prop · GL031D16 · 1998-01-01 00:00:00 — 1992/93:363) och Forskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:UbU22, rskr. 1992/93:390) samt i vissa fall enligt förslag i äldre propositioner vilka beslutat om. Fr.o.m. /95 finansieras sådana investeringar genom att universitet och högskolor tar upp lån i . De tidigare avsatta medlen för investeringar finansierar i stället lånekostnaderna. Under denna anslagspost har beräknats medel för sådana tidigare beslutade ändamål som kommer att realiseras under kommande budgetår. tillförs nu endast anslagssparande från föregående år. Medlen kommer att fördelas till universitet och högskolor genom särskilda regeringsbeslut. Utveckling av lärarutbildning För kompetensutveckling av lärarutbildare har beräknats en minskning med och för forskningsanknytning av lärarutbildningen har beräknats en ökning med i förhållande till 1997 (avsnitt 5.2.4). Utveckling av naturvetenskap och teknik Under anslagsposten har medel beräknats till natur- och teknikvetenskapscentrum (avsnitt 5.2.3). Regeringen uppdrog åt att, i samverkan med andra universitet och högskolor, genomföra ett treårigt projekt syftande till en förnyelse av högskoleingenjörs- och civilingenjörs- utbildningarna. För projektet har för beräknats . Regeringen uppdrog åt och (dåvarande Verket för högskoleservice) att av initiera åtgärder inom skolan och den högre utbildningen i syfte att öka ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik (det s.k. ). Projektet skall avslutas varför en minskning med har beräknats. Jämställdhet För insatser som följer av propositionen (prop. 1995/96:164, bet. 1995/96:UbU18, rskr. 1995/96:405) Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet ingår medel i anslagsposten 7 för postdoktorala stipendier, för gästprofessurer, för nya professurer och för doktorandtjänster (avsnitt 5.6). Gästforskare/gästlärare i utlandet Regeringen har beräknat för att främja undervisningen i svenska i utlandet och om svenska förhållanden (avsnitt 5.8). Övrig forskning Medel för forskning inom IT-området har förts till denna anslagspost (avsnitt 5.2.7) liksom vissa medel avsedda för det tekniska forskningsinstitutet i (avsnitt 7.1). Regeringen tillsatte för (dir. 1996:74; U 1996:06). Kommitténs uppdrag är att planera verksamheten vid en ny högskola i och att göra de förberedelser som krävs samt, under förutsättning av beslut, starta verksamheten och därvid fungera som uppdragsgivare avseende grundutbildning som anordnas av andra universitet och högskolor. Regeringen har beräknat medel för budgetåret till (avsnitt 5.3.1). Medlen disponeras av för (U 1996:06) intill dess en statlig högskola inrättas. Resurser för forskning har beräknats under B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor och uppgår till . Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor 1995/96 Anslag 251 504 därav 1996 167 670 1997 Anslag 295 196 1998 Förslag 438 686 1999 Beräknat 404 721 2000 Beräknat 416 101 Beloppen anges i tusental kronor Under detta anslag beräknas all ersättning inklusive ersättning för lokalhyror och kostnader för inredning och utrustning som är förenad med forskning vid vissa högskolor samt konstnärligt utvecklingsarbete vid konstnärliga högskolor. Regeringens överväganden De mål och riktlinjer för verksamheten och resurserna som beslöt om med anledning av den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5 s. 34-35, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) samt budgetpropositionen (prop. 1996/97:1 bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) för skall ligga fast. För gäller preliminära rekryteringsmål för nyanställda vid högskolorna i , och (avsnitt 5.4.3). Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått från följande belopp. HÖGSKOLA ANSLAG (TUSENTAL KRONOR) 1 42 612 2 52 723 3 52 833 4 52 329 5 9 212 6 25 168 7 /14 877 8 21 190 9 21 189 10 /21 259 11 13 689 12 12 997 13 /8 467 14 21 211 15 12 138 16 i 4 363 17 i 13 389 18 2 632 19 2 228 20 2 641 21 Kungl. 1 253 22 Kungl. i 2 697 23 i 2 126 24 i 2 246 25 21 225 26 1 992 Summa 438 686 Medel för konstnärligt utvecklingsarbete beräknas även under anslagen till , , samt . Resultatbedömning Högskolorna har för anvisats permanenta forskningsresurser. Utöver dessa har högskolorna lyckats erhålla betydande externa forskningsresurser. Detta vittnar om en hög kvalitet i forskningen, som är i ett skede av stark utveckling. Det finns även en begynnande profilering av forskningen vid dessa högskolor. Forskningen bedrivs i flera fall vid olika typer av centrumbildningar eller forum. Under /96 har flera högskolor givits rätt av att inrätta professurer. Detta innebär en kvalitetsförstärkning av forskningen. Högskolorna har en påtaglig betydelse för utvecklingen av det regionala näringslivet, för tekniköverföring och forskningsinformation, men också för den regionala rekryteringen till högre utbildning och tillgången till kvalificerad arbetskraft i regionen. Forskningsresurserna har också en avgörande betydelse för kvaliteten inom den högre utbildningen. Det konstnärliga utvecklingsarbetet är en mycket väsentlig del av de konstnärliga högskolornas verksamhet och höjer grundutbildningens kvalitet. Resurser Resurserna för forskning vid högskolorna uppgår till . Resurserna för konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna uppgår till . (För konstnärligt utvecklingsarbete utgår .) Det är väsentligt att utbyggnaden av forskningsresurserna vid högskolorna fortsätter. Regeringen föreslår därför en fortsatt utbyggnad av de permanenta forskningsresurserna till högskolorna. Därutöver föreslår regeringen vissa engångssatsningar. Några sådana medel är emellertid inte beräknade . Medel under anslagsposterna för de nya högskolorna i och på disponeras av respektive organisationskommitté intill dess att en självständig högskola har etablerats. Regeringen har erfarit att medel från forskningsstiftelserna kommer att tillskjutas samtliga högskolor för . Den totala nivån på resurser för respektive högskola redovisas i tabellen, avsnitt 5.4.1. Sunet 1995/961 Utgift 58 005 Anslagsspara nde 75 933 därav 1996 45 578 19972 Anslag 100 000 Utgiftsprogno s 100 000 1998 Förslag 37 29 2 1999 Beräkna t 34 953 2000 Beräkna t 35 652 Beloppen anges i tusental kronor 1. Medlen för SUNET anvisades under anslaget C51 . svarar för administrationen av universitetsdatornätet (). svarar även för in- och utbetalningar som rör SUNET samt att anslagsframställning och årsredovisning för SUNET bifogas anslagsframställning och årsredovisning. Under innevarande budgetår har anvisats till SUNET. Av beloppet avser medel för driften av SUNET för universitetens och högskolornas del och för de statliga museerna. , som anvisats engångsvis, skall användas för att stödja en anslutning av huvudbibliotek, länsbibliotek och länsmuséer till SUNET av högst . Därutöver har statsmakterna anvisat ett engångsbelopp om på tilläggsbudget för /96 för uppgradering av SUNET. Medlen är avsedda att förbrukas under minst en treårsperiod. pågår upphandling av både en uppgradering av SUNET och en utbyggnad av nätet till bibliotek och museer som statsmakterna beslutade om för innevarande budgetår. Regeringens överväganden Under anslaget har under innevarande budgetår anvisats resurser för en uppgradering av SUNET. Ryggradsnätet som omfattar universitetsorterna kommer att uppgraderas till /s. Högskolor i övrigt kommer att anslutas med /s. och statliga museer ansluts med normalt högst /s. Uppgradering av de statliga delarna av SUNET pågår och beräknas vara genomfört senast . Anslutning av huvudbibliotek, länsbibliotek och länsmuséer förutsätts genomföras successivt med början . /SUNET har i uppdrag att erbjuda högskolestuderande förbindelse med SUNET lokalt för studieändamål, bl.a. i samband med distansutbildning. En högskolestuderande skall oavsett bostadsort kunna kommunicera inom SUNET och Internet, genom uppringd förbindelse till låg taxa och utan att behöva bekosta ett eget internetabonnemang. Målsättningen är att studiemöjligheterna skall göras mer oberoende av bostadsort. För driften av SUNET för universitetens och högskolornas del och för de statliga muséerna beräknas . Regeringen beräknar att tidigare anvisade engångsmedel vilka /SUNET disponerar genom anslagssparande kommer att utnyttjas även . I förra årets budgetproposition anmälde regeringen att för de kostnader för driften av det uppgraderade nätet som inte täcks genom medel från anslaget skall /SUNET ta ut avgifter av myndigheterna med undantag för de konstnärliga högskolorna och de statliga museerna. Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 1995/96 Anslag 3 051 9 95 därav 1996 2 286 6 79 1997 Anslag 1 549 9 46 1998 Förslag 1 568 1 74 1999 Beräknat 537 7511 2000 Beräknat 553 884 Beloppen anges i tusental kronor 1. Av beräkningstekniska skäl redovisas här en besparing i enlighet med vad som framgår av avsnitt 5.10.1. Från anslaget utgår ersättning till vissa landsting/kommuner enligt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m. samt om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m. Regeringens överväganden Regeringen har vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp. MEDICINSK UTBILDNING OCH FORSKNING (TUSENTAL KRONOR) 184 709 297 779 306 514 148 968 114 956 428 212 ODONTOLOGISK UTBILDNING OCH FORSKNING (TUSENTAL KRONOR) 49 918 37 118 Summa 1 568 174 Regeringen tillkallade en utredare med uppdrag att biträda med att genomföra en översyn och omförhandling av avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m. samt om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m. (Se vidare under avsnitt 5.2.2.2). 5 Universitet och högskolo 5.1 Högre utbildning och forskning 5.1.1 Den nya högskolan Högskolan har en nyckelroll i satsningar på kunskap och utbildning. Den skall erbjuda kvalificerad utbildning för ett rikt och varierat arbetsliv, utföra forskning av hög kvalitet men även främja personlig utveckling och samhällets kulturella miljö. Högskolan ansvarar för praktiskt taget hela den eftergymnasiala utbildningen i landet. All högskoleutbildning vilar på vetenskaplig grund och den är inriktad såväl mot arbetsmarknaden utanför högskolan som mot fortsatt verksamhet inom högskolan. En sammanhållen högskola ger en god garanti för en fruktbar växelverkan mellan vetenskapens, samhällets och yrkeslivets krav. Samhället och arbetslivet förändras i allt hastigare takt. Ny teknik introduceras ständigt och med kortare intervall . Dagens och morgondagens arbetsmarknad kräver alltmer kvalificerad utbildning - och återkommande utbildning. Nya och kvalificerade arbetsuppgifter som förutsätter högskoleutbildning tillkommer. Snabba förändringar inom såväl näringslivet som den offentliga sektorn ställer krav på förmåga hos medborgarna att ta till sig ny kunskap och nya insikter. Det livslånga lärandet har fått en ny innebörd och är en förutsättning för en utveckling av samhälls- och arbetslivet. Ett samhälle där allt fler skaffar sig högskoleutbildning kan också bli ett kulturellt rikare och mer kreativt samhälle. Både för de enskilda och samhället är satsningar på utbildning en god investering. Utbildning ger välstånd och är ett mått på vårt välstånd. Ett samhälle som satsar på utbildning satsar . Utbildning har en nyckelroll i den ekonomiska, sociala och kulturella utvecklingen. Kunskapen vidgar samhällets gränser, investeringarna blir annorlunda och efterfrågan förändras. Allt fler söker sig till högskolan. Större delen av en årskull genomgår gymnasieskolan och är behörig till studier vid högskolan. Detta är ett viktigt skäl till att efterfrågan på högskoleutbildning ökar. Ett annat skäl är arbetslivets förändrade villkor. Efterfrågan på högskoleutbildning har aldrig varit så stor som . Regeringen har prioriterat utbyggnaden av högskolan. har beslutat att öka antalet högskoleplatser med 30 000 permanenta platser fram . Till antagningen fick närmare 35 000 behöriga sökande inte plats i högskolan. För att möta den fortsatt stora efterfrågan satsas nu ytterligare resurser, motsvarande 30 000 permanenta platser fram . Det betyder att sammanlagt 60 000 permanenta nya platser kommer att tillföras högskolan . Till detta kommer 9 000 platser inom ramen för naturvetenskaplig utbildning med särskilt vuxenstudiestöd, s.k. NT-utbildning. Ökningen innebär att kön till högskolan kan halveras. Utbyggnaden av den högre utbildningen innebär att högskolan tillförs ytterligare , varav en miljard i studiestöd. vidtas åtgärder för att ytterligare höja kvaliteten i utbildningen. Universitet och högskolor erhåller sammanlagt en kvarts miljard kronor för att fler skall avlägga doktorsexamen och för kompetensutveckling av lärare genom utökade möjligheter till egen forskning. Statsmakterna har redan tidigare beslutat att från och med tilldela samtliga högskolor permanenta och förstärkta resurser för egen forskning. Utbyggnaden av forskningsresurserna vid högskolorna fortsätter. Utbyggnaden av högskolan innebär att annorlunda krav i allt snabbare takt ställs på utbildning och forskning. Högskolan måste förnya sig och anpassa sig till nya krav och förväntningar. Statsmakterna garanterar att högskolans undervisning och forskning är obunden och skapar förutsättningar för att högskolan skall kunna utvecklas. Förändringsarbetet sker framför allt inom högskolan själv i dialog med samhället utanför högskolan. Högskolorna är statliga myndigheter men inslaget av kollegiala beslut inom dem är påtagligt. Därför har högskolans ledning, lärare och studenter ett stort ansvar för att utbildning och forskning förändras i kontakt med samhället i övrigt. En sammanhållen högskola Utbildning och forskning måste höra samman. All högskoleutbildning i skall ske i nära kontakt med forskning och forskande lärare skall delta i undervisningen. Utbyggnaden av de permanenta forskningsresurserna vid högskolorna är viktig i detta perspektiv. Varje högskola skall ha möjlighet att kunna utveckla sina egna profilområden. Den genomförda OECD-granskningen av den högre utbildningen i betonar också vikten av att samarbetet utvecklas mellan olika högskolor. Högskolans uppgifter är traditionellt utbildning och forskning. Inom det akademiska livet har forskning värderats högre än undervisning. Detta avspeglas bl.a. i värderingen av meriter vid anställning som lärare i högskolan. Det är viktigt att en kvalitativt god undervisning utvecklas inom högskolan och att pedagogiska meriter värderas högre än . Regeringen har därför i propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/1997:141) föreslagit att alla lärare i högskolan bör medverka i grundutbildningen. I propositionen föreslår regeringen vidare att de pedagogiska meriterna skall tillmätas större betydelse vid anställning. Högskolans tredje uppgift Samverkan med det omgivande samhället är, vid sidan av utbildning och forskning, högskolans tredje uppgift . För att understryka betydelsen av att högskolan samverkar med det omgivande samhället har , på regeringens förslag, beslutat att i högskolelagen (1 kap. 2§ ) införa en föreskrift om detta. Högskolan behöver stimulans utifrån. Ny kunskap växer fram inte bara inom det vetenskapliga systemet utan också som svar på frågor och problem som formuleras utanför högskolan - av det allmänna, företag, organisationer, medier och medborgare. Lika väl som samhället är beroende av den kunskap som skapas inom högskolan är forskarna beroende av samhället. Forskningsinformation är en viktig del av den tredje uppgiften. har regeringens uppdrag att samordna ett system för forskningsinformation på Internet. Systemet skall erbjuda allmänheten, utbildningsväsendet och näringslivet tillgång till forskningsinformation. I syfte att förstärka forskningsinformationen har regeringen även uppdragit åt att ansvara för ett kostnadsfritt nyhetsbrev med information om den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor. En högskola öppen för alla Högskolan skall vara öppen för alla. Den är och skall förbli avgiftsfri. Både unga och äldre skall uppmuntras att skaffa sig högskoleutbildning. Andelen av befolkningen som har högskoleutbildning skall höjas. Målet är att alla behöriga sökande skall kunna beredas plats i högskolan. Alla ansträngningar skall göras för att bryta den sociala snedrekrytering till högre studier som fortfarande finns. En viktig del av denna politik är att högskolan byggs ut över hela landet och att den tidigare traditionella centraliseringen av högre utbildning till några få orter har brutits. Det tidigare antagningssystemet skapade stor osäkerhet och oro framför allt bland gymnasieeleverna som inte visste hur deras betyg skulle räknas vid antagningen till högskolan. och regeringens beslut om nya bestämmelser för antagning och urval till högskoleutbildning samt föreskrifter om tillämpningen av de nya bestämmelserna har givit ett överblickbart och rättssäkert antagningssystem som gäller över hela landet. Med tanke på det stora antalet sökande och de nya antagningsreglerna har antagningen till högskolan fungerat förhållandevis väl. Vissa problem har emellertid uppmärksammats bl.a. avseende urvalet till högskolan för vissa kvotgrupper. har påbörjat en uppföljning av indelningen i kvotgrupper och av urvalet av sökande vid samtliga universitet och högskolor. skall på regeringens uppdrag följa upp antagningen i dess helhet och redovisa resultatet för regeringen. Detta skall ske i samråd med och Verket för högskoleservice. Vissa justeringar kan därefter komma att göras i antagningssystemet. Jämställdhet Jämställdhet är inte bara en rättvisefråga utan även en kvalitetsfråga. Om bägge könens erfarenheter, synsätt och problemformuleringar speglas i tillräcklig omfattning i utbildningen och forskningen påverkar det verksamhetens kvalitet positivt. En ökad andel kvinnor ökar den ämnesmässiga bredden både i forskningen och dess tillämpningsområden. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att påskynda utvecklingen mot ökad jämställdhet. 1995/96:164, bet.1995/96:UbU18, rskr. 1995/96:405). Bland åtgärderna kan nämnas särskilda resurser för anställning av forskarassistenter och professorer av underrepresenterat kön, samt anställning som doktorand, postdoktorala stipendier och gästprofessurer för kvinnor. Vidare har genusforskningen fått en förstärkning genom resurser till professurer, forskarassistenter och doktorander med inriktning mot genusforskning. Inrättandet av ett sekretariat för genusforskning vid och uppbyggnaden av ett nytt tvärvetenskapligt forskningstema med inriktning mot genusforskning vid är exempel på andra åtgärder. Regeringen har vidare i propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141) föreslagit att samtliga universitet skall ges mål avseende könsfördelningen bland nyrekryterade professorer. Invandrare och den högre utbildningen Högskolan skall på alla lämpliga sätt medverka i kampen mot rasism och främlingsfientlighet. Högskolan skall stärka de många kulturer som finns i det svenska samhället. Det är viktigt att ta till vara den kompetens som invandrare tillför landet. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att underlätta för studenter som har invandrat att framgångsrikt bedriva högskoleutbildning. Högskolan skall ta hänsyn till att invandrade studenter kan behöva särskilt stöd, t.ex. i det svenska språket. har med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen för beslutat om särskilda insatser för att öka rekryteringen av invandrare till lärarutbildningarna. För att underlätta inträdet på arbetsmarknaden ges i högskolan särskilda praktiska och teoretiska utbildningar, s.k. aspirantutbildning. och den blivande högskolan i har givits en mångkulturell profil. Särskilda resurser har satsats på forskning om svenska som andraspråk vid . I denna proposition föreslår regeringen (avsnitt 5.4) en särskild satsning på forskning inom ett nytt tema vid , Tema Etnicitet. Lärarutbildningen Lärarutbildningen med närmare 35 000 studenter är en av de viktigaste och mest omfattande uppgifterna för högskolan. Lärarutbildningens kvalitet och inriktning är viktig för att upprätthålla nationella mål och en över hela landet likvärdig kvalitet inom förskola, skola och vuxenutbildning. En rad insatser har beslutats för att utveckla lärarutbildningarna. Resurser har avsatts för lärarutbildningarnas forskningsanknytning och för lärarutbildarnas kompetensutveckling. Alla lärare som examineras skall ha utbildning i hur datorer och andra informationstekniska hjälpmedel kan användas i undervisningen. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk utredning, (dir. 1997:54), som skall lämna förslag till förbättringar av lärarutbildningen. Naturvetenskap och teknik Efterfrågan på personer med kompetens inom naturvetenskap och teknik är stor och kommer enligt prognoser att öka. Tyngdpunkten i expansionen av den högre utbildningen ligger inom områdena naturvetenskap och teknik. Antalet utexaminerade högskoleingenjörer och civilingenjörer kommer att fördubblas , från cirka 4 500 till cirka 9 000 . kommer att ha dubbelt så många tekniker och naturvetare som . Stora ansträngningar görs för att locka flera ungdomar, särskilt flickor, till de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna. Detta har givit resultat. Antalet ungdomar som söker sig till gymnasiets naturvetenskapliga program har ökat. Antalet elever på naturvetenskapligt program i årskurs 1 ökade från /96 till /97, och omfattar nu drygt 22 000. I syfte att öka rekryteringen till tekniska och naturvetenskapliga utbildningar har en behörighetsgivande förutbildning införts, s.k. basår. Denna utbildning finns både inom vuxenutbildning och inom högskolan. /96 fanns det totalt 4 600 basårsplatser. Drygt hälften av studenterna inom basåret är kvinnor. Satsningen på att ge personer i åldrarna möjlighet att genomgå tekniska och naturvetenskapliga utbildningar med ett särskilt förmånligt studiestöd, s.k. NT- utbildning, har varit lyckad. Efter sista antagningen kommer sammanlagt 9 000 personer att ha påbörjat en utbildning med detta stöd. Regeringen har även uppdragit åt att i samverkan med andra högskolor förnya högskoleingenjörs- och civilingenjörsutbildningarna. Förnyelsen skall dels stimulera rekryteringen till dessa utbildningar, dels höja kvaliteten. Distansutbildning Behovet av distansutbildning är stort och studerar var tionde student på distans. Rätt utnyttjad kan den nya teknologin med sina möjligheter till interaktivt lärande och kunskapssökande innebära en omvälvning både i högskolans undervisning och dess räckvidd. En växande distansundervisning med utnyttjande av IT kan inte bara nå nya grupper utan också stimulera till förbättringar i all undervisning. Högskolorna kan därmed också bli samhällets mest betydelsefulla informationscentrum, där kunskapen inte bara lagras utan också sorteras och bearbetas till nytta för hela samhället. Regeringen tillsatte en kommitté, distansutbildningskommittén (dir 1995:69), som bedriver försöksverksamhet med ett hundratal projekt. Dessa skall ge underlag för kommitténs slutsatser och förslag om en framtida strategi för den samlade distansutbildningen i . Kommittén skall redovisa sina förslag till regeringen . För att öka medborgarnas tillgång till kunskap och information på både det nationella och internationella datanätet har regeringen beslutat att utveckla universitetsdatanätet SUNET till att också omfatta landets folkbibliotek, statliga museer och statsunderstödda museer. Totalt satsas för detta ändamål. I och med högskolereform lades Universitets- och högskoleämbetet ned. Därmed fanns inte längre någon central sektorsmyndighet för högskoleområdet. Behovet av en central myndighet visade sig dock snabbt vara stort. beslutade därför att inrätta med ansvar för utvärdering och uppföljning, förnyelse och kvalitet, information samt internationella kontakter. Rättssäkerheten inom högskolan har stärkts genom att verket har en tillsynsfunktion som tidigare saknades inom högskolesystemet. är vidare en mycket viktig resurs i högskolornas kvalitetsarbete.