prop · GL03117 · 1998-01-01 00:00:00 — till- styrker att estetiska värden bör stärkas i 4 § väglagen men ställer sig tvekande till det föreslagna tillägget i 13 § med hänvisning till att be- greppen stads- och landskapsbilden är svårdefinierade. Skälen för regeringens förslag: I väglagen förtydligas de allmänna intressen som skall beaktas vid väghållning med exempel som trafik- säkerhet, miljöskydd, naturvård och kulturmiljö. Vid byggandet av vägar anges att ändamålet med vägen skall vinnas med minsta intrång och olägenhet utan oskälig kostnad. Bestämmelserna ger således uttryck för flertalet av de olika tekniska, funktionella och miljömässiga aspekter som sammantaget skall bidra till en hög kvalitet i väghållningen och planeringen av nya vägar. Regeringen anser, som tidigare berörts, att det nu kan finnas skäl att ge grundläggan- de krav på estetiska värden en tydligare ställning i lagstiftningen. Det är därför lämpligt att i bestämmelserna om allmänna intressen införa krav på att en estetisk utformning skall eftersträvas vid väghållning. Genom regleras bebyggelsemiljön bland annat med avseende på stads- och landskapsbild, vilka är vedertagna begrepp. Motsvarande bestämmelser bör införas i väglagens 13 § för att framhäva behovet av anpassning av vägar och väganordningar till omgivningen. 6.3.2 Lagen om byggande av järnväg Regeringens förslag: Bestämmelser om estetisk utformning införs som ett allmänt intresse vid planläggning, byggande och underhåll av järnvägar. Byggande av järnvägar skall ske med hänsynstagande till stads- och landskapsbilden och till natur- och kulturvärden. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens. Remissinstanserna: Arbetsgruppens förslag tillstyrks i princip av flertalet remissinstanser som har yttrat sig om förslagets lagtekniska utformning. Det finns således en allmän uppfattning att främjandet av estetiska värden bör stärkas i järnvägsbyggnadslagen. tillstyr- ker men tillägger att en helhetssyn där anpassningen till stads- och land- skapsbilden är utgångspunkten för övriga bedömningar. till- styrker att estetiska värden bör stärkas i 1 kap. 3 § i lagen om byggande av järnväg. Skälen för regeringens förslag: I lagen om byggande av järnväg förtydligas inte de allmänna intressen som skall beaktas vid planering, byggande och drift av järnväg. Vid planläggning och byggande av järn- väg anges att ändamålet med järnvägen skall vinnas med minsta intrång och olägenhet utan oskälig kostnad. Regeringen anser, som tidigare berörts, att det nu kan finnas skäl att ge grundläggande krav på estetiska värden en tydligare ställning i lagstift- ningen. Det är därför lämpligt att i bestämmelserna om allmänna intressen införa krav på att en estetisk utformning skall eftersträvas vid planläggning, byggande och underhåll av järnväg. 7 Offentligt och förebildligt 7.1 Staten som förebild Regeringens bedömning: Statliga myndigheter, bolag och verksamheter bör ha höga kvalitets- ambitioner vad gäller arkitektur, formgivning och design. Offentlig upphandling av arkitektur-, formgivnings- och design- tjänster bör ske med ökat kvalitetsmedvetande. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens bedömning. Remissinstanserna: Utgångspunkten att staten skall tjäna som före- bild har ett stort antal remissinstanser kommenterat och bedömt som positivt. framför exempelvis att alla vardagsmiljöer där stat, kommun eller landsting har inflytande över förvaltningen bör behandlas förebildligt. kommun liksom anser att ambitionen också borde gälla bolag, stiftelser etc. där staten har någon form av inflytande. Ett flertal remissinstanser har kommenterat upphandlingsfrågor och vikten av att välja kvalitet samt ett långsiktigt ekonomiskt tänkande. Till dessa hör ArkitektFörbundet och arkitekt- och ingenjörsföre- tagsförening. Att lyckade resultat förutsätter kompetens i beställarorgani- sationerna understryks av flera remissinstanser. påtalar behovet av ökad satsning på forskning och utveckling kring beställarkompetensen. betonar vikten av att även politiker och beslutsfattare nås av kompetenshöjande insatser när det gäller beställar- rollen. ArkitektFörbundet, och framhåller att det finns en övertro på tävlingar. anser också att principen om brukarmedverkan talar mot tävlingsformen då dialogen med brukarna uteblir. Konsthög- skolan, samt uttalar sig positivt vad gäller arkitekttävlingar. Skälen för regeringens bedömning: Det offentliga stat, landsting och kommun har stort inflytande på gestaltningen och utformningen av vår omgivning. I egenskap av normgivare, byggherre, förvaltare och hyresgäst bör staten agera förebildligt vad gäller arkitektur, formgivning och design. Detta bör gälla allt från planering, anläggning och byggande till inredning och grafisk formgivning. Väsentliga förändringar bör inte genomföras utan att konsekvenserna för befintliga kulturhistoriska och estetiska värden klargjorts och beaktats. Sammantaget kan sägas att de miljöer staten medverkar till att skapa bör vara förebildliga exempel på god arkitektur, formgivning och design. I detta ingår skapandet av väl fungerande och vackra arbetsmiljöer som en mycket viktig fråga. Vad gäller statens hantering av lokalförsörjningsfrågor återkommer regering- en till detta nedan. Även offentliga miljöer där kommun eller landsting har inflytande bör vara förebildliga. Kommunerna svarar för planering och lovgivning och i vissa fall också för byggande och förvaltning. Särskild uppmärksamhet bör, som ett flertal remissinstanser framhävt, riktas mot skolan, som är vår största kulturinstitution med ca 1,5 miljoner elever och anställda. Hur skolans byggnader, inredning, pedagogiska rekvisita och utomhusmiljö utformas har stor betydelse när det gäller att skapa förebilder för vad god arkitektur, formgivning och design kan innebära för trivsel, social gemenskap, effektivt arbete och estetisk stimulans. Extra höga krav på skolmiljöerna är motiverat inte minst då det är obligatoriskt för eleverna att vistas i skolmiljön. Denna fråga behandlas bl.a. inom Regeringskans- liets arbetsgrupp Kultur i Skolan. Gruppen kommer att presentera en idéskrift om bl.a. skolan som kulturmiljö. Den offentliga sektorn har vidare i egenskap av inköpare möjlighet att verka för efterfrågan på god design där kvalitets- och resurshushållnings- aspekterna beaktas. Den offentliga sektorn upphandlar varor och tjänster för ca . Härav svarar staten själv för ca . Då upphandling sker är det i regel många aspekter som måste vägas in. Detta gäller särskilt upphandlingen av tjänster inom områdena arkitektur, formgivning och design, vilka karaktäriseras av att de spänner över breda fält. Det krävs sakkunskap och omsorg för att uppnå det sammantaget bästa resultatet, både vad gäller kravspecifikation och vid värderingen av anbud. För ett gott resultat är inledningsfasen av största vikt och tillräcklig tid måste avsättas för detta grundläggande första steg. I samband med upphandling av arkitekt- och konsulttjänster har det dock riktats kritik mot de offentliga beställarna för att de alltför ensidigt prioriterar ett lågt pris utan att i tillräckligt hög grad väga in kvalitets- aspekterna. Detta kan delvis ha sin förklaring i att vissa offentliga be- ställare ofta är engångsbeställare och kanske inte alltid har den kunskap som krävs för att formulera en kravspecifikation och värdera ett anbud. Det förekommer också då ett byggprojekt skall genomföras att upphand- lingen av projekteringen delas upp, vilket kan leda till att ursprungliga goda gestaltningsmässiga idéer går förlorade. Det påtalas även av flera remissinstanser att offentliga beställare behöver göras uppmärksamma på tillämpningen av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling samt bety- delsen av kunskap vid upphandling av arkitekt- och konsulttjänster. Detta gäller särskilt sedan lagen ändrats bl.a. i syfte att bättre tillgodose kvali- tetsaspekten vid upphandling (prop. 1996/97:153). Vidare framhålls att det behövs informations- och utbildningsinsatser inom området. Upphandlingsfrågorna kommer att behandlas i de uppdrag som kommer att ges till dels vad gäller erfarenhetsåter- föring, dels den exempelsamling och vägledning verket kommer att få i uppdrag att ta fram. Ytterligare insatser, såsom informations- och kun- skapsspridning inom detta område, kommer att övervägas inom arbets- gruppens fortsatta arbete. De fastighetsförvaltande myndigheterna har skaffat sig specifika kunskaper inom sina förvaltningsområden. Det är erfarenheter som skulle vara till nytta för andra myndigheter och förvaltare att ta del av för att främja en högre kvalitet i den byggda miljön. Regeringen kommer av den anledningen att ge i uppdrag att initiera ett utökat samarbete och erfarenhetsutbyte mellan de fastighets- förvaltande myndigheterna angående bl.a. gestaltning, bevarande, styr- ning av byggprocessen och upphandling. Genom ett ökat erfarenhets- utbyte kan statliga myndigheter också bli förebilder för andra fastighets- förvaltare, både offentliga och privata. Arkitekttävlingar I många fall anordnas arkitekttävlingar då offentliga anläggningar, bygg- nader eller inredningar skall gestaltas. Detta är ett av flera sätt att nå goda resultat, ett sätt som innebär att en problemställning belyses ur flera syn- vinklar och att ett debattstimulerande material kommer fram. Från yrkes- kårens sida framhålls också att allmänna tävlingar ger mindre etablerade arkitekter en möjlighet att visa sitt kunnande. har med gott resultat bl.a. flera nya högskolor och museer byggts med utgångs- punkt i arkitekttävlingar. Regeringen har också i budgetpropositionen för aviserat att internationella arkitekttävlingar bör genomföras som ett led i tillkomsten av ett i och ett Nobel- center i . Bedömningen av om en tävling skall ordnas och vilken form den skall ha bör göras från fall till fall, men vid upphandling av större eller viktiga- re projekt bör tävling ordnas i syfte att uppnå hög kvalitet på den slutliga produkten. Regeringens åtgärder: kommer att få i uppdrag att initiera ett erfarenhetsutbyte mellan statliga myndigheter som förvaltar fastigheter. 7.2 Kvalitetsarbete inom statliga myndigheter Regeringens bedömning: De statliga myndigheter som bygger och förvaltar byggnader och anläggningar bör redovisa program för hur de arkitektoniska och este- tiska kvaliteterna kan främjas. representationslokaler, såväl inom landet som utomlands, bör utgöra förebild för vad som kan åstadkommas inom svensk arkitektur, formgivning och design. Arbetsgruppen förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig om vad arbets- gruppen anfört angående kvalitetsprogram och representationslokaler har i huvudsak varit positiva. Bl.a. har betonat vikten av att representationslokalerna är förebildliga. Skälen för regeringens bedömning: Vissa statliga myndigheter har bl.a. som uppgift att bygga och förvalta fastigheter och anläggningar. Många av dessa byggnader och miljöer har ett stort arkitektoniskt och kulturhistoriskt värde. Insatser rörande den yttre och inre miljön måste här präglas av respekt för karaktär och helhet, så att dessa värden inte förvanskas. Nya byggnader skall berika och förnya den befintliga miljön, men de skall också utgå från platsens givna förutsättningar. Statliga myndigheter svarar också för vägar, broar och andra trafik- anläggningar. Dessa anläggningar är ofta stora byggnadsverk och påver- kar i hög grad sin omgivning. Vid inpassning av dessa måste samma hänsyn tas som vid övrigt byggande. Frågan är inte minst viktigt med tanke på de stora förändringar som utbyggnader av infrastruktur i vägar och järnvägar i regel medför. Regeringen har erfarit att det inom de myndigheter som förvaltar fastigheter och anläggningar pågår ett arbete med att höja kvaliteten vad gäller byggande och förval- tande. Åtta myndigheter (, , Luftfarts- verket, , , , och ) har till regeringen redovisat hur de arbetar för att främja arkitektoniska och gestaltningsmässiga kvaliteter. Av redovisningarna framgår att myndigheterna har kvalitetsprogram eller har påbörjat ett arbete med att formulera sådana program. Även särskilda referens- grupper eller råd med funktionen att bevaka de arkitektoniska och gestaltningsmässiga kvaliteterna i verksamheten finns eller skall inrättas hos några myndigheter. Regeringen anser att alla myndigheter som bygger samt förvaltar fastigheter och anläggningar skall ha program för hur de arkitektoniska och gestaltningsmässiga aspekterna kan främjas. Regeringen vill också peka på vikten av att myndigheterna har tillgång till erforderlig kompe- tens när programmen utvecklas. Vidare bedömer regeringen det som positivt att råd eller särskilda referensgrupper bildas som har till uppgift att bevaka arkitektoniska och gestaltningsmässiga kvaliteter. Sådana åtgärder kan utifrån förhållandevis blygsamma investeringar ge synbara resultat. Det kan vara en fördel att även expertis som är fristående från myndigheten ingår i dessa råd eller referensgrupper. I detta sammanhang vill regeringen informera om att arbets- gruppen också haft kontakt med yrkesorganisationer och branschorgan i syfte att intressera dessa för att bilda ett forum/råd där representanter för byggherrar, fastighetsförvaltare, entreprenörer och arkitekter kan mötas. Syftet är att branschen skall finna former för hur den byggda och gestal- tade miljön kan förbättras. Initiativet har bemötts positivt och ett sådant branschråd bör kunna medverka aktivt till ökad insikt om betydel- sen av hög kvalitet i arkitektur, formgivning och design. Myndigheternas lokalförsörjning Statliga myndigheter har ansvar för den egna lokalförsörjningen. Detta innebär att myndigheterna kan påverka valet av lokaler för sin verksam- het. De kan och bör därmed efterfråga och ställa krav på hög kvalitet när de hyr lokaler. Det krävs ofta specialkunskap vid anskaffandet av lokaler, vilket inte alltid finns hos de statliga myndigheterna. I dessa situationer måste myndigheter göra klart för sig vilken kompetens som erfordras och knyta lämpliga rådgivare till sig. Vissa statliga myndigheter hyr lokaler av bolag där staten är delägare, sålunda hyr ett flertal universitet och högskolor lokaler av Akademiska Hus. Andra exempel på bolag med statligt ägande är och . De myndigheter som hyr lokaler för sina verksamheter bör själva ansvara för att i sin lokalförsörjning utveckla och förvalta god arkitektur. Vidare bör statliga myndigheter som hyr lokaler utveckla strategier för hur olika förändringar, tillägg och underhåll av den inre miljön skall hanteras så att kvalitetsaspekten tillgodoses. Detta arbete kan med fördel kopplas till det miljöarbete mot ett hållbarare samhälle som ett flertal myndigheter driver. Regeringen vill för information meddela att kvalitetsprogram kommer att utvecklas för de krav som bör ställas på egna lokaler. Regeringen kommer att ge i uppdrag att ta fram en skrift med exempel på goda arkitektoniska lösningar vad gäller bygg- nader och anläggningar. Skriften skall ge vägledning till beställare och bör fokusera på processen, hur upphandling har skett, arkitektens med- verkan etc. skall i detta arbete samarbeta med Arkitek- turmuseet, och . Det är också angeläget att utlandsmyndigheternas lokaler är represen- tativa. Det gäller de lokaler som ambassader, delegationer och konsulat disponerar. Byggnader, inredning och bruksföremål skall utgöra goda exponenter för svensk arkitektur, formgivning och design. Ett nära sam- arbete sker med , och Statens konstmuseer beträffande inredning och utrustning samt konstnärlig utsmyckning vad gäller utlandsmyndigheternas lokaler. Regeringen vill för information meddela att detta arbete kommer att vidareut- vecklas som ett kvalitetsprogram i linje med det program som görs i fråga om . Regeringens åtgärder: Statliga myndigheter som bygger och förvaltar byggnader och anlägg- ningar kommer att få i uppdrag att upprätta kvalitetsprogram för hur arkitektoniska kvaliteter skall främjas. kommer att få i uppdrag att utarbeta en skrift med goda exempel på arkitektoniska lösningar. 7.3 Ekonomiska styrmedel Regeringens bedömning: Statligt ekonomiskt stöd till byggande och anläggande bör stimulera till hög kvalitet i arkitektur, formgivning och design och till varsamhet med bebyggelse och miljöer. Mottagare av statligt ekonomiskt stöd bör vara väl informerade om hur stödet kan användas för att främja hög kvalitet i arkitektur, form- givning och design. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens bedömning. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i frågan till- styrker förslaget, dit hör bl.a. , allmännyttiga bostadsföretag och . anser att uppmärksamhet också bör riktas mot produktdesign av nya byggnadsdelar och byggkomponenter, vilka kan ge en ekologisk profil en bättre gestaltning. finner det viktigt att följa upp och utvärdera de åtgärder som kommer att göras i kommunerna i samband med de lokala investeringsprogrammen. Skälen för regeringens bedömning: Det är viktigt att bidrag inte medför negativa konsekvenser för byggnadskulturen. Ett aktuellt exempel på ekonomiska styrmedel är regeringens lokala investeringsprogram för ekologisk omställning och utveckling. Rege- ringen har inlett ett stort investeringsprogram omfattande . Satsningen inriktar sig bl.a. på investeringar i ekolo- giska lösningar som annars inte skulle kommit till stånd i bostadsområ- den och andra byggnader och anläggningar. Det finns t.ex. stora behov av förnyelse i miljonprogrammets bostadsområden samt i skolor och daghem. Byggföretag behöver utveckla metoder så att de kan återanvän- da material och ta hand om miljöfarligt byggnadsmaterial när de river och renoverar. Regeringen har inom ramen för investeringsprogrammet lyft fram bl.a. den byggda miljöns betydelse. När kommunerna ansöker om investe- ringsbidrag skall de till regeringen bl.a. redovisa hur de arkitektoniska kvaliteterna tas till vara i projekten. , och har tillsammans med Närings- och teknikutveck- lingsverket (), , , Kommunikationsforsk- ningsberedningen, och fått i uppdrag att biträda regeringen och kommunerna med bedömningar av de projekt som ingår i de lokala investeringsprogrammen. Det är angeläget att åtgärderna inte leder till sådana ingrepp i den byggda och gestaltade miljön att befintliga kvaliteter förringas. Regeringens bedömning är att det är av stor vikt att de arkitektoniska kvaliteterna tas tillvara och utvecklas. Detta kommer att lyftas fram i samband med informations- insatser för investeringsprogrammen. Arbetsgruppen för arkitektur och formgivning har påtalat att det saknas en analys av stödformernas konsekvenser för den byggda miljön. Detta har också bekräftats av vissa remissinstanser, vilka har framför att det är önskvärt med tydligare anvisningar om statens kvalitetskrav när det gäller bidragsfördelning. I regeringsuppdraget till arbetsgruppen för arkitektur och formgivning ingår att behandla frågan om ett samspelt statligt agerande i frågor om styrmedlens konsekvenser för den byggda och formade miljön. och har framfört att det inom respektive verk pågår eller avses påbörjas ett arbete i samma riktning. Regeringens åtgärder: Kommuner som ansöker om bidrag inom ramen för de lokala investe- ringsprogrammen för ekologisk omställning och utveckling skall redo- visa hur de arkitektoniska kvaliteterna tas till vara. Gestaltningsaspekterna lyfts fram i samband med informationsinsatser för de lokala investeringsprogrammen. 8 Det offentliga rummet 8.1 Helhetsperspektiv på det offentliga rummet Regeringens bedömning: Det offentliga rummet gator, torg, parker, offentliga lokaler och landskapsrum bör utformas med inlevelse och omsorg och betydelsen av deras gestaltning bör framhävas. Landets kommuner bör uppmuntras att anta strategier eller lokala handlingsprogram för att stärka kvalitetsaspekter och miljökvaliteter i den byggda miljön. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer väsentligen med regering- ens bedömning. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, däribland och , har framfört att förslaget till handlings- program haft tyngdpunkten på den bebyggda miljön på bekostnad av landskap och stadsmiljö i en bredare mening. framhåller att fokuseringen på stadsmiljö lämnar landskapsfrågorna utanför diskussio- nen. Flera remissinstanser, däribland ArkitektFörbundet och Hyresgäs- ternas riksförbund poängterar att en bred diskussion som involverar många parter i utvecklingen av den offentliga miljön är nödvändig bl.a. för den demokratiska förankringen. De lokala handlingsprogrammen tillstyrks av , , , , allmännyttiga bostadsföretag, kommun samt . Behovet av stadsarkitektkompetens i kommunerna betonas särskilt av , och . Skälen för regeringens bedömning: Den offentliga miljön har vi alla tillgång till och utformningen av den har avgörande betydelse för vår trygghet, trivsel och sociala gemenskap. Betydelsefull är inte minst den samlade stads- och landskapsbild som omger oss och påtagligt gestaltar värdet av vår miljö. Den ger oss också, när den fungerar väl, konstnärliga och kulturella upplevelser. Omsorgen om den offentliga miljön i alla dess historiska och estetiska dimensioner måste bl. a. mot bakgrund av de anförda skälen prioriteras. Den svenska synen på allemansrätten leder vidare till att utformningen av den offentliga miljön, dess tillgänglighet och möjlighet att ge rika upplevelser, måste ses som en prioriterad fråga. Till det som bör utvecklas i de fortsatta diskussionerna kring det offentliga rummet hör frågor som sträcker sig från parker och landskap, stadsmiljöer och bymiljöer, till småskaliga trafikmiljöer, parkeringshus, bensinstationer, broar, belysning, vägskyltar och avfallsstationer. Alltför ofta har sådana anläggningar utformats utan hänsyn till sin inverkan på stads- och landskapsbilden. Här har, vid sida av kommunerna, statliga myndigheter med samhällsplanerande uppgifter ett stort ansvar. Inte minst gäller det och i fråga om trafikanläggningar- nas inverkan på stads- och landskapsmiljön. Stora delar av det offentliga rummets gestaltning påverkas av regler, myndigheter och offentligt ägda verksamheter. Dessa verksamheter har emellertid ofta sina bestämda mål och standardregler som sällan inne- fattar omsorgen om den offentliga miljön i sin helhet. Utöver de offent- liga myndigheterna påverkar flera andra parter, såsom markägare, fastig- hetsägare och affärsidkare, också det offentliga rummet genom sina olika aktiviteter. Gestaltningen av det offentliga rummet utmärks därför alltför ofta av splittring och okoordinerade insatser. Om frågan inte ges stor uppmärksamhet kan detta leda till att ingen tar ett helhetsansvar för miljön. Kommunernas roll Kommunerna har en nyckelroll när det gäller att verka för en god bygg- nadskultur och en god bebyggelsemiljö. Av detta följer att kvaliteten i deras eget byggande och förvaltningen av deras egna byggnader och anläggningar blir ett riktmärke för andras åtgärder i kommunen. Det är också kommunerna som för det mesta får betala kostnaderna för effekten av destruktiva miljöer. Kommunernas nyckelroll gör att det är av stor vikt att de tar initiativ till de kvalitetshöjande åtgärder som behövs. Det finns kommuner som på olika sätt tagit initiativ till sådana kvali- tetshöjande insatser av mer övergripande slag. Exempelvis genom att arbeta med lokala handlingsprogram för hela eller delar av kommunen. Arbetet kan ske i skiftande former: ofta knyts det till kommunernas fysiska planering enligt , men sker ibland även i mer fristående former. Initiativ till olika typer av samverkan som involverar fastighetsägare och näringslivet, förekommer också. Regionalt har kom- muner samverkat i syfte att beskriva regionens kvaliteter till grund för lokalt arbete. Vidare sker på flera länsstyrelser och myndigheter ett arbete till stöd för kommunerna i frågor som rör till exempel regionens utvecklingsmöjligheter från ett miljöperspektiv.