prop · GL031D19 · 1998-01-01 00:00:00 — KVINNOR PER NYTT (MKR) ÖKNING % ARBETSTILL- FÄLLE (TKR) 7 56,5 11,0 3,5 112 13 98 24 178,5 32,3 1,4 222 34 146 30 199,8 35,3 3,9 517 35 68 7 32,8 6,1 0,4 32 16 190 14 35,4 6,2 3,0 59 26 106 49 398,3 78,5 11,1 308 38 255 23 89,4 20,9 2,6 197 22 106 12 77,1 11,6 1,0 59 36 199 34 187,4 48,1 1,1 169 38 285 37 221,8 36,8 3,9 415 31 89 82 476,0 118,2 40,9 593 31 199 72 429,5 124,8 19,0 378 35 330 79 352,5 81,2 33,2 351 35 231 67 334,9 98,5 15,9 352 38 280 Summa 537 3 070,0 709,6 141,0 3 763 33 189 Under /96 ingick 14 län helt eller delvis i stödområde. Delar av är indelat i stödområde 1 och 2, samt tillfälligt stödområde. Huvuddelen av stödområdena ligger i landets norra delar. Företag i de fyra nordligaste länen, , , och , erhöll av lokaliserings- och utvecklingsbidragen och av lokaliseringslånen. Tillsammans med de övriga tre skogslänen (, och ) har företag i dessa sju län tillsammans erhållit av bidragen och av lånen. Av följande sammanställning framgår fördelningen av antalet arbetsställen, investeringskostnader och beviljat stöd, beräknad sysselsättningsökning och subvention per nytt arbetstillfälle i olika stödområden under /96 (18 mån). BEVILJAT LOKALISERINGSSTÖD OCH UTVECKLINGSBIDRAG M.M. UNDER BUDGETÅRET 1995/96 FÖRDELAT PÅ STÖDOMRÅDEN STÖDOMRÅDE ANTAL FÖRETAG INV.KOSTNAD BEVILJAT BEVILJAT BERÄKNAD VARAV SUBVENTION (MKR) BIDRAG LOK.LÅN SYSSELS. KVINNOR PER (MKR) (MKR) ÖKNING ARBETSTILL- FÄLLE (TKR) 1 136 612,7 203,7 31,9 636 246 320 2 160 1 030,4 232,6 30,8 924 326 252 Tillfälligt 241 1 426,8 273,3 78,3 2 203 668 124 Summa 537 3 070,0 709,6 141,0 3 763 1 240 189 3.2.2 Landsbygdsstöd infördes landsbygdsstöd som bl.a. ersatte det tidigare glesbygdsstödet samt mindre lokaliserings- och utvecklingsbidrag. infördes utöver glesbygdsområden även landsbygdsområden som stödberättigade områden med lägre maximal stödnivå än i glesbygdsområden. I glesbygdsområden är stödnivån högst och i landsbygdsområden är stödnivån högst . I de regionalpolitiska stödområdena innebar det nya lands- bygdsstödet att fler verksamheter i centralorterna blev stödberättigade, t.ex. lokal service. BEVILJAT LANDSBYGDSSTÖD M.M UNDER BUDGETÅRET 1995/96, FÖRDELAT PÅ LÄN (TKR) LÄN BELOPP BERÄKNAD SUBVENTION SYSSELS. PER ARBETS- ÖKNING TILLFÄLLE (TKR) 4,2 67 63 1,4 63 22 0,8 28 31 4,4 165 27 11,6 253 46 12,0 145 83 21,7 320 68 6,5 112 58 19,2 203 95 2,5 69 36 1,8 42 43 2,2 32 68 och 5,3 90 58 10,5 154 68 2,4 65 38 40,2 230 175 21,0 164 128 11,5 129 89 44,3 372 119 62,2 654 95 75,8 331 229 83,0 413 201 87,9 1 083 81 66,4 363 183 Summa 598,6 5 547 108 Landsbygdsstödet beräknas bidra till cirka 5 500 nya arbetstillfällen under /96. Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle var . Glesbygdsområden har prioriterats före landsbygdsområden. I genomsnitt har av stödet gått till glesbygdsområden. Prioriteringarna skiljer sig dock avsevärt mellan läns- styrelserna. I databas finns fr.o.m. även uppgifter om landsbygdsstöd, vilket innebär att redovisningen och uppföljningen förbättras och blir mer tillgänglig. 3.2.3 Stöd till kommersiell service Stöd till kommersiell service lämnas för att upprätthålla en med hänsyn till geografiska och befolkningsmässiga förhållanden tillfredsställande försörjning med dagligvaror och drivmedel i glesbygder. Om det är av särskild betydelse för konsumenterna kan stöd beviljas även till fackhandelsservice och varubussar. Stöd till kommersiell service kan lämnas för investeringar, som servicebidrag för att upprätthålla en viss servicenivå i glesbygd samt hemsändningsbidrag. BEVILJAT STÖD TILL KOMMERSIELL SERVICE UNDER BUDGETÅREN 1991/92 1995/96 (MKR) BUDGETÅR 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 (18 MÅN) Avskrivningslån 28,1 21,5 28,6 54,8 43,5 Servicebidrag 6,9 11,1 10,5 19,5 21,5 Hemsändningsbidrag 5,5 5,5 5,7 6,0 9,5 Summa 40,5 38,1 44,6 80,1 74,5 talet har det statliga stödet till kommersiell service legat på nivån . /95 beviljades avsevärt mer stöd, , som en direkt följd av möjligheten att ge i avskrivningslån till investeringar som genomförs för att uppfylla krav som har ålagts verksamheten genom föreskrifter i lag eller förordning. Denna utökade stödmöjlighet syftar bland annat till att underlätta för butiker och bensinstationer att ersätta miljöfarliga köldmedia i kyl- och frysanläggningar samt för att förse bensinanläggningarna med utrustning för bensinåtervinning. Till sådana investeringar beviljades /95 och 1995/96 cirka 28 respektive . Den kraftiga minskningen av stöd till dessa investeringar /96 indikerar att flertalet butiker och drivmedelsanläggningar som kan erhålla sådant stöd genomfört erforderliga investeringar . Behovet av sådana stödinsatser kommer sannolikt att minska kraftigt . BEVILJAT STÖD TILL KOMMERSIELL SERVICE UNDER BUDGETÅRET 1995/96, FÖRDELAT PÅ LÄN (TKR) LÄN INVESTERINGS- SERVICE- HEMSÄND- SUMMA KREDIT- STÖD BIDRAG NINGSBIDRAG GARANTIER 1 255 0 0 1 255 500 424 130 91 645 0 440 0 188 628 100 1 604 175 176 1 966 200 642 400 449 1 490 0 983 0 154 1 137 0 2 504 170 586 3 260 0 1 009 0 32 1 041 0 1 151 240 482 1 873 275 1 404 0 254 1 658 0 44 0 0 44 0 798 300 0 1 098 0 och 1 149 770 0 1 919 200 238 0 153 391 170 1 121 0 235 1 356 0 4 437 1 895 704 7 036 200 3 377 2 010 205 5 592 0 611 453 297 1 361 0 1 683 2 206 316 4 204 500 2 161 1 500 265 3 926 0 3 4 387 1 389 1 208 6 984 875 6 282 3 899 809 10 990 1 061 2 795 2 400 1 711 6 906 1 035 Summa 43 538 21 461 9 453 74 452 5 116 Stöd till kommersiell service har starkt bidragit till att upprätthålla en god servicenivå på landsbygden och i glesbygd. Nedläggningstakten bland dagligvarubutiker som varit föremål för statliga stödinsatser har enligt varit relativt låg fram till början av 1990 talet jämfört med övriga butiker av motsvarande storlek. har dock den positiva trenden brutits genom att nedläggningstakten av dagligvarubutiker som fått stöd ökat. 3.2.4 Sysselsättningsbidrag Sysselsättningsbidraget är avsett att täcka en del av de initialkostnader som uppkommer när företag etableras eller utökar sin personalstyrka. Bidrag lämnas med per nytt helårsarbetstillfälle i stödområde 1 och i stödområde 2 samt utbetalas i efterskott per kalenderår med belopp som redovisas i följande tabell. STÖDOMRÅDE 1 STÖDOMRÅDE 2 Förstaårsbidrag Fortsatt bidrag för andra året tredje året fjärde året femte året Summa För att få den sammanlagda stödsumman måste företagen behålla det ökade antalet årsarbetskrafter . Av följande sammanställning framgår beviljat sysselsättningsbidrag för åren 1992 1996 fördelat på arbetsställen, årsarbetskrafter samt beviljat belopp. BEVILJAT SYSSELSÄTTNINGSBIDRAG M.M. FÖR ÅREN 1992 1996 ÅR 1992 1993 1994 1995 19961 Antal arbetsställen 1 318 1 225 1 319 1 434 1 035 Antal årsarbetskrafter 6 111 5 099 6 235 8 432 6 171 varav förstaårsbidrag 1 225 910 2 099 2 742 1 665 Beviljat belopp (mkr) 188 156 204 289 212 1. Ansökningarna om sysselsättningsbidrag för är ännu inte färdigbehandlade. Beloppet för kommer därför att öka. Den länsvisa fördelningen av beviljat belopp framgår av följande sammanställning (). UTBETALT SYSSELSÄTTNINGSBIDRAG UNDER ÅREN 1995 OCH 1996, FÖRDELAT PÅ LÄN (MKR) LÄN 1995 1996 6,3 20,0 12,4 22,0 4,6 4,7 4,7 5,5 18,4 25,4 9,1 11,1 7,8 14,3 42,8 50,7 33,0 42,3 45,0 55,8 Summa 184,1 251,8 Som villkor för att sysselsättningsbidrag skall beviljas gäller bl.a. att av de nya arbetstillfällena fördelas till vartdera könet. Av beslutade sysselsättningsbidrag har av de nya arbetstillfällena fördelats till kvinnor. Den länsvisa fördelningen av andelen arbetstillfällen för kvinnor framgår av följande tabell. KVINNORS ANDEL AV NYSKAPADE ARBETSTILLFÄLLEN UNDER ÅREN 1995 OCH 1996, FÖRDELAT PÅ LÄN LÄN 36,6 21,1 23,3 23,4 25,6 18,0 37,7 32,3 26,5 27,6 28,3 13,5 31,8 31,2 38,0 35,5 29,1 29,3 29,0 34,8 Hela stödområdet 30,6 26,8 Närings- och teknikutvecklingsverkets () utvärdering och fortlöpande resultatuppföljningar visar bl.a. att sysselsättningsbidraget på ett positivt sätt bidrar till näringslivets utveckling i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. I avsnitt 4.3 redogörs närmare för förslag till förändring av sysselsättningsbidraget i syfte att åstadkomma en effektivare användning av bidragsformen. 3.2.5 Nedsatta socialavgifter Systemet med nedsatta socialavgifter är inte utformat så att dess effekter kan mätas på ett enkelt sätt. Regeringen har gett () i uppdrag att utreda vilka åtgärder som krävs för att man med hjälp av skattemyndigheterna regelbundet skall kunna följa upp nedsättningen av so- cialavgifter med avseende på ekonomisk, geografisk och branschvis fördelning. I en delrapportering av uppdraget angav RSV bl.a. att en sådan uppföljning torde kunna genomföras till en relativt låg kostnad . Bidragsformen nedsatta socialavgifter är ännu inte godkänd av EG kommissionen. 3.2.6 Transportbidrag Transportbidraget infördes . Syftet är att främja en samhällsekonomiskt och i övrigt lämplig lokalisering av näringslivet. Bidragets storlek bestäms av transportavståndet, vilket skall uppgå till , samt transportbidragszon. De totalt beviljade transportbidragen uppgick till cirka 384 respektive . Den geografiska fördelningen fram- går av nedanstående tabell. BEVILJAT TRANSPORTBIDRAG FÖR ÅREN 1995 OCH 1996, FÖRDELAT PÅ LÄN (MKR) LÄN 1995 1996 6,3 2,4 9,6 7,8 13,5 12,3 45,5 46,6 47,6 47,2 102,1 106,9 159,2 151,7 Summa 383,8 374,9 Minskningen i beviljade transportbidrag beror huvudsakligen på att Lastvagnar AB:s ansökan inte är behandlad i avvaktan på ärendets vidare handläggning inom EG kommissionen. Eftersom branschindelningen har förändrats, vilket försvårar jämförelser , redovisas här endast fördelning. BEVILJAT TRANSPORTBIDRAG FÖR ÅR 1996 FÖRDELAT PÅ NÄRINGSGRENAR (MKR) NÄRINGSGREN 1996 Jord-, skog- och fiske 3,7 Utvinning av 0,0 Livsmedel 29,1 Textil/beklädnad 1,5 Trävarutillverkning 147,0 Pappersvaruindustri 4,2 Kemisk industri 43,6 Jord- och stenvaruindustri 9,6 Metallindustri 53,5 Övrig verkstadsindustri 36,5 Transportmedelsindustri 36,6 Övrig tillverkning 6,0 Övriga branscher 3,6 Summa 374,9 konstaterar i sitt betänkande Konkurrensneutralt transportbidrag (SOU 1997:94) bl.a. att kunskaperna om svensk transportmarknad och om transportbidragets och andra bidrags inverkan är begränsade, vilket gör det svårt att utvärdera effekterna av transportbidraget och jämföra dem med effekterna av andra bidrag. 3.2.7 Särskilda regionala åtgärder för regional utveckling och tillväxt beslutade att av medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder skulle överföras till länsstyrelserna för mer långsiktiga åtgärder under /95 (prop. 1993/94:140, bet. 1993/94:AU13, rskr. 1993/94:366). Medlen skulle fördelas med utgångspunkt från såväl arbetslöshetssituationen som den regionalpolitiska problembilden. De olika åtgärderna avsågs bidra till förbättrad inomregional balans samt sysselsättningsökning i hela landet. Medlen fick användas till tillfälligt småföretagsstöd, konsultcheckar och andra företagsinriktade åtgärder. Regeringen ställde ett resultatkrav på länsstyrelserna i form av nya arbetstillfällen för dessa medel. Det innebar att lägst det antal som motsvaras av det belopp varje länsstyrelse disponerar dividerat med , skulle ha skapats efter programperiodens utgång. beslutade om ett nytt program med samma huvudinriktning omfattande för /96 (prop. 1994/95:218, bet. 1994/95:AU15, rskr. 1994/95:398). Motsvarande resultatkrav för dessa medel är att lägst det antal arbetstillfällen som motsvaras av det belopp varje länsstyrelse disponerat dividerat med , skall ha skapats efter programperiodens utgång. Regeringen har senare beslutat att icke ianspråktagna medel får användas för nya åtgärder efter budgetårens utgång intill respektive . Bl.a. mot bakgrund härav är det ännu inte möjligt att göra en slutlig redovisning av dessa medel. beslutade vidare , med anledning av proposition 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , finansiering m.m. (bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) att anvisa medel för Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt. I skilda beslut har regeringen av dessa medel tilldelat länsstyrelserna resurser för bl.a. verksamhet med tillfälligt småföretagsstöd 1998. och länsstyrelserna har fått i uppdrag att genomföra programmen. I detta uppdrag ingår att följa programarbetet och effekterna av de olika åtgärderna. För att genomföra utvärdering har engagerat ett fristående organ, Nordlandsforskning i . konstaterar utifrån genomförda utvärderingar (bl.a. Nordlandsforsknings rapporter Sysselsättningsvekst gjennom småföretaksutvik-ling , 1995:47 och 1997:50) att verksamheten med tillfälligt småföretagsstöd, konsultcheckar och andra företagsinriktade projekt har haft betydande effekter. Utvecklingspotentialen i olika regioner har tillvaratagits och utvecklingsbara företag inom växande branscher har fått stöd. Det ekono- miska tillskottet har medverkat till att tidigarelägga investeringar och att göra dem större än företagen ursprungligen planerat. redovisar att beviljades totalt i tillfälligt småföretagsstöd, konsultcheckar och projekt till företag i samtliga län. Den faktiska sysselsättningsökningen per uppges till cirka 5 700 arbetstillfällen. För perioden har enligt redovisning beviljats för motsvarande ändamål i samtliga län. Den beräknade sysselsättningsökningen i dessa företag uppgår till drygt 8 000 arbetstillfällen. Av tabellen framgår att cirka hälften av totalt beviljade medel för budgetåren 1994/95 och 1995/96 använts till småföretagsstöd, knappt en fjärdedel till konsultcheckar och drygt en fjärdedel till projekt. BEVILJAT SMÅFÖRETAGSSTÖD, KONSULTCHECKAR OCH PROJEKT UNDER BUDGETÅREN 1994/95 OCH 1995/96 (MKR) BUDGETÅR SMÅFÖRE- KONSULT PROJEKT TOTALT TAGSSTÖD CHECKAR 1994/95 311,3 130,5 178,4 620,2 1995/96 (18 mån) 261.2 132,9 122,4 516,5 Summa 572,5 263,4 300,8 1 136,7 BEVILJAT TILLFÄLLIGT SMÅFÖRETAGSSTÖD KONSULTCHECKAR OCH PROJEKT M.M. UNDER BUDGETÅRET 1995/96, FÖRDELAT PÅ LÄN BERÄKNAD SYSSELSÄTTNINGS- LÄN BELOPP ÖKNING (MKR) MÄN KVINNOR TOTALT 45,3 378 339 717 14,6 220 101 321 20,8 183 110 293 29,3 546 244 790 18,0 160 71 231 12,3 180 130 310 20,9 168 86 254 9,5 44 38 82 15,5 73 23 181 47,7 442 209 651 15,5 145 69 214 och 31,7 471 160 631 26,0 327 126 453 19,1 400 124 524 17,7 153 51 204 17,1 135 47 182 23,6 307 105 412 15,2 112 47 159 16,6 259 126 385 27,8 365 116 481 10,0 74 30 104 42,9 142 59 201 19,5 195 173 368 Summa 516,6 5 479 2 584 8 148 Nordlandsforskning framhåller att sysselsättningstillväxten i stödföretagen dock inte bara beror på programmet. Det finns en rad olika faktorer som påverkar företagen och som kan ha haft inverkan på huruvida de har valt att anställa ytterligare personal eller ej. En starkt exportorienterad tillväxt förklarar en del av den positiva utvecklingen i de företag som har fått stöd. har också försökt uppskatta de faktiska sysselsättningseffekterna i stödföretagen. En uppföljning per genom enkätundersökning har genomförts. slutsats av denna uppföljning är att cirka 12 700 arbetstillfällen tillkommit i företagen t.o.m. . Varaktigheten i sysselsättningen är dock osäker med hänsyn till bl.a. framtida rationaliseringar i företagen. beräknas Nordlandsforskning lämna en slutrapport över utvärderingen av programmen, i vilken forskarna skall försöka renodla nettoeffekterna av programmen. 3.2.8 har till ändamål att genom finansiering, främja främst små och medelstora företags utveckling i , , och samt från och med mitten av även i . Särskild uppmärksamhet skall ägnas företag i och i inlandskommunerna. Norrlandsfonden skall finansiera etablering, utveckling och expansion av näringslivet inom sitt verksamhetsområde. Fonden kan också ta initiativ till, och i begränsad omfattning finansiera, utredningar och forskning av betydelse för näringslivet inom sitt verksamhetsområde. Eventuella ändringar i stiftelsens stadgar fastställs av regeringen efter förslag av fondens styrelse. I det följande lämnas redovisning för fondens verksamhet . (De sifferuppgifter som anges inom parentes avser ). Norrlandsfonden kan erbjuda företagen i huvudsak tre former av finansiering: lån, villkorslån (lån med villkorlig återbetalningsskyldighet) och garantier. beviljade fonden krediter till 75 (79) företag med totalt 154,2 (120,1) . Av låntagarna var 42 företag nya kunder för fonden. Företag kan få lån för att investera i anläggningar, att utveckla produkter samt för marknadsinsatser. Dessutom kan lån lämnas för att trygga företagets behov av rörelsekapital. beviljade fonden 62 (55) lån till ett totalt belopp av 122,3 (79,6) . Villkorslån lämnas bl.a. till företag som investerar i nya produkter eller nya marknader. Gemensamt för dessa lån är att investeringen är särskilt angelägen för företagets expansion och är förenad med hög risk. Syftet med ett villkorslån är att reducera en del av företagens risktagande. har 11 (16) företag fått villkorslån till ett belopp av totalt 14,0 (20,8) . Norrlandsfondens garantier avser normalt enskilda affärsuppgörelser. I praktiken betyder det att fonden garanterar förskott och åtaganden som kundföretag tagit på sig. har fonden beviljat 12 (12) sådana garantier på totalt 17,9 (19,7) . Norrlandsfondens utlåning beräknas leda till investeringar på hos kundföretagen. Norrlandsfondens kapital uppgick till och vinsten för var . Fondens huvudkontor finns i . För att bättre kunna betjäna den södra delen av verksamhetsområdet, som utvidgades , etablerades ett kontor även i . Regeringens bedömning: Länsstyrelsernas verksamhet med regionalpolitiska företagsstöd och projekt fungerar i stort sett väl. Företagsstöden har bidragit till nya arbetstillfällen i framförallt utsatta län/regioner och i glesbygdsområden. Kunskapen om stödens effekter och effektivitet måste emellertid öka och återrapporteringen av fördelningen av medel på åtgärder för kvinnor och män måste förbättras. Arbetet med länsstrategierna har lagt en god grund för det fortsatta utvecklingsarbetet. Skälen för regeringens bedömning Länsstyrelserna har huvudansvar för genomförande och samordning av statens regionala utvecklingsinsatser. Länsstyrelsernas ansvar regleras i länsstyrelseinstruktionen (1990:1510) och i förordningen (1982:877) om regionalt utvecklingsarbete. Länsstyrelsernas huvudsakliga medel för regionalpolitiska åtgärder /96 (18 månader) var anslaget C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m. varifrån länsstyrelserna har tilldelats . Medlen fick användas för lokaliseringsstöd, utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, stöd till kommersiell service, regional projektverksamhet, medfinan- siering av strukturfondsprogram samt uppföljning och utvärdering. Som framgått av avsnitt 3.2.7 har länsstyrelserna också disponerat medel för särskilda regionala åtgärder för regional utveckling och tillväxt. Länsstyrelserna fick i uppdrag att i samverkan med övriga aktörer i länet utarbeta en länsstrategi. Strategiarbetet syftar till att ta fram ett övergripande dokument och skapa en plattform för det långsiktiga regionala utvecklingsarbetet i länet. Resultatinformation Länsstyrelsernas resultatredovisning i årsredovisningarna är ännu inte helt jämförbara, men genom det utvecklingsarbete som bedrivs kommer uppgifterna att bli mer jämförbara. Det är vidare svårt att utvärdera effekterna av företagsstöden eftersom t.ex. sysselsättningsökningen i stödföretag inte enbart är en effekt av det insatta stödet. Det finns en rad olika omgivningsfaktorer som kan ha påverkat företagen och inverkat på företagens benägenhet att anställa ytterligare personal. De uppföljningsmått som används är det antal nya arbetstillfällen (årsarbetskrafter) som olika stödformer antas ha bidragit till, den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle samt antalet nya arbetstillfällen åt kvinnor respektive män. En detaljerad redovisning av stödverksamheten har lämnats tidigare. Nedan sammanfattas resultaten av de beslut länsstyrelserna fattat. Lokaliseringsstöden och utvecklingsbidragen beräknas bidra till drygt 2 300 nya arbetstillfällen i stödområde 1 och 2 samt tillfälliga stödområden under /96 varav förväntas ge kvinnor sysselsättning. Därmed har inte målet med könskvoteringen uppnåtts. Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle var . Landsbygdsstödet beräknas bidra till cirka 5 500 nya arbetstillfällen under /96. Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle var . Glesbygdsområden har prioriterats före landsbygdsområden och i genomsnitt har av stödet gått till glesbygdsområden. Prioriteringarna skiljer sig dock avsevärt mellan länsstyrelserna. Stödet till kommersiell service har bidragit till att upprätthålla en god servicenivå på landsbygden och i glesbygd. Nedläggningstakten bland dagligvarubutiker som varit föremål för statliga stödinsatser har enligt varit relativt låg fram till början av 1990 talet jämfört med övriga butiker av motsvarande storlek. har dock den positiva trenden brutits genom att cirka 40 butiker lagts ned på orter som samhället prioriterat genom att bevilja statligt stöd. Vad gäller medlen för särskilda regionala åtgärder för regional utveckling och tillväxt, som har beskrivits i avsnitt 3.2.7, har gjorda utvärderingar visat på positiva effekter. Den beräknade sysselsättningsökningen - uppgår till drygt 8 000 arbetstillfällen varav förväntas ge kvinnor sysselsättning. Därmed har målet med könskvoteringen inte uppnåtts. Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle beräknas till . I avsnitt 3.1.1 har en ingående beskrivning av länsstyrelsernas projektverksamhet lämnats. Som framgår av beskrivningen ger länsstyrelserna stöd till ett brett spektrum av aktiviteter. Under /96 har verksamheten främst varit inriktad mot projekt inom områdena industri, utbildning samt forskning och utveckling. Som en följd av det svenska EU inträdet har tillgång till medel från . Under budgetåret har länsstyrelserna medverkat till att utarbeta och sedan påbörja genomförandet av ett antal strukturfondsprogram. Dessa medel innebär en betydande förstärkning av de regionalpolitiska resurserna. Länsstyrelserna är en bland många aktörer i arbetet med genomförandet av strukturfondsprojekten. Länsstyrelserna har vidare prioriterat medfinansiering av strukturfondsprojekt. Slutsatser har under budgetåret vidareutvecklat sitt uppföljningssystem. Landsbygdsstöd och stöd till kommersiell service inryms numera i detta redovisningssystem. Bl.a. genom utvecklingen av ett nytt administrativt system hos skall det ges bättre möjlighet att följa upp enskilda projekt och utvärdera projektverksamheten. Det kommer även att bli lättare att följa upp jämställdhetsmålet eftersom antalet sysselsättningstillfällen för kvinnor respektive män kommer att särredovisas. Härigenom skall det bli enklare att följa upp och utvärdera länsstyrelsernas regionalpolitiska verksamhet vad avser stödgivning. I stort sett alla länsstyrelser har tagit fram eller håller på att ta fram en länsstrategi. Länsstrategiarbetets processinriktade arbetssätt är mycket betydelsefullt och har genomgående bedrivits med en bred uppslutning i länen. De dominerande utvecklingsområdena är bl.a. näringslivsutveckling, infrastruktur, högre utbildning, internationalisering, miljöfrågor samt ökad samverkan mellan myndigheter, företag och högskola. Regeringen avser att vidareutveckla resultatstyrningen av länsstyrelsernas verksamhet. För att möjliggöra säkrare utvärderingar av stödens effekter är det även nödvändigt att utveckla metoderna för detta. Regeringens bedömning: Närings- och teknikutvecklingsverkets verksamhet bidrar på ett tillfredsställande sätt till nya arbetstillfällen i de mest utsatta regionerna. Verket bedriver också program och projekt inom olika regionalpolitiskt viktiga områden samt sammanför och samordnar många aktörer. Verkets arbete med fungerar på ett tillfredsställande sätt.