prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — 21, 2 12, 8 15, 0 15, 0 Myndigheter 35,6 3,5 3,2 2,7 5,3 Lagerinvesteringar1 3,2 0,2 0,1 0,0 0,0 Export 670,4 9,6 7,2 5,2 5,1 Import 558,2 8,5 7,0 5,1 5,0 BNP 1678, 1 2,3 3,1 2,9 2,8 1Förändring i procent av föregående års BNP. Jämfört med växelkursnivån för kronans fall 1992 innebär den antagna konkurrentvägda växelkursen vid slutet av perioden en depreciering med . I kombination med en historiskt sett måttlig löneökningstakt inom industrin får detta till följd att konkurrenskraften är god . Exportindustrins marknadsandelar beräknas därmed försvagas endast marginellt . Exporten antas öka med såväl 1999 som 2000. Den främsta motorn i ekonomin respektive 2000 utgörs av bruttoinvesteringarna som beräknas växa med i genomsnitt. Det mest betydande bidraget kommer från näringslivets investeringar som gynnas av de relativt höga vinstnivåerna. De makroekonomiska förutsättningarna är gynnsamma med sunda statsfinanser och prisstabilitet. Tillgången på arbetskraft bedöms vara god. Även bostadsinvesteringarna kan förväntas stiga, dock från en mycket låg nivå. beräknas ökningen uppgå till . Nyproduktionen stiger då till 23 000 lägenheter , vilket är en historiskt låg nivå. Sammantaget ger bruttoinvesteringarna ett bidrag till tillväxten på såväl som . 1997 1998 1999 2000 KPI, dec. 2,1 1,5 2,0 2,0 Kostnadstimlön 4,8 3,5 3,5 3,5 Öppen arbetslöshet1 8,4 7,4 6,0 4,5 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder1 4,3 4,7 4,5 4,4 Antal sysselsatta 1,2 1,0 1,6 1,6 Real disponibel inkomst 0,0 1,8 2,6 3,6 Hushållens nettosparkvot 3,2 2,6 3,1 4,8 1Andel av arbetskraften Källa: Ett nästan lika stort bidrag kommer från den privata konsumtionen, som beräknas öka med . I jämförelse med länder som , och , som också drabbades av den typ av fall i tillgångspriserna som inträffade i talet, innebär den kalkylerade ökningen att konsumtionsutvecklingen blir relativt sett lugn. Sparkvoten beräknas stiga i ett medelfristigt perspektiv och hamnar den på en nivå som är högre är genomsnittet för den senaste 20 årsperioden. Denna uppgång ska ses mot bakgrund av att hushållen förväntas dra ned sparkvoten mer än vad som är långsiktigt önskvärt i samband med att man ökar sina inköp av kapitalvaror, samt mot bakgrund av det tekniska antagandet om en överföring från staten till hushållen . Dessutom verkar hushållen se sin konsumtion i ett långsiktigt perspektiv där tillfälliga förändringar har en begränsad inverkan på beteendet. Det kan dock inte uteslutas att konsumtionen ökar mer än beräknat. Kalkylen över hushållens sparande innebär att hushållens förmögenhet, ställd i relation till disponibel inkomst, stiger till en nivå som klart överstiger tidigare perioder. Primärkommunerna och landstingen antas klara det aviserade balanskravet när detta träder 2000. Tack vare de nu aviserade höjningarna av statsbidragen, på 4 miljarder och ytterligare 4 miljarder , kan konsumtionen öka i kommunsektorn. Utan det extra tillskottet skulle konsumtionen ha minskat till följd av att den arbetsmarknadspolitiska åtgärden resursarbete upphör . Importen antas utvecklas enligt historiska samband, vilket innebär att importen ökar något snabbare än den importviktade efterfrågan. Det ökade importinnehållet i efterfrågan beror på den successivt tilltagande internationaliseringen. Både exporten och importen beräknas öka med . Eftersom exporten är betydligt större än importen innebär det att utrikeshandeln ger ett positivt bidrag till tillväxten på . Bytesbalansöverskottet motsvarar då av BNP. Det finns flera skäl till att överskottet bör vara relativt stort . Befolkningsstrukturen innebär t.ex. att det finns ett stort pensionsåtagande. Vidare betyder den låga nivån på bostadsinvesteringarna att det reala sparandet kommer att vara lågt, något som motiverar ett högt finansiellt sparande. Dessutom är det önskvärt att amortera ned utlandsskulden. TABELL 12.4 SYSSELSÄTTNING I OLIKA SEKTORER TUSENTAL PERSONER 1996 FÖRÄNDRING 1996 1998 FÖRÄNDRING 1998 2000 Offentlig sektor 1263 40 18 Stat 192 3 3 Kommun 1071 37 15 Näringslivet 2700 31 111 Industrin 809 5 11 Övrigt näringsliv1 1891 26 100 Totalt 3963 9 129 1 I denna post ingår restposter. Den öppna arbetslösheten antas i kalkylen falla till . De konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna omfattar då av arbetskraften. Bakom den sänkta arbetslösheten ligger bl.a. en kraftig uppgång i antalet utbildningsplatser. Sysselsättningen väntas emellertid också öka, framför allt inom det privata näringslivet. Inom industrin stiger sysselsättningen något såväl som 2000, men det är framför allt i övrigt näringsliv som de nya arbetstillfällena skapas. I den offentliga sektorn beräknas sysselsättningen öka med 18 000 personer . till 2000 stiger sysselsättningen med totalt 120 000 personer i hela ekonomin. Utbildningssatsningen antas ha en kraftig effekt på arbetskraftsutbudet som minskar med 36 000 personer, trots att befolkningen i åldersgruppen 16 stiger med 57 000 personer. Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder antas minska något . TABELL 12.5 BEFOLKNINGEN I ÅLDERN 16 64 ÅR TUSENTAL PERSONER 1996 FÖRÄND- RING 1996 1998 FÖRÄND- RING 1998 2000 Utbud varav sysselsatta1 varav öppet arbetslösa 431 0 396 3 347 42 9 33 6 129 123 Åtgärder utanför arbetskraften 155 7 10 Utbildningssatsningen2 49 63 29 Övriga3 101 9 8 12 Summa = befolkning 553 3 20 37 1I denna grupp ingår personer i reguljär sysselsättning och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder som ligger i arbetskraften. 2Antalet utbildningsplatser har multiplicerats med 0,75 för att ge ett årsgenomsnitt. 3I denna grupp ingår bl.a. förtidspensionärer, övriga studerande, hemarbetande mm. Källor: , och 12.2 Den finansiella kalkylen Det samlade sparandet i ekonomin beräknas öka som andel av BNP fr.o.m. fram , givet de realekonomiska antagandena. Bruttosparkvoten stiger från till strax . Även bruttoinvesteringarna stiger som andel av BNP, men inte i samma omfattning som sparandet, varför bytesbalansen, som visat överskott , förstärks som andel av BNP med ytterligare en knapp procentenhet. fortsätter därmed att amortera den finansiella nettoskulden till utlandet. Vid slutet av kalkylperioden beräknas finansiella nettoskuld vara helt eliminerad. Regeringen lade i vårpropositionen fast mål för de offentliga finanserna med innebörden att det i genomsnitt över en konjunkturcykel skall råda ett finansiellt överskott motsvarande av BNP, som skall användas till att amortera den offentliga nettoskulden. Anpassningen till det målsatta överskottet ska ske successivt via ett överskott på av BNP och , givet de tillväxttal som redovisades i vårpropositionen. De antaganden som görs om den medelfristiga utvecklingen överensstämmer i stort med vårpropositionens, varför målen för de offentliga finanserna ligger fast. De finansiella kalkylerna visar att vid den antagna tillväxten och med givna regler efter 1998 vad gäller bl.a. skatter och transfereringar, kommer de offentliga finanserna att stärkas mer än vad som krävs för att uppnå dessa mål. Regeringen föreslår nu att en del av detta överskott skall överföras till kommunsektorn i form av ökade statsbidrag, vilka föreslås höjas med 1999 och ytterligare . Liksom i vårpropositionen antas de budgetpolitiska målen vara styrande. Därmed sker en överföring av resterande överskott till hushållen som är exakt så stor att budgetmålen uppnås. Beräkningarna resulterar i en överföring till hushållen på och ytterligare . Med dessa förutsättningar beräknas hushållens finansiella sparande vid slutet av kalkylperioden uppgå till samma nivå, mätt som andel av BNP, som . Företagssektorns investeringar växer snabbare än företagens eget sparande, varför det finansiella företagssparandet minskar och blir negativt , dvs. företagssektorn nettolånar till investeringar. över är företagssektorns finansiella sparande högt. Sammantaget medför detta en omfördelning från privat till offentligt finansiellt sparande , som summan privat och offentligt finansiellt sparande, dvs. bytesbalansen, förstärks. Den offentliga sektorn Den starka förbättringen inom den offentliga sektorn uppstår i staten, främst till följd av minskade utgifter. De offentliga utgifterna beräknas minska mätt som andel av BNP med mellan 1998 och . Vid slutet av perioden uppgår utgiftskvoten till . Kostnaderna för arbetslösheten minskar med motsvarande av BNP eftersom den öppna arbetslösheten antas falla med . Pensionsutbetalningarna som är knutna till basbeloppet reduceras som andel av BNP trots att basbeloppet skrivs upp av prisökningarna . Utgifterna för sjukförsäkring och föräldraförsäkring ligger däremot på en oförändrad nivå i relation till BNP. Nedtrappningen av räntebidragen till bostäder är den främsta förklaringen till att transfereringar till företag minskar i förhållande till BNP. Den offentliga konsumtionen beräknas öka i volym men i långsammare takt än BNP, vilket förklarar den minskade andelen offentlig konsumtion i relation till BNP. Investeringar som andel av BNP exkl. effekten av AP-fondens bolagisering , som bokförs som en negativ investering, är oförändrad . TABELL 12.6 DEN OFFENTLIGA SEKTORNS FINANSER MILJARDER KRONOR, LÖPANDE PRISER 1998 1999 2000 Inkomster 1136 1174 av BNP 61,7 60,8 59,9 Skatter och avgifter 981 1018 av BNP 53,2 52,7 51,8 Kapitalinkomster 83 82 86 Övriga inkomster 72 74 76 Utgifter 1126 1164 av BNP 61,1 60,3 58,4 Hushållstransfereringar 407 410 av BNP 22,1 21,3 20,4 Övriga transfereringar 117 120 av BNP 6,3 6,2 5,8 Ränteutgifter 113 111 av BNP 6,1 5,7 5,2 Konsumtion 461 477 av BNP 25,0 24,7 24,4 Investeringar 29 46 av BNP 1,5 2,4 2,4 Finansiellt sparande 101 10 av BNP 0,61 0,5 1,5 Staten 9 3 23 AP fonden 25 8 5 Kommunsektorn 5 2 2 Primärt sparande2 40 38 av BNP 2,2 2,0 2,5 Statens lånebehov, netto 15 1 5 Finansiell ställning Nettoskuld 459 445 av BNP 24,9 23,0 21,5 Konsoliderad bruttoskuld3 1361 1357 av BNP 73,9 70,2 67,0 Statsskuld 1463 1455 av BNP 79,4 75,3 71,8 1Inklusive utdelningen från men exklusive effekten av bolagiseringen av AP fondens fastigheter uppgår det finansiella sparandet 1998 till eller av BNP. 2Finansiellt sparande exkl. kapitalinkomster och ränteutgifter. I denna uppställning har det förutsatts att personerna i utbildningssatsningen är heltidsstuderande. Därmed ingår de inte i någon annan grupp. 3Konsoliderad bruttoskuld definierad enligt EU:s kriterier (). Källor: , , och . Ett beräkningstekniskt antagande om att överföringen till hushållen tar formen av skattesänkningar och att den s.k. värnskatten enligt gällande regler inte tas ut beräknas medföra att skattekvoten faller 1999 och och uppgår då till av BNP. Skattebaserna privat konsumtion och lönesumma utvecklas i något långsammare takt än BNP. Förbättringen av de offentliga finanserna medför att statsskulden minskar i nominella termer . Tillsammans med fallande räntor på statsskulden, i takt med att lån läggs om till lägre ränta, innebär detta att ränteutgifterna faller i relation till BNP. Skuldkvoten mätt enligt Maastrichtkriterierna fortsätter att reduceras. Enligt EU:s konvergenskriterier ska den konsoliderade bruttoskulden inte överstiga av BNP alternativt närma sig den nivån i tillfredsställande takt. Enligt kalkylen kommer den konsoliderade bruttoskulden att uppgå till av BNP vid utgången av . Skuldkvoten kommer därmed ha minskat med . Utförsäljningar motsvarande ligger med i denna kalkyl. Allmänna pensionsfonden Inom det samlade pensionssystemet sker gradvis en förskjutning från folkpension, som finansieras över statsbudgeten, till en ökad betydelse för ATP pensionerna, som finansieras över AP fonden. Medan utgifterna för folkpension faller något i reala termer, växer ATP utgifterna realt . beräknas underskottet mellan löpande avgiftsintäkter och utbetalningar av ATP pensioner uppgår till . I kalkylen beaktas inte den planerade ålderspensionsreformen som påtagligt kommer att förändra AP fondens finanser. Vid frånvaro av förändringar skulle fondens underskott komma att växa och en allt större del av pensionerna finansieras med AP fondens avkastning. Fonden har dock ett fortsatt positivt men fallande finansiellt sparande . Det minskar till eller av BNP . AP-fondens bidrag till det samlade sparandet har minskat , då fondens sparande uppgick till av BNP. Den kommunala sektorn I den medelfristiga kalkylen förutsätts att kommuner och landsting uppfyller kravet på ekonomisk balans senast . Statsbidragen antas höjas med ca 1999 och med ytterligare . Vidare antas att den genomsnittliga kommunalskattesatsen ligger kvar på en i förhållande till 1997 oförändrad nivå. Det finansiella sparandet beräknas successivt förbättras efter 1998 som den kommunala konsumtionen beräknas fortsätta att öka i volym, vilket förklaras av ökade skatteinkomster och höjda statsbidrag. Jämfört med vårpropositionen utvecklas dock skatteinkomsterna något svagare. Enligt prognosen för skatteinkomsterna kommer kommuner och landsting att få betala tillbaka ca i samband med slutavräkningen avseende preliminära skattemedel. Det är ca 1,4 miljarder mer än vad som beräknades i vårpropositionen. utlovade regeringen att kommuner och landsting skulle erhålla en kompensation på högst om kommunerna och landstingen skulle bli skyldiga att betala tillbaka en del av det förskott de erhållit 1997. Därför har ett belopp på lagts in i kalkylen i form av en tillfällig statsbidragshöjning 1999. I vårpropositionen beräknades kompensationen till , vilket då motsvarade hela den beräknade återbetalningen. TABELL 12.7 KOMMUNERNAS FINANSER1 MILJARDER KRONOR, LÖPANDE PRISER 1997 1998 1999 2000 Inkomster 399,2 425,6 447,2 467,9 Skatter 294,4 300,7 312,2 329,3 Statsbidrag2 57,9 76,4 84,6 86,3 Övrigt 46,9 48,6 50,4 52,2 Utgifter 404,5 431,1 449,2 465,9 Transfereringar 73,4 88,8 94,6 96,4 Konsumtion 308,7 318,6 330,0 343,8 volymföränring % 1,7 0,6 0,4 1,0 Investeringar 22,4 23,7 24,7 25,6 Finansiellt sparade 5,3 5,5 2,0 2,0 kommuner 3,7 4,9 2,9 0,3 landsting 0,1 0,8 2,3 3,7 övriga3 1,5 1,3 1,3 1,4 1Inkomster och utgifter redovisas exklusive statligt utjämningsbidrag och statlig utjämningsavgift. 2Redovisas netto efter avdrag för kommunernas och landstingens tillskott till det kommunala momsåterbetalningssystemet. 3Församlingar och kommunalförbund : , och . Konsumtionsutgifterna för sektorn som helhet beräknas öka realt . Konsumtionen påverkas 1999 av att ersättningen till s.k. resursarbetare ( ) räknas in i den kommunala lönesumman. Åtgärden beräknas 1998 höja nivån på den kommunala sysselsättningen och därmed konsumtionen. Då åtgärden upphör året efter hålls ökningen av den kommunala konsumtionen tillbaka . Utbildningssatsningarna inom den kommunala vuxenutbildningen beräknas innebära en viss ytterligare nivåhöjning av den kommunala konsumtionen i den medelfristiga kalkylen. Ökningen av statsbidragen beräknas ge ett tillskott på ca 20 000 sysselsatta i kommunsektorn. Nivån på det finansiella sparandet beräknas motsvara ett positivt resultat för sektorn som helhet, vilket innebär att balanskravet uppfylls. Den kalkylerade finansiella utvecklingen innebär att den kommunala nettoskulden börjar minska i nominella termer . Att nivån på det finansiella sparandet skiljer sig mellan kommuner och landsting beror främst på att kommunerna jämfört med landstingen har högre investeringsutgifter i förhållande till avskrivningarna. i längre tidsperspektiv har den kommunala sektorn expanderat kraftigt. Ett trendbrott skedde emellertid talet. Även om expansionstakten bromsades upp talet ökade den kommunala konsumtionen i fasta priser åren 1980 1991. 1996 har konsumtionen minskat med . Enligt den bedömning som redovisas ovan beräknas konsumtionen minska med , för att 2000 öka med sammanlagt . Den kommunala konsumtionsutvecklingen under dessa år skulle i stort sett vara oförändrad utan kostnaderna för resursarbetare 1998 och de aviserade statsbidragshöjningarna 1999 och 2000. Som framgår av avsnitt 11.4 går det inte att sätta likhetstecken mellan den kommunala konsumtionens utveckling och resursutvecklingen i kommunsektorn. Dessutom påverkas konsumtionsutvecklingen t.ex. av volymförändringar av arbetsmarknadspolitiska åtgärder i regi samt av huvudmannaskapsförändringar. De kommunala utgifterna beräknas motsvara av BNP, varav konsumtion utgör . Inkomsterna beräknas motsvara av BNP, varav skatteinkomster och statsbidrag utgör . Avstämning av det svenska konvergensprogrammet Avstämning av det svenska konvergensprogrammet 1 Sammanfattning 5 2 Det svenska konvergensprogrammet 6 3 Den ekonomiska utvecklingen 7 3.1 Den svenska ekonomin 1995-1997 7 3.2 Utsikter för 1998-2000 8 3.3 Jämförelse med konvergensprogrammet 10 4 Den offentliga sektorns finanser 12 4.1 Utvecklingen under 1995-1997 12 4.2 Utsikter för 1998-2000 13 4.3 Jämförelse med konvergensprogrammet 15 5 Den ekonomiska politiken 17 Underbilaga: Miljöhänsyn i den ekonomiska politiken 19 Tabeller 1.1 Nyckeltal , 1996 och 1997 5 2.1 Tidsfördelning av budgetförstärkningarna 6 3.1 Försörjningsbalansen 8 3.2 Nyckeltal för den svenska ekonomin 11 4.1 Offentliga sektorns finanser 14 4.2 Offentliga finanser, differenser mot konvergensprogrammet 15 4.3 Förändring i finansiellt sparande 1994-1998 16 Diagram 3.1 Ränta på 5-årig statsobligation 7 3.2 ECU-index 8 3.3 KPI-utvecklingen i och EU 9 3.4 Öppen arbetslöshet 9 4.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 12 4.2 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter 12 4.3 Den offentliga sektorns konsoliderade brutto- och nettoskuld 13 U.1 Utsläpp av några viktiga ämnen 1970-1995 22 1 Sammanfattning I denna bilaga lämnas den femte avstämningen av det konvergensprogram för den ekonomiska politiken som regeringen lade fram . Avstämningen visar att den svenska ekonomin är inne i en markant konjunkturuppgång och att tillväxten, förutom en god exporttillväxt, i tilltagande utsträckning drivs av den inhemska efterfrågan. Ett stärkt förtroende hos hushållen för den framtida ekonomiska utvecklingen och ett uppdämt behov av kapitalvaror väntas medföra att sparkvoten fortsätter minska. Därmed kan den privata konsumtionen växa trots att hushållens inkomster, bl.a. till följd av beslutade besparingar i statsbudgeten, stagnerar . BNP-tillväxten, som hålls nere av det mycket låga byggandet, beräknas uppgå till . Det finns tecken på att de senaste årens nedgång i sysselsättningen nu har brutits och vänts till en uppgång. Inflationstakten tilltar något jämfört med de mycket låga tal som uppmättes , men ligger väl i linje med inflationsmålet på . Efter en viss oro har räntor och växelkurs stabiliserats. Konjunkturuppgången väntas bli ytterligare förstärkt . Det är främst en ökad investeringsaktivitet som bidrar till att dra upp tillväxttakten till . De offentliga finanserna har fortsatt att förstärkas efter den mycket kraftiga förbättring som ägde rum . De offentliga utgifterna minskar i reala termer med ca ½ procent, medan inkomsterna växer, om än något långsammare än BNP. Underskottet i de offentliga finanserna beräknas uppgå till av BNP. Mätt med de redovisningsprinciper som tillämpas inom EU (ENS) motsvarar underskottet av BNP. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld minskar i förhållande till BNP . Förstärkningen av de offentliga finanserna har varit starkare än vad som beräknades i konvergensprogramet. Det konsolideringsprogram med budgetförstärkande åtgärder på sammantaget som antogs 1995 skulle med den bedömning som kan göras resultera i ett överskott i de offenliga finanserna 1998. Det finns därför inom ramen för målet om balans 1998 finansiellt utrymme för de åtgärder i syfte att minska arbetslösheten som föreslogs i den ekonomiska i vårpropositionen och de ytterligare åtgärder som föreslås i budgetpropositionen . Efter dessa åtgärder beräknas den offentliga sektorns inkomster och utgifter vara i balans 1998. Till följd av vissa organisatoriska förändringar avseende AP-fondens fastighetsinnehav kommer dock ett överskott att redovisas. Tillsammans med försäljningar av statliga tillgångar medför detta att skuldkvoten reduceras med . Enligt den medelfristiga kalkylen fram till och med förstärks de offentliga finanserna ytterligare efter 1998, vid den antagna tillväxten på . De beräknade överskotten överstiger de budgetpolitiska mål som satts upp om överskott på ½ procent respektive 1½ procent av BNP, att användas till amortering av den offentliga nettoskulden. Detta ger ett visst utrymme för överföringar från offentlig till privat sektor. har ställt sig bakom regeringens mål att ha ett överskott i de offentliga finanserna motsvarande av BNP sett över en konjunkturcykel. TABELL 1.1 NYCKELTAL FÖR 1995, 1996 OCH 1997 GRAMMET 1997 BNP-tillväxt 2,5 3,6 2,6 2,3 KPI-förändring 2,9 2,8 2,7 1,1 Arbetslöshet, nivå 7,0 7,7 5,8 8,4 5-årig obligationsränta 10,6 9,9 9,0 5,8 ECU-index, nivå 129,0 126,1 121,0 117,5 Bytesbalans1 2,6 2,1 4,0 3,1 Offentligt finansiellt sparande1 -9,0 -7,9 -5,2 -2,5 -3,5 -1,9 enligt ENS-definition1 -7,1 -3,7 -1,6 Offentlig bruttoskuld1 84,3 78,2 84,0 77,1 1. Procent av BNP Källa: och 2 Det svenska konvergens- programmet Regeringen presenterade ett konvergensprogram för den ekonomiska politiken. Programmets syfte är bl.a. att skall uppfylla kraven (de s.k. konvergenskriterierna) för deltagande i EU:s monetära union. I programmet anges att ett slutligt ställningstagande till ett svenskt deltagande i skall göras i ljuset av den fortsatta utvecklingen och i enlighet med bestämmelserna i fördraget. Konvergenskriterierna skall enligt programmet uppfyllas oavsett om ansluter sig till EMU eller ej. Konvergenskriterierna omfattar krav på att inflationstakt och räntor inte får avvika alltför mycket från de medlemsländer som har lägst inflationstakt. Vidare ställs krav på en stabil växelkurs. De offentliga finanserna får inte, om inte särskilda omständigheter föreligger, uppvisa underskott som är större än motsvarande av BNP. Den offentliga bruttoskulden skall inte överstiga av BNP eller, om den gör det, minska i tillfredsställande takt. För att delta i den monetära unionen fr.o.m. den planerade starten krävs att dessa villkor uppfylls . I det svenska konvergensprogrammet ställs därutöver upp mål för de offentliga finanserna med innebörden att statsskulden mätt som andel av BNP skall stabiliseras och att balans i de offentliga finanserna skall uppnås 1998. I konvergensprogrammet anges att regeringen varje halvår skall göra avstämningar av programmet. Sådana avstämningar har redovisats vid följande tillfällen: (regeringens proposition. En politik för arbete, trygghet och utveckling, prop. 1995/96:25, bilaga 2). (ekonomiska vårproposition, prop. 1995/96:150, bilaga 2). (budgetproposition, prop. 1996/97:1, bilaga 3). (ekonomiska vårproposition, prop. 1996/97:150, bilaga 2). I föreliggande bilaga till budgetproposition (prop. 1997/98:1) lämnas en femte avstämning av det svenska konvergensprogrammet. Konvergensprogrammet baserades på den bedömning av den ekonomiska utvecklingen som gjordes i den reviderade nationalbudgeten . I konvergensprogrammet redovisades även ett konsolideringsprogram med åtgärder som sammantagna skulle ge en förstärkning av de offentliga finanserna med , motsvarande av BNP. Vid avstämningen gjordes bedömningen att de planerade budgetförstärkningarna inte skulle vara tillräckliga för att uppfylla de angivna målen för de offentliga finanserna. I den ekonomiska vårpropositionen föreslogs därför ytterligare åtgärder som innebar en varaktig förstärkning av de offentliga finanserna med ytterligare . Konsolideringsprogrammet omfattar därmed åtgärder som ger en förstärkning av de offentliga finanserna med sammanlagt , motsvarande av BNP. Tidsmässigt fördelar sig konsolideringsprogrammets åtgärder på det sätt som framgår av tabell 2.1. TABELL 2.1 TIDSFÖRDELNING AV BUDGETFÖRSTÄRKNINGARNA EFFEKT SOM ANDEL AV BNP KONSOLIDERING S- ÅTGÄRDER I VÅR- SAMMANLAGD PROGRAMMET PROPOSITIONEN 1996 EFFEKT 1995 3,5 5,5 1997 1,0 0,4 6,9 1998 1,0 0,1 8,0 Källa: