prop · GL03181 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:181 Ökade möjligheter att ingripa mot vissa mc-klubbar, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Mot bakgrund av den oroande utvecklingen av brottslighet som kan relateras till vissa internationellt förgrenade mc-klubbar föreslås i propositionen åtgärder som syftar till att öka myndigheternas möjligheter att ingripa mot bl.a. dessa klubbar. Det föreslås att regeln om husrannsakan i s.k. tillhåll enligt 28 kap. 3 § skall upphävas och att en ny regel om husrannsakan hos annan än den som är skäligen misstänkt för ett brott skall införas. Den nya regeln skall enligt förslaget gälla i fråga om lokaler som inte huvudsakligen utgör bostad och som mer än tillfälligt används gemensamt av personer som kan antas ägna sig åt brottslig verksamhet. Den skall endast vara tillämplig om det för det brott som utreds är föreskrivet fängelse . En förutsättning för en husrannsakan enligt den nya bestämmelsen är att det finns särskild anledning att anta att ändamålet med den kommer att uppfyllas. Personer med anknytning till de aktuella mc-klubbarna och till andra grupper som sysslar med avancerad brottslighet utnyttjar ibland ett undantag, som avser tillfällig och begränsad inkassoverksamhet, från det allmänna tillståndskravet för inkassoverksamhet i inkassolagen (1974:182). I propositionen föreslås att undantaget tas bort. För att balansera det skärpta tillståndskravet föreslås en lättnad i den offentliga kontrollen när det gäller indrivning som enskilda personer bedriver för närståendes räkning. Sådan indrivningsverksamhet föreslås omfattas av lagen endast om fordringen har uppkommit i näringsverksamhet eller har övertagits för indrivning. Vidare föreslås en ändring i regler om granskning av uppteckningar av förhörsutsagor. Ändringen syftar till att förenkla hanteringen av uppteckningar av komplicerade förhör under förundersökningen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om ändring i 6 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling 8 2.3 Förslag till lag om ändring i inkassolagen (1974:182) 9 3 Ärendet och dess beredning 11 4 Bakgrund 12 5 Husrannsakan 16 5.1 Nuvarande reglering av husrannsakan 16 5.1.1 Regeringsformen 16 5.1.2 Konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna 17 5.1.3 regler om husrannsakan 17 5.2 Reformbehovet 20 5.3 En ny bestämmelse om husrannsakan 24 6 Skärpta krav på inkassoverksamhet 29 6.1 Inkassolagen 29 6.2 Reformbehovet 34 6.3 Tillståndsplikten utvidgas 36 6.4 Undantag för indrivning av närståendes fordringar 39 6.5 Undantaget för särskilda kategorier utvidgas inte 40 6.6 Behovet av följdändringar 41 6.7 Redaktionella ändringar 43 7 Granskning av uppteckning av förhörsutsaga 45 8 Kostnader 46 9 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 46 10 Författningskommentar 47 10.1 Förslaget till lag om ändring i 47 10.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling 49 10.3 Förslaget till lag om ändring i inkassolagen (1974:182) 50 Bilaga 1 Lagförslagen i promemorian Husrannsakan hos vissa mc- klubbar m.m. 51 Bilaga 2 Förteckning över instanser som avgett remissyttranden över promemorian Husrannsakan hos vissa mc-klubbar m.m. 54 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser som avgett yttranden över betänkandet Tvångsmedel enligt 27 och 28 kap. RB samt polislagen (SOU 1995:47) 55 Bilaga 4 Lagförslagen i departementspromemorian (Ds 1997:63) Skärpt krav på tillstånd för inkassoverksamhet 56 Bilaga 5 Förteckning över instanser som avgett remissyttrande över departementspromemorian (Ds 1997:63) Skärpt krav på tillstånd för inkassoverksamhet 58 Bilaga 6 Lagrådsremissens lagförslag 59 Bilaga 7 Lagrådets yttrande 64 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 65 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling och 3. lag om ändring i inkassolagen (1974:182). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 23 kap. 21§ och 28 kap. 3 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 23 kap. 21 § Vid förundersökningen skall protokoll föras över vad därvid förekommit av betydelse för utredningen. Sedan utsaga av misstänkt eller annan upptecknats, skall, innan förhöret avslutas, utsagan upp- läsas eller tillfälle på annat sätt lämnas att granska uppteckningen samt den hörde tillfrågas, om han har något att erinra mot innehållet. Erinran, som ej föranleder änd- ring, skall antecknas. Därefter må uppteckningen ej ändras. Har utsagan först efter granskningen antecknats i protokollet, skall uppteckningen biläggas hand- lingarna. Sedan en utsaga av en misstänkt eller någon annan har upptecknats skall utsagan läsas upp eller tillfälle på annat sätt ges den som har hörts att granska uppteck- ningen. Han skall också tillfrågas om han har något att invända mot innehållet. Uppteckning och granskning skall ske innan för- höret avslutas eller, om förhöret är särskilt omfattande eller behandlar komplicerade sakför- hållanden, därefter. En invändning som inte medför någon ändring skall antecknas. Efter granskningen får uppteckningen inte ändras. Har utsagan först efter granskningen antecknats i protokollet, skall uppteckningen biläggas hand- lingarna. I mindre mål må i stället för protokoll föras kortfattade anteck- ningar över det väsentliga, som förekommit vid förundersök- ningen. I mindre mål får i stället för protokoll föras kortfattade anteck- ningar över det väsentliga, som förekommit vid förundersök- ningen. Så snart åtal beslutats, har den misstänkte eller hans försvarare rätt att på begäran få en avskrift av protokoll eller anteckningar från förundersökningen. Har offentlig försvarare förordnats för den misstänkte, skall en avskrift utan särskild begäran lämnas eller sändas till försvararen. 28 kap. 3 § I lägenhet, som är tillgänglig för allmänheten eller plägar utgöra tillhåll för lösdrivare eller förbrytare eller där sådant gods, som eftersökes, plägar uppköpas eller mottagas som pant, må för ändamål, som sägs i 1 eller 2 §, husrannsakan ske jämväl i annat fall än där avses. I en lokal som är tillgänglig för allmänheten får för ändamål som avses i 1 eller 2 § husrannsakan ske också i annat fall än som avses där. I en lokal som brukar användas gemensamt av personer som kan antas ägna sig åt brottslig verksamhet får för ändamål som avses i 1 eller 2 § husrannsakan ske, om det förekommer anledning att brott har förövats för vilket det är föreskrivet fängelse eller däröver och det finns särskild anledning att anta att ändamålet med rannsakningen kommer att uppfyllas. Detta gäller dock inte lokal som huvudsakligen utgör bostad. Bestämmelsen i andra stycket gäller också utrymmen och fordon som finns i omedelbar anslutning till lokalen och brukas av dem som använder lokalen. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling Härigenom föreskrivs att 18 § lagen (1960:418) om straff för varusmuggling skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18 § För eftersökande av egendom, som kan antagas vara enligt denna lag förverkad, må polisman, tulltjänsteman och tjänsteman vid utan förordnande företaga husrannsakan i lägenhet, som avses i 28 kap. 3 § rätte- gångsbalken, samt i magasin, upplagsbodar och uthus. I övrigt äge tulltjänsteman och tjänsteman vid i fråga om brott, som avses i denna lag, samma rätt att utan förordnande företaga husrannsakan som enligt nämnda balk tillkommer polisman. För att söka efter egendom som kan antas vara förverkad enligt denna lag får polisman, tull- tjänsteman och tjänsteman vid utan förord- nande företa husrannsakan i sådan lokal, som avses i 28 kap. 3 § första stycket , samt i magasin, upplagsbodar och uthus. I övrigt har tulltjänsteman och tjänsteman vid Kustbevak- ningen i fråga om brott, som avses i denna lag, samma rätt att utan förordnande företa husrannsakan som enligt nämnda balk tillkom- mer polisman. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i inkassolagen (1974:182) Härigenom föreskrivs att 1, 2, 13 och 17 §§ inkassolagen (1974:182) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Denna lag gäller indrivning av egen eller annans fordran genom krav eller annan inkassoåtgärd (inkassoverksamhet). Med inkassoåtgärd förstås åtgärd som innebär annan påtryckning på gäldenären än angivande av tid för betalning eller uppgift om att fordringen, om den inte betalas, kommer att överlämnas till någon annan för inkasso. Beträffande enskilda personers eller dödsbons indrivning av egna fordringar tillämpas lagen endast om fordringen har uppkommit i näringsverksamhet eller har över- tagits för indrivning. Beträffande enskilda personers indrivning av egna eller när- ståendes fordringar och dödsbons indrivning av egna fordringar tillämpas lagen endast om ford- ringen har uppkommit i närings- verksamhet eller har övertagits för indrivning. Som närstående till en indrivare anses den som är gift med indrivaren eller är syskon eller släkting i rätt upp- eller ned- stigande led till indrivaren eller är besvågrad med honom eller henne i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift med den andres syskon samt den som på annat sätt står indrivaren person- ligen särskilt nära. Lagen gäller ej exekutiva myndigheters verksamhet. 2 § Inkassoverksamhet, som avser indrivning av fordringar för annans räkning eller fordringar som har övertagits för indrivning, får bedrivas endast efter tillstånd av Datainspektionen. Om inkassoverksamheten utgör ett underordnat led i en annan verksamhet och inte någon av verksamheterna utgör näringsverksamhet eller om inkassoverksamheten bedrivs av ett företag för ett annat företag inom samma koncern behövs tillstånd endast i fall då inkasso- verksamheten avser fordringar som tillkommer eller har övertagits från någon som inte utan tillstånd enligt denna lag hade kunnat driva in fordringarna. Tillstånd behövs ej för inkassoverksamhet som är av tillfällig natur och avser endast enstaka fordringar eller som bedrivs av Investerings- , företag under bank- inspektionens tillsyn eller advokat. Tillstånd behövs inte för inkassoverksamhet som bedrivs av företag under tillsyn eller av advokater. 13 § Datainspektionen utövar tillsyn över efterlevnaden av denna lag. Inspektionens tillsyn omfattar dock ej verksamhet som bedrivs av , företag under bankinspektionens tillsyn eller advokat. Datainspektionen utövar tillsyn över efterlevnaden av denna lag. Inspektionens tillsyn omfattar dock inte verksamhet som bedrivs av företag under Finans- inspektionens tillsyn eller av advokater. Tillsynen skall utövas så, att den inte vållar större kostnader eller olägenheter än som är nödvändigt. 17 § Till böter eller fängelse i högst döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. bedriver inkassoverksamhet utan föreskrivet tillstånd, 1. utan föreskrivet tillstånd vidtar en åtgärd som utgör inkassoverksamhet enligt denna lag, 2. bryter mot föreskrift enligt 3 § andra stycket eller 15 § första stycket att anmäla ändring av visst förhållande, 3. bryter mot 10 a § första stycket eller andra stycket första meningen eller mot föreskrift som har meddelats enligt 10 a § andra stycket andra meningen, eller 4. lämnar osann uppgift i sådana fall som avses i 14 § andra stycket. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning I en promemoria som utarbetats inom Husrannsakan hos vissa mc-klubbar m.m. föreslås vissa ändringar i reglerna om husrannsakan för att möjliggöra husrannsakan i vissa mc- klubbars lokaler under mindre stränga förutsättningar än . I promemorian behandlas också en framställning från Riksåklagaren om ändring i avseende när den som har hörts under en förundersökning skall granska uppteckningen av förhöret. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemoria har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 2. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Ju97/6948). I promemorian behandlas också förslag i betänkandet Tvångsmedel enligt 27 och 28 kap. RB samt polislagen (SOU 1995:47) om att upphäva bestämmelsen i 28 kap. 3 § rätte- gångsbalken om husrannsakan i s.k. tillhåll. Utredningens övriga förslag bereds vidare inom med sikte på en proposition . betänkande har remissbehandlats. En förteck- ning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Ju95/1962). I en skrivelse till regeringen gjorde Datainspektionen en framställan om ändring i inkassolagen (1974:182) och föreslog att undantaget från tillståndsplikten avskaffas när det gäller tillfällig och begränsad inkassoverksamhet. arrangerades ett diskussionsmöte på Justitie- departementet. Berörda myndigheter och intresseorganisationer bereddes då tillfälle att framföra sina synpunkter på Datainspektionens förslag. Därefter utarbetades en departementspromemoria med förslag till ändringar i inkassolagen (Skärpt krav på tillstånd för inkassoverksamhet, Ds 1997:63). Det förslag till lagändring som lades fram i promemorian återfinns i bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats. Remiss- yttrandena finns tillgängliga i (dnr Ju97/3541). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Regeringen tar i detta ärende upp dessa förslag. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Vissa redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till de förslag som Lagrådet yttrat sig över. 4 Bakgrund Den organiserade och gränsöverskridande brottsligheten Regeringen ser allvarligt på den organiserade och gränsöverskridande brottsligheten och kampen emot den utgör ett prioriterat mål. Det handlar om insatser av olika slag. Samhällets resurser inom olika områden måste samordnas. Polisens arbetsmetoder måste ses över och effektiviseras. Det internationella samarbetet är av mycket stor betydelse. Lagstiftningen måste ses över och anpassas efter nya förhållanden. I sin mest avancerade form kan den organiserade brottsligheten utgöra ett hot mot den demokratiska ordningen. Den organiserade brottsligheten har inte något särskilt starkt fäste i , vilket kan tillskrivas flera olika faktorer. Några av de s.k. kriminella mc-klubbarna som etablerat sig i uppfyller dock ett flertal kriterier på i reell mening organiserad brottslighet. Vid sidan av sådana organisationer kan som exempel på organiserad brottslighet också nämnas ligor som genomför serier av bankrån eller andra grova förmögenhetsbrott. I media och i den offentliga debatten har särskilt uppmärksammats konflikten mellan de internationellt förgrenade sammanslutningarna Hells och Bandidos, som etablerat sig i . Denna konflikt har i de nordiska länderna tagit sig våldsammare uttryck än vad som varit vanligt i andra delar av världen . har i ett flertal våldsdåd med dödlig utgång förövats. Typiskt för dessa klubbar är att organisationsstrukturerna är hierarkiska och att rekrytering och interna disciplinsystem tjänar till att skapa absolut lojalitet och försvåra insyn. De mera uppenbara brottsliga yttringarna av klubbarnas verksamhet är grovt våld. Detta våld, som primärt riktar sig mot rivaliserande organisationer, är ibland av närmast militär karaktär. har man beskjutit varandras lokaler med pansarskott och även regelrätta eldstrider, mord och mordförsök har förekommit. Sådana brott har dessutom ibland begåtts på platser som medfört faror för utomstående. Bland dödsoffren finns också människor som, utan att ha något med dessa organisationer att göra, har passerat förbi en klubblokal som sprängts. Det finns också tydliga tecken på att organisationerna ägnar sig åt beskyddar- och indrivningsverksamhet. När det gäller personer som ägnar sig åt indrivningsverksamhet finns det enligt åklagare och polis ett nära samband mellan dessa och med organiserad brottslighet antingen i mc-klubbar eller i grupper som sysslar med avancerad förmögenhetsbrottslighet. Mycket talar för att det i samband med dessa mc-klubbar också förekommer mer eller mindre omfattande narkotikabrottslighet och ekonomisk brottslighet. I regeringens skrivelse Åtgärder mot organiserad och gräns- överskridande brottslighet (skr. 1996/97:171) redovisar regeringen samlat bl.a. de åtgärder som regeringen vidtagit i kampen mot den organiserade och gränsöverskridande brottsligheten. Lagstiftningsåtgärder I skrivelsen redovisas en rad olika åtgärder som vidtagits eller planerats. Bland de lagstiftningsåtgärder som har betydelse i kampen mot den organiserade brottsligheten kan nämnas bl.a. följande. Straffet för övergrepp i rättssak skärptes (prop. 1996/97:135). Medborgarnas lojalitet med rättsordningen utgör en väsentlig beståndsdel i ett demokratiskt samhälle. Den svenska rätts- ordningen bygger på att vittnen och målsäganden fritt och sanningsfullt kan lämna sina berättelser inför domstolarna. Bakgrunden till lagändringen är att klimatet i och omkring rättegångar har hårdnat. Vid utredning och lagföring av brottslighet med anknytning till kriminella mc-klubbar har systematiska och organiserade övergrepp i rättssak förekommit. Även i samband med grov narkotikabrottslighet finns det tecken på att sådana hot har ökat. I detta sammanhang kan också nämnas de ändringar som genomförts i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter (SFS 1997:988), som gjort det lättare att få ett medgivande till att använda fingerade personuppgifter. Polislagen (1984:387) har ändrats. Det huvudsakliga syftet med ändringarna är att öka polisens möjligheter att ingripa i före- byggande syfte vid störningar av den allmänna ordningen eller säkerheten. De innebär också att polisen i brottsförebyggande och brottsbeivrande syfte skall få inhämta uppgifter från transportföretag om passagerare, last och fordon. Sådana uppgifter bör kunna komma till användning i polisens brottsbekämpning, t.ex. för att kartlägga narkotikans vägar eller beskriva strukturen av en viss organiserad brottslighet. Polisens verksamhet för att förebygga, uppdaga och beivra brott kan bedrivas inom ramen för en förundersökning enligt , men kan också vara en uppgift som faller utanför detta förfarande, t.ex. underrättelseverksamhet. I korthet kan sägas att polisunderrättelse- verksamhet innebär att polisen samlar in och bearbetar uppgifter om personer som kan antas ägna sig åt brottslig verksamhet men utan att misstanke finns om något konkret brott. Sådan verksamhet kan bedrivas bl.a. för att identifiera och karaktärsbestämma sådana hot mot samhället som det är polisens uppgift att förebygga eller för att ge polisen det underlag som behövs för att brott skall kunna förhindras. Under- rättelseverksamhet kan också vara inriktad på att få fram underlag som kan leda till beslut om att inleda en förundersökning. 1997/98:97 Polisens register, som antagit, har regeringen föreslagit bl.a. en ny polisdatalag som kommer att möjliggöra för polisen att, när det finns misstankar om allvarlig brottslig verksamhet, föra datoriserade kriminalunderrättelseregister. Detta kommer att avsevärt förbättra polisens möjligheter att på ett rationellt sätt bearbeta sådant material som inhämtats vid underrättelseverksamhet. Liknande regler beträffande underrättelseverksamhet har trätt i kraft (se prop. 1997/98:11, bet:1997/98:SkU8, rskr. 1997/98:74 och SFS 1997:1058 1064). Vidare har regeringen föreslagit att förutsättningarna för den öppna kameraövervakningen skall ändras i syfte bl.a. att förhindra och motverka brottslighet (prop. 1997/98:64). Lagändringarna träder i kraft . Utredningar m.m. Som påpekas i den tidigare nämnda skrivelsen pågår ett flertal utredningar och översyner av lagstiftningen i syfte att vässa instrumenten i kampen mot den organiserade brottsligheten. Den organiserade brottsligheten utgör ett viktigt skäl till att regeringen tillsatte en utredning med uppgift att bl.a. analysera behovet av s.k. hemlig teknisk avlyssning buggning och, om arbetet ger anledning till det, lämna förslag till lagstiftning som gör detta möjligt. Utredningens betänkande, Om buggning och andra hemliga tvångsmedel (SOU 1998:46), har överlämnats till regeringen. Även har i sitt betänkande BROTTSOFFER Vad har gjorts? Vad bör göras? (SOU 1998:40) behandlat frågor som har betydelse för kampen mot den organiserade brottsligheten, bl.a. frågor om skydd för vittnen m.fl. Andra utredningar som kommer att ha betydelse i det nu aktuella sammanhanget är (JU 1997:02) och den utredning som regeringen avser att tillsätta för att bl.a. utreda frågan om kriminalisering av deltagande i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet. Också internt inom görs översyner av regelsystemet. I fråga om lagstiftningsåtgärder nämns i skrivelsen bl.a. de översyner av reglerna om husrannsakan och av inkassolagen som redovisats i avsnitt 3. Här kan också nämnas att frågan om en översyn av regleringen av polisens möjligheter att under vissa omständigheter besluta om tillträdes- förbud till lokaler kan bli aktuell. Ett arbete med att se över den hyres- och expropriationsrättsliga lagstiftningen har påbörjats. Det tar sikte på s.k. farliga hyresgäster och syftar bl.a. till att undersöka förutsättningarna för att införa regler om att en hyresgäst skall kunna skiljas från sin lägenhet om det med hänsyn till hyresgästens förhållanden finns risk för brottsliga angrepp mot fastigheten t.ex. att den beskjuts med vapen som utsätter övriga boende för fara. Det kan i samband därmed också finnas skäl att undersöka hur plan- och bygglagstiftningen kan tillämpas i dessa sammanhang. Det internationella samarbetet för Lagstiftningsfrågor gav i uppdrag åt en nordisk arbetsgrupp bestående av tjänstemän från justitieministerierna i , , och att överväga behovet av nordiskt samarbete när det gäller bekämpningen av kriminella mc-klubbar och annan grov brottslighet. Gruppen har kartlagt de nordiska ländernas lagstiftning och olika projekt som bedömts ha central betydelse för att bekämpa dessa företeelser. Det gäller bl.a. förverkande, deltagande i kriminella organisationer, buggning, hemlig teleavlyssning, kriminalunderrättelseregister, husrannsakan, vapenlagstiftningen och åtgärder för att skydda vittnen. Inriktningen på lagstiftningsarbetet är relativt lika i de olika länderna och en betydande värdegemenskap föreligger såväl i stort som beträffande enskildheter mellan de nordiska länderna. Efter denna kartläggningsfas kommer samarbetet att fortsätta, bl.a. med syfte att överväga behovet av ett mer konkret samarbete inom ramen för enskilda lagstiftningsprojekt. I syfte att bekämpa sådan kriminalitet som är förknippad med vissa kriminella mc-klubbar sker ett nära operativt samarbete mellan de nordiska länderna. Kriminalunderrättelseverksamheten har byggts ut och information utväxlas . Polismän som arbetar med dessa frågor i de olika nordiska länderna träffas regelbundet. Vid större mc-evenemang finns polismän från övriga nordiska länder på plats som observatörer. Dessutom hålls återkommande seminarier i olika frågor. I detta sammanhang kan också nämnas att de nordiska justitieministrarna vid sitt möte i , , antog en handlingsplan för bekämpande av mc-kriminaliteten. I handlingsplanen framhålls bl.a. vikten av att polisen har tillgång till effektiva utredningsmetoder och modern teknik. Ett arbete med inriktning mot den organiserade brottsligheten drivs också gemensamt av . Inom den Europeiska unionen sker samarbetet om gränsöverskridande brottslighet i det som kallas den tredje pelaren.