prop · GL03150D5 · 1998-01-01 00:00:00 — 1996/97:129). I bud- getpropositionen anmälde regeringen att den skulle återkomma till för att anmäla byggnadsprojektets storlek, kostnader och finansiering. Regeringen gör följande bedömning av de av organisationskommittén (Ku 1996:07) till regeringen redovisade förslagen beträffande byggnadsprojektet i . En ny museibyggnad med en yta på ca 11 000 kvm bruttoarea (9 000 kvm lokalarea) är enligt regeringens bedömning en ändamålsenlig storlek. Den beräknade investeringskostnaden i byggnaden kommer att uppgå till ca . Investeringen ryms inom den av beslutade investeringsramen för . I budgetpropositionen redovisade regeringen att särskilda medel om avsatts för nyetableringen av museet i . Finansieringen av de totala kostnaderna för investeringen ryms inom de ramar som avsatts för ändamålet. Regeringen har givit i uppdrag att genomföra en arkitekttävling för museibyggnaden. 5.4.13 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande A11 Bonusränta för ungdomsbosparande I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A11 Bonusränta för ungdomsbosparande ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A9 : Kostnader för upplåning och låneförvaltning inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas med motsvarande belopp. Lagen om ungdomsbosparande (1988:846) trädde ikraft . Lagen innebär att ungdomar mellan kan påbörja ett sparande i vissa banker eller sparkassor som kan fortgå till och med det år spararen fyller . När kontoinnehavaren har sparat och det sparade kapitalet uppgår till , blir kontoinnehavaren berättigad till en årlig bonusränta på från det att sparandet började. Bonusräntan bekostas av staten och betalas ut när kontoinnehavaren begär det. Utbetalningarna av bonusränta har under årets första månader varit högre än vad som prognostiserats. De ökade utbetalningarna är en följd av att fler ungdomar än förväntat avslutat sina konton. Enligt aktuell prognos från kommer utbetalningarna att uppgå till . Tilldelade medel på anslaget är . På anslaget finns sedan föregående år ett anslagssparande på . För att kunna finansiera årets utbetalningar av bonusränta föreslås därför att tillförs anslaget. Finansiering sker genom att anslaget A9 : Kostnader för upplåning och låneförvaltning inom utgiftsområde 2 och finansförvaltning minskas med . Effekterna av finansieringsåtgärden är bl.a. att marknadsföringsinsatser för ungdomsbosparandet minskas. A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. uppgående till anvisas . beslutade (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) att kraftigt öka antalet utbildningsplatser inom högskolan för att öka ungdomars möjligheter att stärka sin ställning i arbetslivet. För att kunna tillgodose den ökade efterfrågan på studentbostäder som den snabba utbyggnaden av utbildningsplatser kunde förväntas leda till, beslutade att införa ett tillfälligt investeringsbidrag för anordnande av nya studentbostäder (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97: FiU11, rskr. 1996/97:51). Bidrag lämnas med maximalt för varje studentrum som tillkommer genom ny- och ombyggnad. Projekten skall påbörjas - och vara färdigställda inom från påbörjandet. Den totala ramen för ändamålet uppgår till . Många kommuner har stor brist på lägenheter som är lämpliga för ungdomar. För att stimulera till en ökad produktion av bostäder även för andra ungdomar än de som studerar, som regeringen aviserat i propositionen Bostadspolitik för hållbar utveckling (prop. 1997/98:119), bör ändamålet för det statliga investeringsbidraget för anordnande av studentbostäder vidgas. Regeringen föreslår därför att bidrag får lämnas även för produktion av nya ungdomsbostäder. Investeringsbidraget avses utgå i huvudsak enligt de regler som tillämpas för statligt investeringsbidrag för anordnande av studentbostäder. Skillnaden blir förutom att bidragskretsen vidgas att bidrag enligt de nya reglerna inte begränsas till bostäder på eller i anslutning till orter där det finns universitet eller högskola. För föreslås att anvisas på ett nytt ramanslag benämnt A12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. har investeringsbidrag för an- ordnande av studentbostäder utbetalats från tionde huvudtitelns reservationsanslag 1995/96 A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Återstående medelsbehov har beaktats i ramarna för utgiftsområde 18 . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: godkänner att blir medlem i en ekonomisk förening för utveckling av programsystemet AutoGRAF. påbörjades ett informellt samarbete mellan 10-15 geotekniska aktörer, däribland (), för att utveckla en gemensam programvara, AutoGRAF, för redovisning av geotekniska undersökningar. har AutoGRAF-gruppens medlemmar enats om att bilda en ekonomisk förening. Den kontanta insatsen i föreningen är . Respektive medlems ekonomiska insats begränsas till ett solidariskt delande på föreningens kostnader för revisor och extern ekonomihantering på maximalt . Förslaget föranleder ingen ramhöjning. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget C1 Länsstyrelserna m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar inom utgiftsområde 22 Kommunikationer minskas med motsvarande belopp. i län har merkostnader för särskilda tillsynsinsatser beträffande den yttre miljön med anledning av bl.a. akrylamidutsläppet i . Regeringen beslutade om ett särskilt tillskott i län för de akuta insatserna . Regeringen bedömer att i län även under innevarande år bör tilldelas medel för särskilda tillsynsinsatser. Insatser krävs bl.a. beträffande saneringsåtgärder och kontrollprogram. Regeringen föreslår därför att anslaget C1 Länsstyrelserna m.m. tillförs . 5.4.14 Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling A1 Regionalpolitiska åtgärder I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att fatta beslut om åtaganden som innebär sammanlagda utgifter om högst 1 under anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder. Regeringen gjorde en omfördelning av inom anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder för att genomföra ett program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska insatser. erfor dock att det kunde innebära svårigheter för länsstyrelserna att bedriva regionalpolitisk verksamhet under resterande delen av 1997, eftersom de omfördelade medlen i vissa fall redan var intecknade. beslutade därför i enlighet därmed att på tilläggsbudget bemyndiga regeringen att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser som innebar utgifter på högst på anslaget för regionalpolitiska åtgärder (bet. 1997/98:FiU11, rskr. 1997/98:46). Detta bemyndigande förde regeringen vidare till länsstyrelserna. Vidare bemyndigade regeringen att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med regionalpolitiska åtgärder som innebär utgifter på högst på nämnda anslag (bet. 1997/98: AU2, rskr. 1997/98:128). Av detta bemyndigande har regeringen avsatt sammanlagt för beslut om sysselsättningsbidrag. Regeringen avser att införa ett fullständigt bemyndigandesystem på anslaget för regionalpolitiska åtgärder. Syftet är dels att förbättra länsstyrelsernas och i län, kommuns och i läns förutsättningar att långsiktigt kunna planera användningen av regionalpolitiska medel, dels utnyttja anslaget på ett effektivare sätt. Regeringen har i propositionen Regional tillväxt - för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62) redovisat sin avsikt att, som ett led i att förbereda införandet av ett fullständigt bemyndigandesystem, återkomma beträffande ytterligare ett bemyndigande avseende detta anslag. Regeringen bör därför bemyndigas att fatta beslut om åtaganden som innebär utgifter om ytterligare till totalt för . 5.4.15 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård A1 I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A1 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar under utgiftsområde 22 minskas med motsvarande belopp. Informationsinsatserna med anledning av bl.a. akrylamidutsläppet i har ökat kraftigt. Regeringen bedömer att det finns behov av ytterligare medel för miljöinformation. Anslaget till bör därför ökas med . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A2 Miljöövervakning m.m. ökas med . Finansiering sker genom indragning av medel från det under fjortonde huvudtiteln för /96 uppförda anslaget A8 Investeringar för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning med motsvarande belopp. Bilavgasundersökningar genomförs enligt ett avtal mellan AB och . En ändring i förordningen (1993:446) om vissa förrättningsavgifter för Aktiebolaget innebar att avgiften för avgasgodkännande togs bort och finansiering måste ske på annat sätt. Miljöklassningar, tillsyn och kontroll finansieras genom en kontrollavgift enligt bilavgasförordningen, med stöd av 9 § bilavgaslagen (1986:1386). Medlen redovisas på inkomstitel Kontrollavgift nyregistrerade bilar. Motsvarande belopp beräknas under anslaget A2 Miljöövervakning m.m. Bilavgasverksamheten beräknas kosta . I och med att nuvarande finansiering har fallit bort behöver verksamheten tillskjutas medel till dess en översyn gjorts. Därmed bör anslaget A2 Miljöövervakning m.m. tillföras . A4 Investeringar för skötsel och naturvård I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A4 Investeringar och skötsel för naturvård ökas med . Finansiering sker genom att anslaget B2 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas med motsvarande belopp. Regeringen bemyndigas att under anslaget A4 Investeringar och skötsel för naturvård fatta beslut om förvärv eller intrångsersättningar i värdefulla naturområden som innebär utgifter på sammanlagt högst . bedömer regeringen att det finns behov av extraordinära insatser för att skydda särskilt värdefulla naturskogsområden där avverkningar är nära förestående och där insatserna inte ryms inom ramen för av tidigare beslutad anslagsnivå. Under anslaget bör därför anvisas en engångsförstärkning om för intrångsersättningar i särskilt värdefulla naturskogsområden där avverkningar eller andra hot är nära förestående. Regeringen fattade beslut om att anmäla förslag till om ytterligare 423 nya områden i som bör väljas ut som områden av gemenskapsintresse enligt rådets direktiv /43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. beslutade regeringen att fastställa en förteckning över 50 områden som bör beredas skydd i enlighet med internationella åtaganden under rådets direktiv /409/EEG om bevarande av vilda fåglar, vilka också anmälts till kommissionen. Områdena skall ingå i ett nätverk av skyddade naturområden inom EU, Natura 2000. Regeringen har möjlighet att besluta om utgifter på i samband med förvärv av eller intrångsersättningar i värdefulla naturområden. Beslutet att anmäla ytterligare Natura 2000-områden till EG- kommissionen innebär att regeringen kan behöva ikläda staten ekonomiska förpliktelser utöver nuvarande bemyndigande. Bemyndigandet bör därför ökas med till sammanlagt högst för utgifter . 5.4.16 Utgiftsområde 21 Energi A1 : Förvaltningskostnader I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A1 : Förvaltningskostnader ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A1 : Förvaltningskostnader inom utgiftsområde 24 Näringsliv minskas med motsvarande belopp. inrättades (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) genom att () delades. ansvarar för de energipolitiska frågor som tidigare sköttes inom ramen för . Anslagssparandet på anslaget A1 : Förvaltningskostnader uppgick till . Av detta sparande svarar för en viss del, som bedöms till . Detta belopp har minskats med lönekostnader för anställda vid som valt att inte söka anställning vid . Denna engångsvisa åtgärd är en slutjustering av förvaltningsmedlen mellan de båda myndigheterna. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under anslaget B4 Energiforskning fatta beslut om stöd till forskning och utveckling inom energiområdet som innebär utgifter på högst , , , , och . Beställningsbemyndigandet för anslaget B4 Energiforskning har setts över . För att den långsiktiga verksamhet som energiforskning innebär skall kunna bedrivas ändamålsenligt krävs ett utökat bemyndigande för framtida åtaganden. Den tidigare till uppgående bemyndiganderamen bör därför höjas till totalt . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag B10 Energiteknikstöd uppgående till anvisas för . Anslaget finansieras dels genom att anslaget B5 Bidrag till Energiteknikfonden minskas med , dels genom att Energiteknikfonden avvecklas, varvid fondens behållning inlevereras till inkomsttitel och utestående åtaganden förs över till . Regeringen bemyndigas att under anslaget B10 Energiteknikstöd fatta beslut om stöd till ny energiteknik som innebär utgifter på högst , , , , och . Energiteknikfonden inrättades (prop. 1987/88:90, bet. 1987/88:NU40, rskr. 1987/88:375). Syftet med fonden var ursprungligen att utveckla eller förbereda kommersiell introduktion av ny energiteknik eller ny miljöskyddsteknik. Genom energipolitiska beslut (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373) ändrades reglerna för fonden så att finansiering enligt nuvarande riktlinjer också kan ges till programorienterad och branschgemensam forskning. Möjligheten att via fonden finansiera ny miljöskyddsteknik togs bort (prop. 1992/93:100 bil. 113, bet. 1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). Energiteknikfonden har fr.o.m. /94 tillförts medel som motsvarar per kubikmeter olja av koldioxidskatten på oljeprodukter (prop. 1992/93: 100 bil. 13, bet. 1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). I och med beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) samt riksdagsbeslutet om statsbudgeten för beslutades om en förstärkning av Energiteknikfonden. har därmed fattat beslut om en, jämfört , ökad anslagsnivå för samt ställt sig bakom en ekonomisk planeringsram för den verksamhet som Energiteknikfonden finansierar motsvarande en anslagsnivå på . De medel som tillförs Energiteknikfonden är otillräckliga för att kunna finansiera . Därmed saknas sambandet mellan oljeförbrukning och anslagsmedel. Utan att på något sätt ändra inriktning på verksamheten eller verksamhetens omfattning bör i fortsättningen den från Energiteknikfonden finansierade verksamheten finansieras direkt över ett ramanslag som disponeras av . Behållningen i Energiteknikfonden bör inlevereras till en inkomsttitel och fonden avvecklas. De ännu inte infriade åtaganden som Energiteknikfonden gjort bör föras över till . Hela anslagsbeloppet för anslaget B5 Bidrag till Energiteknikfonden, dvs. bör dras in. Storleken på det nya ramanslaget motsvarar därmed det sammanlagda beloppet på anslaget B5 Bidrag till Energiteknikfonden och behållningen i Energiteknikfonden, uppgående till ca (). I det fall behållningen i Energiteknikfonden minskar på grund av utbetalningar till dess att och regeringen fattat beslut i frågan så avser regeringen att kvitta detta mot en indragning från det nya ramanslaget. För att möjliggöra fortsatt kontinuitet och långsiktighet i verksamheten är det nödvändigt att åtaganden kan göras även efter det aktuella budgetåret. bör därför bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden. B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på statsbudgeten för . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i uppgående till anvisas för . Anslaget skall kunna användas för förskott på ersättning fastställd i domstol eller för utbetalning av ersättning till och eventuella andra parter som en följd av ett avtal om slutlig ersättning fastställd i domstol. Anslaget finansieras genom inleverans till statsbudgeten av från Clearingfonden. bemyndigar regeringen med anledning av avvecklingen av att, som underlag för slutlig fastställelse i domstol, träffa och genomföra för staten bindande avtal med och med eventuella andra parter som kan erfordras i samband med en överenskommelse om ersättning i form av pengar eller egendom som staten direkt eller indirekt förfogar över. Regeringen bemyndigas att under enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten besluta att ramanslaget B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i får överskridas om ett riksdagsbeslut om ökning av anslagsbeloppet inte hinner inväntas. Skälen till regeringens förslag: Regeringen beslutade med stöd av lagen om kärnkraftens avveckling, att rätten enligt regeringens beslut och att driva kärnkraftsreaktorn för att utvinna kärnenergi skall upphöra att gälla vid utgången av . Regeringen har förordnat f.d. generaldirektören att företräda staten i förhandlingar med ägare om avvecklingen av kärnkraftsanläggningen. I förhandlingarna med är det förhandlingsmannens uppgift att söka nå en frivillig överenskommelse om ersättningen. En sådan överenskommen ersättning kan bestå såväl av ersättning i pengar som överlåtelse av andra tillgångar samt andra åtaganden grundade på affärsmässiga och rättsliga överväganden. För att en överenskommelse om ersättning skall kunna träffas kan staten behöva ingå avtal med och eventuella andra parter. Staten kan som följd av sådana avtal även behöva genomföra avtalade åtgärder . För att det skall vara möjligt för regeringen att träffa överenskommelse med om ersättning erfordras således ett bemyndigande för regeringen att ingå nödvändiga avtal samt genomföra avtalade åtgärder. Det bör påpekas att även ett avtal om ersättning slutligen skall fastställas av domstol. Det föreslagna bemyndigandet är en naturlig konsekvens av den redan antagna lagen om kärnkraftens avveckling, som föreskriver att ersättning skall utgå för förlusten. Utgångspunkten för statens förhandlingar med är den ersättningsnivå som man bedömer att en domstol skulle komma fram till. AB:s utgångspunkter kan förutsättas vara desamma. En frivillig överenskommelse kommer därför värdemässigt att resultera i en ersättning till som ligger nära det en domstol vid en prövning i sak bedöms komma fram till. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att, som underlag för slutlig fastställelse i domstol, träffa och genomföra för staten bindande avtal med och med eventuella andra parter som kan erfordras i samband med en överenskommelse om ersättning för förluster till följd av stängningen av . Vidare föreslår regeringen att under utgiftsområde 21 Energi anvisar ett ramanslag B11 Ersättning för avveckling av en reaktor i . bör anvisas på anslaget för förskott på ersättning fastställd i domstol eller för utbetalning av ersättning till och eventuella andra parter, som en följd av ett avtal om slutlig ersättning fastställd i domstol. Finansiering sker genom inleverans till inkomsttitel på statsbudgeten av behållningen i Clearingfonden. Någon närmare beräkning av anslagsbeloppet bör inte göras eftersom förhandlingar pågår. Eventuella betalningar kan dessutom behöva göras utan dröjsmål. Anslagsbeloppet är därför endast av formell natur och kan självfallet komma att överskridas. Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen med bemyndigande besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål för anslaget skall uppfyllas. Ett beslut av regeringen att överskrida ett ramanslag enligt 6 § andra stycket förutsätter således ett särskilt bemyndigande av . Om anslaget behöver överskridas avser regeringen att i första hand återkomma till med förslag om höjning av anslaget på tilläggsbudget . Om emellertid ett sådant förfarande av tidsskäl inte hinns med bör regeringen bemyndigas besluta om överskridande när de övriga förutsättningarna som anges i 6 § andra stycket budgetlagen är uppfyllda. Om bemyndigandet att överskrida ramanslaget utnyttjas kommer överskridandet samt dess finansering att ingå i de utfallsredovisningar som regeringen framöver skall lämna till . Avveckling av Clearingfonden och Energiforskningsfonden Regeringens förslag: Clearingfonden och Energiforskningsfonden avvecklas och behållningen tillförs statsbudgeten. Skälen till regeringens förslag: Enligt kungörelsen 1973:1217 och förordningen 1973:1216 betalades tidigare avgift för clearing av oljeprodukter och beredskapsavgift för oljeprodukter. Clearingavgifter har tillförts en fond, Clearingfonden. Behållningen på fonden uppgår till ca . /81 beslutades att det dåvarande energiforskningsprogrammet skulle finansieras genom en höjning av den särskilda beredskapsavgiften på oljeprodukter och att de inkomster som svarade mot avgiftshöjningen skulle avskiljas och tillföras en särskild fond i , benämnd Energiforskningsfonden. Behållningen på fonden uppgår till ca . /87 redovisas inkomster från avgifterna på oljeprodukter direkt på statsbudgetens inkomstsida och fonderna tillförs inga nya medel. Medlen på dessa fonder har inte använts. Energiforskning finansieras med anslag på statsbudgeten. Mot bakgrund av detta bör Clearingfonden och Energiforskningsfonden avvecklas och behållningarna tillföras en inkomsttitel på statsbudgeten. Regeringens förslag: Ändring görs i ellagen (1997:857) så att ett förbud mot vite möjliggörs i vissa avseenden vad gäller elsäkerhet. Skälen till regeringens förslag: Ellagen (1997:857) trädde i kraft . Den ersatte då lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (gamla ellagen). I ellagens 12 kapitel finns bestämmelser om tillsyn. Där stadgas bl.a. att den myndighet som utövar tillsyn såvitt avser frågor om elsäkerhet, , får meddela förbud i vissa angivna avseenden. Det saknas möjlighet att förena ett sådant förbud med vite. Inom Närings- och har utarbetats en promemoria med ett förslag att sådana förbud skall kunna förenas med vite. Promemorian finns tillgänglig i Närings- och (N97/3368). Förslaget i promemorian har behandlats vid ett remissmöte i Närings- och . Ett protokoll från detta remissmöte finns tillgängligt i Närings- och (N97/3368). Som har nämnts ovan innebär regeringens förslag att vissa förbud som meddelas av en tillsynsmyndighet skall kunna förenas med vite. Den möjligheten fanns i den gamla ellagen. Förslaget innebär alltså att rättsläget blir detsamma som före den nya ellagens ikraftträdande. Förslaget är därför, enligt regeringens uppfattning, av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande av Lagrådet har därför inte inhämtats. Ellagen innehåller föreskrifter om elektriska anläggningar, om handel med el i vissa fall samt om elsäkerhet. Vad gäller elsäkerhet finns en grundläggande bestämmelse i 9 kap. 1 § första stycket, där det föreskrivs att elektriska anläggningar, elektriska anordningar avsedda att anslutas till sådana anläggningar, elektrisk materiel och elektriska installationer skall vara så beskaffade och placerade samt brukas på sådant sätt att betryggande säkerhet ges mot person- eller sakskada eller störning i driften vid den egna anläggningen eller vid andra elektriska anläggningar.