitiken . Regeringen har beslutat att ett äldreprojekt skall följa och driva arbetet med genomförandet av det nationella handlingsprogrammet för äldrepolitiken. leds av och skall ha en långsiktig inriktning och pågå 2000. Regeringen anser det angeläget med samma breda enighet angående äldrepolitiken i övrigt som den som uppnåtts på pensionsområdet, varför en parlamentariskt sammansatt äldreberedning kommer att tillsättas. Beredningen kommer bl.a. att tillsammans med äldreprojektet inneha uppgiften att initiera, samordna och följa aktiviteter i samband med deltagande i FN:s internationella år för äldre (). deltagande bör enligt regeringens bedömning präglas av långsiktighet och en strategisk diskussion om de äldrepolitiska frågorna med ett brett deltagande från de äldre själva, befolkningen som helhet, organisationer m.fl. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 6 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) 6 2.2 Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1998:763) 9 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 10 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor 11 3 Ärendet och dess beredning 13 4 Inledning 14 5 Bakgrund 16 5.1 Äldrebegreppet och demografin 16 5.2 Att vara äldre i 20 5.2.1 De äldre i samhället 21 5.2.2 Äldre i arbetslivet 24 5.2.3 De äldre och ekonomin 25 5.2.4 Äldres boende 28 5.2.5 Närstående och sociala relationer 28 5.2.6 Hälsa och funktionsförmåga hos äldre 30 5.3 Utveckling av vård och omsorg 33 5.3.1 Hjälp i hemmet och särskilda boendeformer 33 5.3.2 De äldre och den medicinska utvecklingen 37 5.3.3 Personal för vård och omsorg om äldre 40 5.3.4 Den kommunala ekonomin 42 5.3.5 Kostnader och kostnadsutveckling 42 5.3.6 Kommunala variationer i servicenivå och kostnader 43 5.3.7 Förändrade förutsättningar inom vården och omsorgen om äldre 44 5.3.8 Vård- och omsorgssystem i förändring en sammanfattning 48 5.4 Äldres situation inom vård och omsorg 49 5.4.1 Förändring, goda exempel och brister 49 5.4.2 Uppföljning av Ädelreformen 50 5.4.3 Äldreuppdrag 52 5.4.4 Utredningen om bemötande av äldre 54 6 Nationella mål och inriktning för äldrepolitiken 58 6.1 Förslag till nationella mål för äldrepolitiken 60 6.2 Ett solidariskt samhälle för alla åldrar 62 6.3 Resurser för en offensiv äldrepolitik 64 6.4 En god vård och omsorg 67 6.5 Regeringens fortsatta arbete med äldrepolitiken 69 7 Åtgärder för att utveckla äldrepolitiken 70 7.1 Ökade resurser 70 7.1.1 Effektivare arbetsmarknadsåtgärder 71 7.1.2 Ekonomisk trygghet för vissa äldre invandrare 72 7.2 Bättre samverkan, ledning och organisation 73 7.2.1 Behov av fördjupad samverkan 73 7.2.2 Gemensamma nämnder m.m. 77 7.2.3 Utbildning för förtroendevalda 78 7.2.4 Förstärkt inflytande i kommuner och landsting 79 7.3 Rimligare avgifter 80 7.3.1 Tydligare avgiftsregler 80 7.4. Fler platser och högre standard i äldreboendet 83 7.4.1 Stimulansbidrag till äldrebostäder 83 7.5 Förstärkt tillsyn, effektivare kontroll och kvalitetssäkring 84 7.5.1 Effektivare tillsyn 84 7.5.2 Anmälan om missförhållanden 86 7.5.3 Förtroendenämnder m.m. 90 7.5.4 Kvalitetsutveckling inom äldreomsorgen 92 7.6 Mer forskning, ökad kunskap och kompetens 95 7.6.1 Ett nytt forskningsprogram för äldre 95 7.6.2 Satsning på fortbildning 99 7.6.3 Kartläggning av personalförsörjningen och utbildningsbehov 101 7.6.4 Uppföljning och utvärdering 104 7.7 Utveckling och förnyelse 106 7.7.1 Nya initiativ inom äldreområdet 106 7.7.2 Satsning på regionala äldrecentra och försöksområden 107 7.7.3 Satsning på telefonjourer 110 7.7.4 Informationsteknologi för äldre 111 7.8 Ökad livskvalitet för anhöriga och äldre 112 7.8.1 Nytt stöd till anhöriga 112 7.9 Insatser mot ohälsa 115 7.9.1 Uppsökande verksamhet i 115 7.9.2 Folkhälsoarbete för äldre 116 8 Ikraftträdande och ekonomiska konsekvenser 118 9 Författningskommentarer 120 9.1 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) 120 9.2 Förslag till ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 123 9.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 123 9.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor 123 Bilaga 1 Direktiv för äldreprojektet 124 Bilaga 2 Lagrådsremissens lagförslag 129 Bilaga 3 Lagrådets yttrande 133 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 135 Rättsdatablad 136 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620), 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjuk vårdslagen (1982:763), 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor 5. godkänner regeringens förslag till mål för äldrepolitiken (avsnitt 5) 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (1980:620) dels att nuvarande 71 a och 71 b §§ skall betecknas 71 b respektive 71 c §§, dels att 7 a, 10 och 35 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före nuvarande 71 a § skall sättas närmast före 71 b §, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 71 a §, och närmast före paragrafen en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 a § Insatser inom skall vara av god kvalitet. För utförande av socialnämndens uppgifter skall det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten skall systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. För insatser inom omsorger om äldre människor eller människor med funk- tionshinder får regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, meddela sådana föreskrifter som behövs till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa. 10 § bör genom hjälp i hemmet, service och omvårdnad, dagverksamheter eller annan liknande social tjänst underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. bör genom hemtjänst, dagverksamheter eller annan liknande social tjänst un- derlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. Nämnden bör även i övrigt tillhandahålla sociala tjänster genom råd- givningsbyråer, socialcentraler och liknande, social jour eller annan därmed jämförlig verksamhet. Nämnden kan utse en särskild person (kontaktperson) eller en familj med uppgift att hjälpa den enskilde och hans närmaste i personliga an- gelägenheter, om den enskilde begär eller samtycker till det. För barn som inte har fyllt får kontaktperson utses endast om barnets vård- nadshavare begär eller samtycker till det. Har barnet fyllt får kon- taktperson utses endast om barnet självt begär eller samtycker till det. 35 § För familjerådgivning, hjälp i hemmet, service och omvårdnad, verksamhet för barn och ungdom enligt 12 § som inte är stöd- och hjälpinsatser av behandlingska- raktär, sådant boende som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket eller annan liknande social tjänst får kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommunen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. Avgifter för hjälp i hemmet, service och omvårdnad samt bo- ende får inte, tillsammans med avgifter som avses i 26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), uppgå till så stort be- lopp att den enskilde inte förbe- hålls tillräckliga medel för sina personliga behov. För familjerådgivning, hem- tjänst, verksamhet för barn och ungdom enligt 12 § som inte är stöd- och hjälpinsatser av behand- lingskaraktär, sådant boende som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket eller annan lik- nande social tjänst får kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grun- der som kommunen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. Avgifter för hemtjänst får inte, tillsammans med avgifter som av- ses i 26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel för sina personliga behov, boendekostnad och andra normala lev- nadskostnader. När avgifterna fastställs skall kommunen försäkra sig om att omsorgstagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation. Anmälan om missförhållanden i omsorger om äldre eller funktionshindrade Var och en som är verksam inom omsorger om äldre männi- skor eller människor med funk- tionshinder skall vaka över att dessa får god omvårdnad och le- ver under trygga förhållanden. Den som uppmärksammar eller får kännedom om ett allvarligt missförhållande i omsorgerna om någon enskild skall genast anmäla detta till socialnämnden. Om inte missförhållandet utan dröjsmål avhjälps, skall nämnden anmäla förhållandet till tillsynsmyndigheten. Första stycket gäller även inom motsvarande yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet. Anmälan skall göras till den som är ansvarig för verksamheten. Den ansvarige har att utan dröjsmål avhjälpa missförhållandet eller anmäla detta till tillsynsmyndigheten. Denna lag träder i kraft . Anmälningsskyldigheten en- ligt 71 a § gäller inte för förhållanden som enbart avser tiden före ikraft- trädandet 2.2 Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 26 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:762) skall ha följande lydelse. 26 § Av patienterna får vårdavgifter tas ut enligt grunder som eller kommunen bestämmer, i den mån inte annat är särskilt föreskrivet. Pati- enter som är bosatta inom respektive kommunen, liksom patienter som avses i 3 b §, skall därvid behandlas lika. Endast kommunen får ta ut vårdavgifter för sådan vård som den har betalningsansvar för enligt 2 § lagen (1990:1404) om kommunernas be- talningsansvar för viss hälso- och sjukvård. Detsamma gäller i fråga om sådan psykiatrisk långtidssjukvård med huvudsaklig omvårdnadsinrikt- ning för vilken kommunen enligt 9 § samma lag har åtagit sig betalnings- ansvar. Avgifter för vård enligt 18 §, för förbrukningsartiklar, enligt 18 b § eller för sådan långtids- sjukvård som en kommun har be- talningsansvar för enligt 2 eller 9 § lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård får inte, tillsammans med avgifter som avses i 35 § tredje stycket socialtjänstlagen (1980:620), uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel för sina personliga behov. Avgifter för vård enligt 18 §, för förbrukningsartiklar, enligt 18 b § eller för sådan långtids- sjukvård som en kommun har be- talningsansvar för enligt 2 eller 9 § lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård får inte, tillsammans med avgifter som avses i 35 § andra stycket socialtjänstlagen (1980:620), uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel för sina personliga behov, boendekostnad och andra normala levnadskost- nader. När avgifterna fastställs skall kommunen försäkra sig om att vårdtagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. 16 kap. 1 § Nuvarande lydelse Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundla- gen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilken nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av ---- 3. denna lag enligt ----- 10. 19 § första stycket 1 och 3 polislagen (1993:1684) 11. 71 b § socialtjänstlagen (1980:620) 12. förbehåll enligt 9 a § lagen (1965:94) om polisregister m.m. Föreslagen lydelse Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundla- gen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilken nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförord- ningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrande- frihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av ---- 3. denna lag enligt ----- 10. 19 § första stycket 1 och 3 polislagen (1993:1684) 11. 71 c § socialtjänstlagen (1980:620) 12. förbehåll enligt 9 a § lagen (1965:94) om polisregister m.m. Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor Härigenom föreskrivs att lagen (1987:813) om homosexuella sambor skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om två personer bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande, skall vad som gäller i fråga om sambor enligt följande lagar och bestämmelser tillämpas även på de homosexuella samborna: 1. lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem, 2. , 3. jordabalken, 4. 10 kap. 9 § , 5. 4 kap. 19 § första stycket utsökningsbalken, 6. 19 § första stycket, punkt 1 ni- onde stycket och punkt 3 sjunde stycket av anvisningarna till 31 § samt punkterna 3 a, 3 b och 4 av anvisningarna till 33 § kom- munalskattelagen (1928:370), 7. lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 8. bostadsrättslagen (1991:614), 9. lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer, 10. 5 kap. 18 § tredje stycket fas- tighetsbildningslagen (1970:988), 11. 10 § insiderlagen (1990:1342), 12. 14 kap. 3 §, 4 § tredje stycket och 8 § tredje stycket vallagen (1997:157), 13. 36 § första stycket lagen (1972:704) om kyrkofullmäktige- val m.m., 14. 4 § lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall, 15. lagen (1993:1469) om upp- skovsavdrag vid byte av bostad, 16. 10 kap. 18 §, 11 kap. 2, 15 och 16 §§, 12 kap. 7 och 8 §§ samt 16 kap. 7 och 9 §§ , 17. säkerhetsskyddslagen (1996:627), samt 18. lagen (1996:1231) om skatte- reduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid 1997 taxeringar. Om två personer bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande, skall vad som gäller i fråga om sambor enligt följande lagar och bestämmelser tillämpas även på de homosexuella samborna: 1. lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem, 2. , 3. jordabalken, 4. 10 kap. 9 § , 5. 4 kap. 19 § första stycket utsökningsbalken, 6. 19 § första stycket, punkt 1 ni- onde stycket och punkt 3 sjunde stycket av anvisningarna till 31 § samt punkterna 3 a, 3 b och 4 av anvisningarna till 33 § kom- munalskattelagen (1928:370), 7. lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 8. bostadsrättslagen (1991:614), 9. lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer, 10. 5 kap. 18 § tredje stycket fas- tighetsbildningslagen (1970:988), 11. 10 § insiderlagen (1990:1342), 12. 14 kap. 3 §, 4 § tredje stycket och 8 § tredje stycket vallagen (1997:157), 13. 36 § första stycket lagen (1972:704) om kyrkofullmäktige- val m.m., 14. 4 § lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall, 15. lagen (1993:1469) om upp- skovsavdrag vid byte av bostad, 16. 10 kap. 18 §, 11 kap. 2, 15 och 16 §§, 12 kap. 7 och 8 §§ samt 16 kap. 7 och 9 §§ , 17. säkerhetsskyddslagen (1996:627), 18. lagen (1996:1231) om skatte- reduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid 1997 taxeringar, 19. 35 § andra stycket social- tjänstlagen (1980:620), samt 20. 26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:762). Förutsätter dessa lagar eller bestämmelser att samborna skall vara ogifta, gäller det också de homosexuella samborna. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Genom beslut bemyndigade regeringen dåvarande socialministern att tillkalla en särskild utredare med uppgift att kartlägga och analysera frågan om bemötandet av äldre (Dir. 1995:159). Utredningen antog namnet Utredningen om bemötande av äldre. I delbetänkandet Brister i omsorg en fråga om bemötande av äldre (SOU 1997:51) redovisas de brister i bemötandet av äldre, som utredaren funnit vid kartläggningen, medan hon i rapporten med kunskap och inlevelse en fråga om bemötande av äldre (SOU 1997:52) ger ett antal goda exempel på verksamheter där man arbetar med kvalitetsutveckling. Delbetänkandet och rapporten med goda exempel skickades av utred- ningen ut på en informell remiss till enskilda äldre, anhöriga, organisa- tioner, myndigheter, utbildningsinstitutioner m.fl. . Närmare 150 remissvar kom in och en sammanställning av svaren redovisas i slut- betänkandet Bemötandet av äldre trygghet, självbestämmande, vär- dighet (SOU 1997:170), som överlämnades till regeringen . Ädel-reformen, som genomfördes , har följts upp och utvärde- rats av 1996 med hänsyn till reformens innehåll, kvalitet, kostnader och genomförande. Utvärderingen genererade en omfattande kunskapsproduktion och drygt ett 50-tal underlagsrapporter och fyra årsrapporter publicerades. Ädel- reformens slutrapport överlämnades till regeringen (Ädelreformen, , följer upp och utvärderar 1996:2). beslutade regeringen att ge i uppdrag att följa utvecklingen på äldreområdet (S96/6117/H). överlämnade myndigheten en första årsrapport (Äldreuppdraget, Årsrapport 1997:9). Regeringen gav i regleringsbrevet för /96 i uppdrag att kartlägga och analysera de kommunala avgifterna på äldre- och handikappområdet. En redovisning av uppdraget överlämnades till regeringen (Äldreomsorgens avgifter, följer upp och utvärderar 1996:6). En arbetsgrupp för en framtida äldrepolitik bestå- ende av representanter för , , , , , , , kom- munaltjänstemannaförbund, , Riksför- bundet Pensionärsgemenskap, , , samt andra berörda departement tillsattes av socialministern . Propositionens lagförslag har beretts genom att inom Regeringskans- liet upprättade förslag fortlöpande har diskuterats med företrädare för berörda myndigheter, fackliga organisationer och pensionärsorganisa- tioner. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 2. Lagrådets yttrande finns i bi- laga 3. Lagrådet har föreslagit vissa förtydliganden och justeringar i lagförslagen. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Lagrådets yttrande kommenteras närmare under avsnitt 7.3.1 och 7.5.2 samt i författningskommentaren. 4 Inledning Äldrepolitiken står inför en rad utmaningar. Kortsiktigt handlar det om att rätta till problem och brister inom äldreomsorgen som antingen upp- kommit som en följd av den ekonomiska krisen eller i det ännu ej avslu- tade reformarbetet. Långsiktigt är det fråga om ingenting mindre än att ställa om hela samhället till en annan befolkningsstruktur med en be- tydligt större del av medborgarna i åldrarna . Detta innebär i sig en ny syn på åldrandet och på äldre människors roll som samhälls- medborgare. Befolkningsförändringen är i högsta grad en global företeelse.