prop · GL03151D1 · 1998-01-01 00:00:00 — Det gällde bl.a. pensionssystemets finansiering och avsättning av medel till det framtida premiepensionssystemet. Beslutet innebar bl.a. att ålders- pensionsavgifter (dåvarande tilläggspensionsavgifter) som betalats på inkomstdelar över den högsta inkomst som ger ålderspensionsrätt skulle föras till statsbudgeten. Ålderspensionsavgifter som tas ut på inkomstdelar över avgiftstaket motsvaras inte av någon pensionsförmån. De är därför i ekonomisk bemärkelse en skatt. Av uppbördstekniska och administrativa skäl tas dock denna skatt ut som en arbetsgivaravgift respektive egenavgift i form av ålderspensionsavgift som beräknas på företagets respektive egenföretagarens lönesumma. Den del av de influtna avgifterna som motsvarar avgifter på inkomstdelar över taket i försäkringen förs till statsbudgeten. beräknades andelen avgifter på inkomstdelar över intjänandetaket för vara . Den andel av arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna som motsvarar avgifter som kommer att tas ut på inkomstdelar över avgiftstaket har beräknats alltjämt uppgå till . Regeringen föreslår därför att av ålderspensionsavgifterna som inflyter preliminärt skall överföras till statsbudgeten. Vid beräkningen har antagits att pensionsgrundande inkomster i form av sociala transfereringar m.m., för vilka det skall betalas statliga ålderspensionsavgifter, skall avräknas mot intjänandetaket närmast före förvärvsinkomster. I detta avseende skiljer sig beräkning från den i prop. 1994/95:41. Genom att avräkna sociala transfereringar före förvärvsinkomster kan de statliga ålderspensionsavgifterna totala belopp hållas nere något. Skulle den i prop. 1994/95 i beräkningen använda avräkningsordningen bibehållas skulle staten i de fall där för- värvsinkomsterna och de sociala transfereringarna överstiger avgiftstaket erlägga statliga ålderpensionsavgifter som sedan skulle återföras till statsbudgeten. Regeringen bör på förslag av fast- ställa den andel av ålderspensionsavgifterna som preliminärt skall föras till staten. Vi föreslår därför att skall ges i uppdrag att beräkna och för regeringen föreslå preliminär överföring av influtna ålderspensionsavgifter . bör vidare beräkna skillnaden mellan preliminärt överfört belopp och det belopp som skulle ha överförts för att motsvarar ålderspensionsavgiftens andel av fastställda i sig pensions- grundande inkomster överstigande avgiftstaket i ålderspensionsförsäk- ringen. Denna beräkning bör göras fr.o.m överfört belopp och de taxerade inkomsterna och fastställda pensions- rätterna. Inkomstuppgifter, inklusive uppgifter om fastställd pensionsrätt avseende kommer att föreligga . bör även ombesörja avstämningen av den fram- räknade skillnaden mellan preliminärt överfört belopp och det belopp som slutligt framräknas. Mot bakgrund av det reformerade ålderspensionssystemets autonoma karaktär och den förhållandevis långa period det tar från det att en av- vikelse uppstår till det att den korrigeras föreslår vi att avvikelserna skall ränteberäknas. Regeringen föreslår att den s.k. basräntan enligt 19 kap. 3 § skattebetalningslagen skall användas vid ränteberäkning. Vad gäller den närmare regleringen av avsättningen och avstämningen av medel till staten avser regeringen att återkomma med bestämmelser därom i för- ordning. 1994:95/41 angavs att eventuell skillnad mellan schablon- mässigt överfört belopp och slutligt fastställt belopp skall beaktas vid kommande års fördelning av avgiftsmedel mellan statsbudget och pen- sionssystem. Regeringen lämnar emellertid inte något förslag till juste- ring för eventuella skillnader mellan schablonmässigt överfört belopp och slutligt fastställt belopp avseende perioden 1998. Motivet härför är att de avvikelser mellan överfört belopp och det belopp som skulle framkomma vid en beräkning av fastställt belopp indirekt blir korrigerade genom den finansiella infasningen som redogörs för i avsnitt 33. Om ett för stort belopp förts till statsbudgeten, har AP- fonden blivit mindre än vad den skulle ha varit med en exakt överföring. Detta skulle i sin tur medföra att ett lägre belopp kan tillföras statsbudgeten i den finansiella infasningen. I den omvända situationen, det fall då överföringen till statsbudgeten varit för liten, har det medfört att AP-fonden blivit större än vad den skulle ha varit med en exakt omföring. Det skulle medföra att ett högre belopp kan tillföras statsbudgeten i den finansiella infasningen. I samband med den finansiella infasningen av reformen bör eventuella skillnader mellan schablonmässigt överfört belopp och slutligt fastställt belopp för tid t.o.m. beaktas. 31 Statliga ålderspensionsavgifter 31.1 Inledning I föregående avsnitt har redogjorts för principerna för det reformerade ålderspensionsystemets finansiering. En väsentligt del i dessa finansie- ringsprinciper är att det för varje ersättning för vilken det tillgodoräknas ålderspensionsförmån skall betalas motsvarande ålderspensionsavgift. I avsnitt 30.2 har regler i enlighet med dessa principer föreslagits avseende pensionsgrundande sociala förmåner. I detta avsnitt lämnas förslag till preciserade regler för den statliga ålderspensionsavgiften. 31.2 Underlag för statlig ålderspensionsavgift Regeringens förslag: Statlig ålderspensionsavgift skall betalas för pensionsgrundande socialförsäkringsersättning m.m. och pensions- grundande belopp till försäkrade som uppfyller förutsättningarna för tillgodoräknande av pensionsrätt för inkomstpension eller av pen- sionspoäng. Vid beräkningen av den statliga ålderspensionsavgiften skall bortses från i sig pensionsgrundande inkomster som överstiger 8,06 förhöjda prisbasbelop i följande ordning: 1. socialförsäkringsersättningar m.m. som utgör inkomst av annat förvärvsarbete, 2. andra ersättningar än vad som anges i 1 som utgör inkomst av annat förvärvsarbete, 3. socialförsäkringsersättning m.m. som utgör inkomst av anställ- ning, 4. andra ersättningar än vad som anges i 3 som utgör inkomst av an- ställning. För sådana socialförsäkringsersättningar m.m. för vilka det tas ut allmän pensionsavgift av den enskilde skall den statliga ålderspen- sionsavgiften utgöra av ersättningen. För andra pensionsgrun- dande sociala förmåner skall den statliga ålderspensionsavgiften vara av det pensionsgrundande beloppet. Promemorians förslag: stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. I Ds 1995:55 föreslogs bl.a. att statliga ålderspensionsavgifter även skulle betalas för s.k. bakomliggande inkomst vid sjukdom och arbetslöshet och för vissa ersättningar från s.k. trygghetsförsäkring för arbetsskada (TFA). Vidare föreslogs att AP- fonden skulle svara för betalningen av statliga ålderspensionsavgifter svarande mot den ålderspensionsrätt som tillgodoräknas för förtidspension. Remissinstanserna: anser att det bör klargöras vad som i fortsättningen skall gälla beträffande ersättning för förlorad arbetsförtjänst och så kallad försäkringslön. Kammarrätten i noterar att promemorians förslag att staten skall betala ålderspensionsavgift för vissa TFA-ersättningar är en avvikelse från principen att respektive förmånssystem skall belastas med kostnaden för ålderspensionsavgiften. () begränsar sitt remissvar till att avse pensionsrätt för studier. CSN erinrar om att nämnden i sitt yttrande över Ds 1995:41 Reformerat pensionssystem lag om inkomstgrundad ålderspension, m.m. uttalat att det bör övervägas om det pensionsgrun- dande beloppet för studier för vilka det enligt nuvarande regler inte utges pensionsgrundande ersättning bör beräknas på faktiskt utbetalat studiebidrag eller på fiktivt belopp liknande vad som föreslås gälla vid plikttjänstgöring. Om det sistnämnda alternativet, som CSN föredrar, slutgiltigt väljs bör det enligt nämnden medföra att ålderspensionsavgif- ten i sin helhet skall betalas av staten. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med de av an- tagna riktlinjerna skall det i princip för varje ersättning eller belopp för vilken det tillgodoräknas pensionsrätt betalas avgifter till ålderspensionssystemet som motsvarar den pensionsrätt som tillgodoräknas för ersättningen eller beloppet. De ersättningar som i det nuvarande och i det reformerade pensionssystemet skall utgöra pensionsgrundande inkomst och som det enligt nuvarande regler betalas allmän pensionsavgift men inte arbetsgivaravgift eller egenavgift för anges i 2 kap. 5 § och 6 § första stycket 4 i den av regeringen föreslagna lagen om inkomstgrundad ålderspension (LIP). Dock betalas enligt nuvarande regler tilläggspensionsavgift för s.k. konstnärsbidrag som ingår bland de här definierade ersättningarna, se nedan. Lagen avses träda i kraft och såvitt gäller här ak- tuella regler bli tillämplig även för fastställande av pensionsgrundande inkomst inom det nuvarande ATP-systemet. De i denna proposition framlagda förslagen har den föreslagna lagen som utgångspunkt. De där angivna ersättningarna motsvarar i stort sett den uppräkning av pensions- grundande inkomster och ersättningar som anges i 11 kap. 2 § första stycket och 3 § första stycket punkt d) lagen (1962:381) om allmän för- säkring (AFL). De ersättningar som anges i 2 kap. 5 § LIP är i huvudsak ersättningar och bidrag som utbetalas av allmän försäkringskassa eller arbetslöshetskassa. Bestämmelserna i 2 kap. 6 § första stycket 4 LIP avser bl.a. sjukpenning som grundar sig på inkomst av annat förvärvsar- bete. Också sådan ersättning betalas ut av allmän försäkringskassa. Inom det reformerade ålderspensionssystemet skall pensionsrätt till- godoräknas inte bara för pensionsgrundande inkomst utan också för andra förhållanden på basis av s.k. pensionsgrundande belopp. De senare beloppen skall under vissa förutsättningar tillgodoräknas försäkrade som uppbär förtidspension, föräldrar till små barn och försäkrade som ge- nomgått längre grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt. Enligt de av godkända riktlinjerna skall pensionsrätt tillgodoräknas också för s.k. bakomliggande inkomst vid arbetslöshet och sjukdom. I Ds 1997:67 Inkomstgrundad ålderspension finansiella frågor före- slogs att pensionsrätt för sådan fiktiv inkomst inte skall tillgodoräknas. Förslaget motiverades av att det medförde besparingar och möjliggjorde förenklingar av systemet. Regeringens förslag i denna proposition över- ensstämmer i denna del med förslaget i Ds 1997:67. Regeringen lämnar därför inte heller något förslag till statlig ålderspensionsavgift för pen- sionsgrundande belopp för s.k. bakomliggande inkomst vid sjukdom och arbetslöshet. I avsnitt 9 12 redovisas utförligt de regler som föreslås gälla för de olika pensionsgrundande beloppen. Enligt riktlinjerna för pensionsreformen och i överensstämmelse med vad som gäller inom det nuvarande ATP-systemet skall det för pensions- grundande inkomster tillgodoräknas pensionsrätt endast till den del inkomsten under ett kalenderår inte överstiger en viss nivå. I denna pro- position föreslås att denna nivå såväl inom det reformerade pensionssystemet som inom nuvarande ATP-system skall vara sju och ett halvt s.k. förhöjda prisbasbelopp t.o.m. . skall intjänandetaket räknas om med ett s.k. inkomstindex och motsvara sju och ett halvt inkomstbasbelopp, se avsnitt 13.1. Detta innebär att taket kommer att följa den allmänna inkomstutvecklingen. Regeringen föreslår att statlig ålderspensionsavgift skall betalas för sociala ersättningar m.m. endast till den del ersättningen ger pensionsrätt. Enligt nuvarande regler skall i det fall den pensionsgrundande inkomsten överstiger intjänandetaket om 7,5 förhöjda prisbasbelopp i första hand bortses från inkomster av annat förvärvsarbete. Först när sådana inkomster helt avräknats, bortses från inkomst av anställning till den del de överstiger intjänandetaket. Dessa regler föreslås i denna proposition överföras till det reformerade systemet (2 kap. 1 § andra stycket LIP). Motivet för denna avräkningsordning är främst att det på inkomst av anställning alltid tillgodoräknas pensionsrätt, oavsett om arbetsgivaren fullgör sin avgiftskyldighet eller inte. Pensionsrätt beräknad på inkomst av annat förvärvsarbete kan däremot påverkas av huruvida egenföretagaren fullgör sin avgiftsskyldighet. I avsnitt 13.1 föreslås att pensionsgrundande belopp inte skall fast- ställas till den del de tillsammans med pensionsgrundande inkomster ligger över intjänandetaket. Där föreslås att om inkomsterna och be- loppen ligger över intjänandetaket skall det bortses från pensionsgrun- dande belopp i följande ordning: pensionsgrundande belopp för barnår, pensionsgrundande belopp för plikttjänst respektive pensionsgrundande belopp i samband med förtidspension. Därmed kommer det aldrig att finnas några fastställda pensionsgrundande belopp som tillsammans med den pensionsgrundande inkomsten ligger över intjänandetaket. Någon särskild avräkningsordning för dessa belopp för beräkning av statliga ålderspensionsavgifter behövs därmed inte. Det är önskvärt att inte öka statsbudgetens omslutning mer än vad som är oundvikligt i och med införandet av den statliga ålderspensionsavgif- ten. Statlig ålderspensionsavgift bör därför betalas endast till den del er- sättningarna ger upphov till pensionsrätt hos mottagaren. Därmed bör inte avgifter betalas för ersättningar till den del de, givet en viss avräk- ningsordning, överstiger avgiftstaket. Att takbegränsningen för pensionsgrundande inkomster föreslås uttryckas i form av ett avgiftstak beror på att den allmänna pensionsavgiften föreslås dras av i beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten. Något avdrag för allmän pensionsavgift föreslås inte göras vid beräkningen av pensionsgrundande belopp varför begränsningen för sådana belopp uttrycks i termer av intjänandetaket. Förslaget att den allmänna pensionsavgiften skall dras av vid fastställandet av den pensiongrundande inkomsten innebär att intjänandetaket i försäkringen kommer att vara lägre än avgiftstaket för den allmänna pensionsavgiften. Detta avgiftstak kommer att vara 8,06 förhöjda prisbasbelopp, vilket efter avdrag med en allmän pensionsavgift om motsvarar 7,5 förhöjda prisbasbelopp. För att upprätthålla systematiken i ålderspensionsförsäkringen bör den ordning som föreslås för fastställande av pensionsrätt i lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension vara en utgångspunkt för bestämmelserna för avräkning av inkomster ovan intjänandetaket som skall göras vid beräkningen av de statliga ålderspensionsavgifterna. Av bl.a. detta skäl föreslår regeringen att det vid beräkningen av statlig ål- derspensionsavgift skall bortses från i sig pensionsgrundande inkomster som överstiger avgiftstaket i ålderspensionssystemet i följande ordning: 1. socialförsäkringsersättning m.m. som utgör inkomst av annat för- värvsarbete, 2. andra ersättningar än vad som anges i 1 som utgör inkomst av annat förvärvsarbete, 3. socialförsäkringsersättning m.m. som utgör inkomst av anställning, 4. andra ersättningar än vad som anges i 3 som utgör inkomst av an- ställning. Regeringens förslag innebär att en större andel av underlaget för be- räkning av den ålderspensionsavgift arbetsgivare och egenföretagare be- talar kan anses ligga under intjänandetaket än om förvärvsinkomster av- räknats före socialförsäkringsersättningar m.m. Därmed blir också den andel av de totala ålderspensionsavgifterna som kan betraktas som skatt och som skall föras till statsbudgeten mindre. Vårt förslag innebär att den statliga ålderspensionsavgiften, när avgifterna till systemet sammantaget är , totalt sett beloppsmässigt skall motsvara den pensionsrätt som sammantaget tillgodoräknas på förmåner där staten är avgiftsskyldig. Respektive pen- sionsgrundande ersättningsslag eller motsvarande som belastas med statlig ålderspensionsavgift skall däremot inte påföras en statlig ålders- pensionsavgift som exakt motsvarar den pensionsrätt som tillgodo- räknats för dessa ersättningar. I det fall t.ex. sjukförsäkringsersättning i högre grad än t.ex. arbetslöshetsersättning utbetalas till personer med en pensionsgrundande inkomst som överstiger avgiftstaket i försäkringen kommer sjukförsäkringssystemet att påföras en något högre kostnad för statlig ålderspensionsavgift än vad systemet givit upphov till. För att be- lasta varje ersättningsslag med exakt rätt statlig ålderspensionsavgift skulle och vara tvungna att iden- tifiera och registrera varje slags pensionsgrundande socialförsäkringser- sättning m.m. som det tillgodoräknats pensionsrätt för. Vidare skulle det krävas en betydligt mer detaljerad avräkningsordning än den som här föreslås. Det föreliggande föreslaget innebär att den statliga ålderspen- sionsavgiften sammantaget kommer att erläggas med ett belopp som i princip exakt motsvarar den totala pensionsrätt som tillgodoräknas de försäkrade på sådana ersättningar och belopp för vilket staten är be- talningsansvarig. Detta får anses utgöra en tillräcklig precision. Det samlade avgiftsuttaget för kommer endast att uppgå till av den pensionsgrundande inkomsten. Därmed kommer inte den statliga ålderspensionsavgiften att motsvara den pensionsrätt som tillgodoräknas detta år på ersättningar där staten är avgiftsskyldig. skall dock avgiftsuttaget totalt sett motsvara tillgodoräknad pensionsrätt, dvs. av pensionsgrundande inkomst. Ålderspensionsavgift avseende pensionsrätt som tillgodoräknas för studier Pensionsrätt för studier som finansieras med studiemedel skall, enligt de av antagna riktlinjerna, kunna tillgodoräknas inom ramen för det reformerade ålderspensionssystemet. I denna proposition lämnas inte något förslag till hur pensionsrätt för sådana studier skall tillgodoräknas. Regeringen lägger därför inte fram något förslag till statlig ålderspensionsavgift med anledning av pensionsrätt som skall tillgodoräknas för studier. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Förtidspension och statliga ålderspensionsavgifter I princippropositionen gjorde regeringen den bedömningen att reglerna för förtidspensioneringen måste förändras som en följd av den föreslagna ålderspensionsreformen. Något förslag rörande förtidspensioneringen lades emellertid inte fram med hänvisning till att frågan om utformningen av det framtida förtidspensionssystemet skulle bli föremål för ytterligare beredning. Därför lämnades inte heller förslag till hur ålderspensionsrätten skall utformas för personer som framöver kommer att beviljas förtidspension enligt reformerade regler. Riktlinjer för utformningen av den framtida förtidspensioneringen behandlas i regeringens proposition 1997/98:111 Reformerad förtidspension. Propositionen behandlas i . I förevarande proposition lämnas förslag till regler som föreslås gälla för tillgodoräknande av ålderspensionsrätt för förtidspensionärer och . Ett reformerat förtidspensionssystem inklusive regler för tillgodoräknande av ålderspensionsrätt kan träda i kraft tidigast . I detta avsnitt beskrivs hur den statliga ålderspensionsavgiften skall beräknas för ålderspensionsrätt som tillgodoräknas för förtidspension för och tills dess att ett reformerat förtidpensionssystem trätt i kraft. Enligt de i avsnitt 9 föreslagna reglerna kommer pensionsgrundande belopp som tillgodoräknas en försäkrad för förtidspension beräknad på antagandepoäng enligt 13 kap. 2 § AFL i avvaktan på reformering av förtidspensioneringen inom det reformerade pensionssystemet beräknas på grundval av en s.k. antagandeinkomst. Antagandeinkomsten skall beräknas med hjälp av de antagandepoäng som beräknats enligt 13 kap. 2 § andra stycket AFL. Utgångspunkten för dessa regler är att storleken av hel förtidspension i princip skall motsvara den ålderspension som den försäkrade skulle ha varit berättigad till om han eller hon fortsatt att arbeta i oförminskad omfattning fram till pensioneringen. Antagandeinkomsten, som läggs till grund för beräkningen av pensionsrätten i det reformerade ålderspensionssystemet, beräknas genom att antagandepoängen enligt 13 kap. 2 § AFL, med tillägg för en poäng för att kompensera för det basbeloppsavdrag som har gjorts vid beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten, multipliceras med basbeloppet för . skall det förhöjda basbeloppet användas vid denna beräkning. Regeringen föreslår i denna proposition att staten skall svara för den statliga ålderspensionsavgift som skall betalas för pensionsrätt till- godoräknad för antagandeinkomst. Bestämmelserna för hur avgiften skall beräknas beskrivs nedan. Vissa ersättningar från trygghetsförsäkring vid arbetsskada I Ds 1995:55 föreslogs att statliga ålderspensionsavgifter skulle betalas på vissa ersättningar från trygghetsförsäkring vid arbetsskada (TFA). De ersättningar som avsågs är sådan TFA-ersättning som undantagits från socialavgifter och särskild löneskatt. De ersättningar som omfattas av dessa bestämmelser är: a) ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av om ersättningen avser tid därefter och utgår på grund av ansvarighetsför- säkring vilken åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer, b) ersättning för arbetskada som inträffat före utgången av om skadan anmälts till allmän försäkringskassa efter utgången av och ersättningen utgår på grund av sådan ansvarighetsförsäkring som anges i a). Dessa ersättningar är pensionsgrundande och mottagaren av ersättning betalar allmän pensionsavgift på ersättningen. Därmed borde det, i enlig- het med principerna för det reformerade ålderspensionssystemet, betalas avgift för hela den pensionsgrundande ersättningen. De ersättningar det rör sig om är dock i sammanhanget av begränsad omfattning. bedöms de uppgå till ca. Dessutom minskar beloppet år allt efter att de som uppbär ersättning blir färre. I och med att beloppet är relativt litet skulle den statliga ålderspensionsavgiften uppgå till . För att förenkla administrationen av den statliga ålderspensionsavgiften föreslår regeringen att det inte skall utgå statlig ålderspensionsavgift på de här aktuella TFA-ersättningarna. Förslaget medför en i sammanhanget obetydlig negativ avvikelse mellan erlagda avgifter och tillgodoräknad pensionsrätt. Som beskrivits ovan kommer avvikelsen att minska år för att i sinom tid helt upphöra. Konstnärsbidrag Regeringens förslag innebär att statlig ålderspensionsavgift skall betalas även för s.k. konstnärsbidrag. Enligt nuvarande regler betalas tilläggs- pensionsavgift för konstnärsbidragen. I detta avseende skiljer sig konst- närsbidragen från övriga pensionsgrundnade ersättningar som det i denna remiss föreslås att det skall betalas statlig ålderspen- sionsavgift för. I och med att konstnärsbidragen är en statlig pensions- grundande ersättning föreslås i denna remiss att det i stället för tilläggs- pensionsavgift skall betalas statlig ålderspensionsavgift för dessa ersätt- ningar. Latenta pensionsrätter Pensionsgrundande belopp kan i vissa fall tillgodoräknas utan att det medför att pensionsrätten som fastställs på beloppen slutligt ligger till grund för beräkning av pension, s.k. latenta pensionsrätter. Det gäller de fall då pensionsgrundande belopp tillgodoräknas utan att förvärvsvillko- ret i försäkringen uppfylls. Därmed kan statliga ålderspensionsavgifter i vissa situationer betalas utan att de kommer att motsvaras av egentlig pensionsrätt. Dessa situationer, som endast får betydelse för den reformerade ålderspensioneringens fördelningssystem, kommer att vara förhållandevis ovanliga och av mycket begränsad ekonomisk betydelse. Något förslag lämnas därför inte om att sådana avgifter skall återbetalas från AP-fonden. Nivån på den statlig ålderspensionsavgiften På sådana socialförsäkringsersättningar som t.ex. sjukpenning och för- äldrapenning samt på dagpenning från arbetslöshetskassa m.m. som re- dan i ATP-systemet är pensionsgrundande tas det som tidigare nämnts ut en allmän pensionsavgift. Den statliga ålderspensionsavgiften för dessa ersättningar skall i princip motsvara den ålderspensionsavgift som arbetsgivare och den som har inkomst av annat förvärvsarbete skall betala.