prop · GL031D9 · 1998-01-01 00:00:00 — Det finns dock vissa grupper, bl.a. vissa funktionshindrade och långvarigt sjuka, som har sämre tandhälsa och sämre förutsättningar än andra grupper att vidmakthålla en god tandhälsa. En majoritet av patienterna har låga tandvårdskostnader. Ett fåtal patienter, dock olika patienter , svarar för en stor andel av behandlingskostnaderna. Kostnaderna skulle kunna vara lägre om de mest effektiva diagnos- och behandlingsmetoderna användes och om tandhygienisternas kompetens bättre togs tillvara. Nuvarande ersättningssystem ger inte heller incitament att bedriva en så resurssnål vård som möjligt. Pågående arbete Regeringen har tidigare låtit utreda hur vuxna som till följd av sjukdom eller funktionshinder har särskilda tandvårdsbehov skulle kunna få ett bättre ekonomiskt stöd. Förslagen har presenterats i rapporten i omvandling (Ds 1997:16). Rapporten har remissbehandlats. Remissinstanserna är övervägande positiva till förslagen i rapporten. Regeringen har, för att ge även övriga vuxna ett ekonomiskt stöd, tillkallat en särskild utredare (dir. 1997:86). Ersättningssystemet skall enligt utredningsdirektiven ges en tandhälsoinriktad utformning. Utredningsarbetet skall vara avslutat . har till inkommit med utredningsrapporten uppgifter och kompetens. Utredningen föreslår att det endast skall finnas två personalkategorier legitimerade tandläkare och legitimerade tandhygienister som behandlar patienter. Utredningen föreslår en viss utvidgning av arbetsuppgifterna för tandhygienister i förhållande till nuvarande kompetensområde, bl.a. en satsning på folkhälsoarbete, omvårdnadsaspekter och uppföljning och utvärdering av tandvårdsverksamheten. Utredningen anser att tandhygienistutbildningen bör vara treårig. Regeringen avser att senare återkomma till med de förslag som kan föranleda. 4.2.9 Vissa etiska frågor Konventionen om bioetik konvention om bioetik syftar till att ge skydd för den enskilde i samband med forskning och medicinsk behandling. Konventionen öppnades för undertecknande . tillhör det 20-tal länder som undertecknade konventionen. Avsikten är att senare ratificera konventionen. Konventionen innehåller bl.a. bestämmelser om informerat samtycke vid forskning och medicinsk behandling samt särskilda bestämmelser för individer som inte kan lämna eget samtycke. I konventionen finns också ett förbud mot diskriminering på grundval av arvsanlag samt bestämmelser om att predikativa genetiska tester bara får utnyttjas för hälso- och sjukvårdsändamål och hithörande forskning. Enligt konventionen skall nationell lagstiftning som tillåter forskning på befruktade ägg innehålla skydd av det befruktade ägget. Framställning av befruktade ägg enbart för forskningsändamål är förbjuden. Genetisk integritet I departementspromemorian (Ds 1996:13) Genetisk integritet föreslås att det vid ansökan om försäkring, i samband med anställning etc. skall vara förbjudet att efterfråga eller använda genetisk information eller resultatet av genetisk undersökning som hänför sig till en enskild person. Rapporten har remissbehandlats och en proposition planeras att lämnas till . Steriliseringar Regeringen beslutade att en särskild utredare skall tillkallas för att allsidigt belysa bakgrunden till och tillämpningen av den steriliseringslagstiftning som gällde fram till dess att den nuvarande steriliseringslagen trädde 1976. Av direktiven framgår att det är angeläget att de som steriliserades mot sin vilja eller på någon annans initiativ får en gottgörelse av samhället. Denna fråga skall behandlas med förtur medan uppdraget i sin helhet skall vara slutfört . 4.2.10 Vissa myndighetsfrågor Regeringens bedömning är att samtliga myndigheter på ett tillfredsställande sätt har uppfyllt de mål som satts upp för verksamheterna. Arbetsbelastningen har varit hög inte minst till följd av det omfattande förändringsarbete som bedrivs i kommuner och landsting som resurssituationen varit ansträngd för myndigheterna. Flera myndigheter främst , och har fått utökade uppgifter till följd av EU-medlemsskapet. De möjligheter som IT ger utnyttjas i allt högre utsträckning för att sprida information och kunskapssammanställningar. 4.3 Anslag A 1. Utgifts - progno s 15 Förslag 1 550 000 1999 Beräkna t 1 578 000 2000 Beräkna t 1 607 000 Beloppen anges i tusental kr Området sjukvårdsförmåner omfattar t.o.m. till övervägande delen sjukförsäkringens kostnader för läkemedelsförmånen, inkl. förbrukningsartiklar vid inkontinens samt vuxentandvård (tandvårdsförsäkring- en). Vidare omfattas finansieringen av , kostnaderna för sjukvårdsförmåner i vissa internationella förhållanden samt kostnaderna för viss sjukhusvård. Dessutom har anslaget tillförts de avgifter som tas ut av pensionärer vid sjukhusvård i form av avdrag på utbetalda allmänna pensioner. Under anslaget Sjukvårdsförmåner m.m. beräknar regeringen utgifter för två ändamål ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m., samt tandvårdsförsäkringen. De faktiska och beräknade utgifterna i för dessa ändamål åren 1996 2000 framgår av ovanstående tabell. Utgifterna för under anslaget visar i förhållande till budgeterat belopp på ett betydande överskridande som en följd av att utgifterna för läkemedelsförmånen blev betydligt högre än beräknat. De utgiftsstyrande faktorerna för den förmånen är som tidigare nämnts en viss prisutveckling, en ökad läkemedelsvolym samt en fortsatt utveckling mot allt dyrare läkemedel. Den ökande volymen läkemedel beror på den demografiska utvecklingen och att en allt större del av läkemedelsförskrivningen sker i öppenvård. En ökning av antalet frikort har också skett vilket lett till ett större antal avgiftsbefriade läkemedelsinköp . infördes ett nytt förmånssystem för läkemedel vilket synes ha haft avsedd effekt i fråga om att begränsa kostnadsutvecklingen för läkemedelsförmånen. omfattas inte längre receptfria läkemedel med vissa undantag av läkemedelsförmånen. Åtgärderna förväntas leda till ett underskridande för . Med anledning av tidigare beslut om överförande av kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen och förbrukningsartiklar vid inkontinens till landstingen och vad gäller inkontinensartiklar även kommunerna har företrädare för staten med och träffat överenskommelser om de närmare ekonomiska villkoren för överförandet. Regeringen kommer att godkänna överenskommelserna. Som en följd av överenskommelsen med skall frånräknas anslagsposten för läkemedelsförmånen för och beloppet i stället tillföras anslaget Bidrag till hälso- och sjukvård under detta utgiftsområde genom tilläggsbudget. Orsaken härtill är att landstingen trots att förmånen med kostnadsfria UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR ANSLAGET MILJONER KRONOR ÄNDAMÅL 1996 1997 1998 1999 2000 Ersättning till sjukvårdshuvudmännen 328 292 150 150 150 Läkemedelsförmåner 13 517 13 500 Tandvårdsförsäkring 2 497 1 823 1 400 1 428 1 457 Totalt 15 686 15 läkemedel är avskaffad fortsatt att tillhandahålla vissa patienter som saknar sjukdomsinsikt läkemedel kostnadsfritt. Denna åtgärd har vidtagits med anledning av att bristande medicinering för denna kategori patienter kan innebära fara för deras eller andras liv och hälsa. trädde en reviderad och förenklad tandvårdstaxa i kraft som utgiftsramen för tandvårdsförsäkringen sänktes med 350 miljoner till räknat på helår. Detta ledde under slutet av till en tillfälligt ökad efterfrågan på tandvård vilket också i någon mån påverkade utgifterna. bedöms de förväntade utgifterna i stort sett motsvara vad som budgeterats för tandvårdsförsäkringen. För ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. beräknas däremot ett överskridande uppkomma för . Orsaken härtill är lägre avgiftsintäkter än vad som tidigare beräknats vid sjukhusvård för pensionärer samt obalans i betalningsströmmarna vad gäller kostnaderna för vissa sjukvårdsförmåner i internationella förhållanden, dvs. i princip kostnaderna för dessa förmåner till följd av och EU- medlemsskapet. uppkommer ett överskott beroende på att avgiftsintäkterna för pensionärernas sjukhusvård i form av avdrag på deras allmänna pensioner tillförts anslaget. kommer emellertid sjukvårdshuvudmännen under förutsättning av beslut att överta administrationen av dessa avgifter från socialförsäkringsadministrationen. Omläggningen innebär att huvudmännen själva debiterar och uppbär dessa avgifter och att några pensionsavdrag inte längre tillförs anslaget. Genom denna förändring minskas det generella statsbidraget till landstingen med . Regeringens överväganden Resultatinformation Ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Enligt gällande ordning regleras inte bara sjukförsäkringens utgifter, utan även dess intäkter för sjukvårdsförmåner, i internationella förhållanden - föranledda av i huvudsak och EU- medlemsskapet gentemot annat land slutgiltigt först efter det att de uppkommit. Det har därför varit svårt att beräkna den årliga storleken av dessa. Det har numera framkommit sådana uppgifter från som gör det nödvändigt att öka utgifterna för dessa internationella vårdförmåner med ca 50 miljoner till för för att möta de krav på ersättning som kan förväntas . Det kommer dock även att vara förenat med stora svårigheter att förutse hur stora kraven är från landstingen och från medlemsländerna samt när kraven inkommer och regleras. Det är också svårt att beräkna storleken av fordringar på dessa länder och när dessa kommer att regleras eftersom eftersläpningarna i båda riktningarna är betydande. bedöms utgifterna vara på samma nivå som för . Frågan om verksamhetsinriktning, organisation och finansiering är alltjämt föremål för översyn och någon ändring i nuvarande förhållanden beräknas inte ske som tidigare planerats. Till följd härav beräknas även finansieras genom medel från sjukförsäkringen och storleken på dessa som fastställs vid de s.k. Dagmaröverläggningarna har vid anslagsberäkningen antagits bli oförändrad, dvs. Läkemedelsförmånen Resultatinformationen vad avser läkemedelsförmånen redovisas under anslaget A 2. Bidrag för läkemedelsförmånen. Tandvårdsförsäkringen I regeringens vårpropositionen för aviserades att den tidigare planerade besparingen inom tandvårdsförsäkringen på 900 miljoner inte skulle fullföljas och att en utgiftsram på skall gälla för tandvårdsförsäkringen. Regeringen redovisade dessutom sina planer på att senare förelägga förslag om en förändrad tandvårdsförsäkring som kan träda i kraft . Tandvårdsförsäkringen avses härigenom få en ändrad inriktning. Det gäller dels att med utgångspunkt i rapporten i omvandling (Ds 1997:16) införa ett bättre ekonomiskt stöd till personer som till följd av sjukdom eller funktionshinder har särskilda tandvårdsbehov, dels ge övriga vuxna patienter ett ekonomiskt stöd med en mer tandhälsoinriktad utformning än det nuvarande. Regeringen har mot den bakgrunden beslutat om direktiv (Dir. 1997:86) och tillkallat en särskild utredare med uppgift att före utgången av året lämna förslag om en ny inriktning på tandvårdsförsäkringen . Avsikten är att därefter förelägga en proposition som kan behandlas . Ovanstående innebär att det nuvarande ersättningssystemet för vuxentandvård kommer att gälla även . För att åstadkomma detta med en lägre utgiftsram än har vårproposition aviserats att subventionerna måste reduceras något och regeringen har i enlighet med vad som angavs i propositionen beslutat om en höjning av självrisken fr.o.m. . Slutsatser Genom att kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen och förbrukningsartiklarna vid inkontinens överförs från staten genom den allmänna sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen och vad gäller inkontinensartiklarna också till kommunerna och ett särskilt bidrag införs för läkemedelsförmånen reduceras anslaget Sjukvårdsförmåner m.m. i motsvarande mån. Anslaget påverkas också av ett genomförande av regeringens förslag att till sjukvårdshuvudmännen föra över administrationen av avgiftssystemet vid sjukhusvård för pensionärer. Härigenom bortfaller de avgiftsintäker i form av avdrag på utbetalda pensioner som tillförts anslaget. Genom att huvudmännen nu föreslås få debitera och uppbära dessa avgifter, som för år beräknats till sammanlagt inklusive ersättning för administrativa kostnader, bortfaller den kompensation som lämnats till huvudmännen genom att det generella statsbidraget till landstingen reducerats med samma belopp. I sin tur innebär detta att anslaget Sjukvårdsförmåner m.m. tillförs detta belopp i stället för de uteblivna avgiftsintäkterna. Systemändringen förutsätter ändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring. för tandvårdsförsäkringen behöver i enlighet med regeringens ändrade ställningstagande till den tidigare planerade besparingen ökas till för . har beloppet räknats upp enbart med hänsyn till den förväntade allmänna kostnadsutvecklingen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget Sjukvårdsförmåner m.m. för . beräknas anslaget till 1 578 000 000 respektive 1 . Förslag till vissa regeländringar Administrationen av pensionärernas avgifter vid sjukhusvård Regeringens förslag: Administrationen av systemet med avgifter för pensionärer vid sjukhusvård skall överföras från försäkringskassorna och till sjukvårdshuvudmännen . Skälen för regeringens förslag: Frågan om ett överförande av administrationen av sjukhusvårdsavgifter för pensionärer från socialförsäkringsadministrationen till sjukvårdshuvudmännen har varit föremål för överväganden , då huvudmännen på motsvarande sätt övertog debitering och uppbörd av avgifter i sluten vård för patienter som inte uppbär hel ålders- eller förtidspension, dvs. i princip förvärvsarbetande. Företrädare för och träffade en överenskommelse om ett överförande av administrationen av avgifter för pensionärer vid sjukhusvård . Överenskommelsen har godkänts av regeringen och . Genom den nu träffade överenskommelsen avses samtliga patienter i ett landsting bli omfattade av ett och samma avgiftssystem för sluten vård. Den gällande ordningen med två olika avgiftssystem har i enskilda fall lett till mindre skillnader i avgifter mellan pensionärer och förvärvsarbetande vid jämförbara inkomster. Enligt regeringens uppfattning finns det inte några bärande motiv för att pensionärer och förvärvsarbetande skall ha separata avgiftssystem vid sjukhusvård. En övergång till ett avgiftssystem administrerat av sjukvårdshuvudmännen har därför ansetts angelägen från regeringens sida. Den träffade överenskommelsen innebär att varje sjukvårdshuvudman beslutar om principerna i fråga om underlag för avgiftsdebiteringen och fastställer avgiftsnivåer i olika inkomstintervall samt om vilka regler för nedsättning av avgift som skall tillämpas. För pensionärer yngre än skall även fortsättningsvis enligt överenskommelsen halv avgift tas ut av varje vårdtillfälle. Vidare gäller att högsta avgiftsbelopp som får tas ut är per vårddag. Detta belopp gäller tills vidare så länge parterna inte kommit överens om annat. Omläggningen innebär att nuvarande avgiftsregler för pensionärer skall gälla för sjukhusvård lämnad t.o.m. december månad 1997 med åtföljande avdrag på utgående allmänna pensioner . För sjukhusvård som lämnas pensionärer fr.o.m. debiterar och uppbär således sjukvårdshuvudmännen dessa avgifter enligt den nya ordningen. Det innebär att pensionärer som vårdas på sjukhus kommer att få avdrag för sjukhusvård på sina pensioner respektive februari. Vårdas de dessutom på sjukhus kan sjukvårdshuvudmannen komma att debitera dem för vården dessa månader. Förändringen förutsätter ändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bidrag för läkemedelsförmånen 1998 Förslag 13 491 000 1 NYTT ANSLAG 1999 Beräkna t 14 557 000 Beloppen anges i tusental kr Från detta nya anslag utbetalas statsbidrag till sjukvårdshuvudmännen till följd av att de övertar kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen från den allmänna sjukförsäkringen . belastar även utbetalningar avseende kostnaderna för läkemedelsförmånen och inkontinensartiklar detta anslag. Dessa utbetalningar skall göras av till , medan ersättningen för läkemedelsförmånen därefter skall utbetalas av till landstingen . När det gäller ersättningen för förbrukningsartiklar vid inkontinens lämnas denna via de generella bidragen till landsting och kommuner under utgiftsområde 25. Regeringens överväganden Kostnaderna för läkemedelsförmånen har sjunkit med jämfört med föregående år. De viktigaste orsakerna härtill är effekterna av det nya subventionssystemet för läkemedelsförmånen och den hamstring av läkemedel som skedde . Mycket talar dock för att det är de nya subventionsreglerna som i första hand bidragit till denna för kostnaderna gynnsamma utveckling. Förutom en minskad volym sålda läkemedel kan också en övergång till något billigare läkemedel märkas. Detta innebär att för beräknas, trots de höga utgifterna i början av budgetåret till följd av eftersläpande betalningar avseende , ett underskridande för ändamålet läkemedel under anslaget A 1. Sjukvårdsförmåner m.m. på ca . Vid beräkningen av anslaget för har utgifterna 1996 varit utgångspunkten. Hänsyn har tagits till den hamstring av läkemedel som inträffade i slutet av det året inför införandet av det nya förmånssystemet och den beräknade besparingseffekten av införandet av detta. Vidare har förväntad pris- och volymutveckling beaktats samt tillkomsten av nya och dyrare läkemedel t.o.m. . De mest osäkra faktorerna i denna bedömning är den stora hamstringen och effekterna av det nya förmånssystemet. Den hittillsvarande kostnadsutvecklingen för visar emellertid på en gynnsammare kostnadsutveckling än vad som tidigare beräknats. De närmare ekonomiska villkoren för detta har som tidigare nämnts redovisats reglerats i en överenskommelse som staten och träffade . Överenskommelsen innebär att staten via detta anslag lämnar ersättning till sjukvårdshuvudmännen för läkemedelsförmånen med ett fast månatligt belopp som utbetalas första gången . För att tydliggöra omfattningen på de samlade utgifterna för läkemedelsförmånen kommer även kostnaderna för läkemedelsförmånen avseende vilka utgiftsmässigt regleras att täckas av anslaget för . Dessutom har en separat överenskommelse träffats med och om den ekonomiska regleringen av överförandet av kostnadsansvaret för förbrukningsartiklar vid inkontinens. Enligt sistnämnda överenskommelse ingår kostnaderna för dessa i de generella statsbidragen till landsting respektive kommuner . Under detta nya anslag beräknas därför endast de kostnader som uppkommit och för vilka betalning sker . Ett underskridande av de beräknade kostnaderna 1997 kommer även att få betydelse för utgifterna för vad avser detta anslag av följande skäl. Den nu träffade överenskommelsen bygger på den principöverenskommelse som staten och träffade om finansieringsprincipens tillämpning m.m. i samband med landstingens övertagande av kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen . Enligt denna skall ett system för vinst- och förlustdelning finnas för vad gäller avvikelsen mellan de beräknade och faktiska kostnaderna för läkemedelsförmånen, exklusive förbrukningsartiklar vid inkontinens och speciallivsmedel. Detta system innebär att det belopp varmed de faktiska kostnaderna underskrider de beräknade kostnaderna för läkemedelsförmånen för delas mellan staten och landstingen i proportionerna till staten och till landstingen. På motvarande delas ett eventuellt kostnadsöverskridande så att staten svarar för och landstingen för av överskridandet. Landstingens ekonomiska åtaganden begränsas dock till att omfatta högst . Regleringen av vinst eller förlust skall genomföras . Med hänsyn till den för gynnsamma kostnadsutvecklingen för läkemedelsförmånen bedöms ett betydande underskridande uppkomma vad gäller kostnaderna för . Det innebär att det belopp som till följd härav kommer att tillfalla landstingen skall utbetalas från detta anslag senast vid utgången av och därvid fördelas mellan huvudmännen efter antalet invånare. Enligt den nu träffade överenskommelsen skall systemet med vinst- och förlustdelning gälla även . gäller samma regler som med undantag för att ett kostnadsunderskridande delas lika mellan parterna. Vid beräkningen av anslagsbeloppet för har utgångspunkten varit belopp, varefter hänsyn tagits till förväntad pris- och volymutveckling samt fortsatt tillkomst av nya och dyrare läkemedel. har endast förväntad prisutveckling kunnat tas i beaktande. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 13 anvisas under anslaget Bidrag för läkemedelsförmånen för . beräknas anslaget till 14 respektive 14 A 3. Bidrag till hälso- och sjukvård 906 150 1998 Förslag 939 424 1999 Beräknat 967 606 2000 Beräknat 975 416 Beloppen anges i tusental kr 2. Avser tidigare reservationsanslaget 1995/96/5/C9 Allmänt Bidrag till hälso- och sjukvård Från anslaget utbetalas statsbidrag till sjukvårdshuvudmännen i enlighet med de årliga överenskommelser som träffas mellan staten och om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen. Bidragets användningsområden m.m. finns angivna i förordningen (1984:908) om vissa statsbidrag och försäkringsersättningar för sjukvård m.m. som har setts över. Vidare betalas från anslaget ersättningar för vissa kostnader och förluster som uppkommit på grund av myndighetsingripanden för att förhindra smittsam sjuk- dom. Vissa kostnader enligt smittskyddsförordningen betalas också från detta anslag, liksom även kostnader för patientförsäkring och vissa skadeersättningar. Vidare utgår medel för landstingens administration av ersättningar till privata vårdgivare. En jämförelse mellan anslag och utfall för /96 (18 mån) visar att utfallet översteg anslaget med , vilket berodde på vissa fördröjningar vad gäller sjukvårdshuvudmännens ansökningar av de medel som anslagits för rehabilitering av äldre och funktionshindrade under /95. Enligt regleringsbrevet /96 fick icke förbrukade medel, , från det tidigare budgetåret användas /96. godkände regeringen den överenskommelse avseende statsbidragen till sjukvårdshuvudmännen som tidigare hade träffats mellan företrädare för staten och sjukvårdshuvudmännen. Regeringen beslutade att överlämna en skrivelse (1996/97:66) med redogörelse för en överenskommelse om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för till . Ramen för det totala belopp som omfattas av överenskommelsen uppgår för till varav utgår från detta anslag och från sjukförsäkringen. Till detta kommer under detta anslag avseende den särskilda överenskommelsen om ersättning till sjukvårdshuvudmännen för administration av ersättningar till privata läkare och sjukgymnaster . På tilläggsbudget föreslås att överförs till detta anslag från anslaget A 1. Sjukvårdsförmåner m.m. för att kompensera landstingen för vissa ökade kostnader avseende läkemedel. Regeringens övervägande Resultatinformation I regeringens skrivelse till (1996/97:66) med redogörelse för en överenskommelse om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. för redovisas vissa erfarenheter av de tidigare överenskommelserna. Bl.a. konstateras att vårdgarantin i sin ursprungliga utformning med fokusering på ett begränsat antal diagnoser har spelat ut sin roll. I den nya vårdgaranti som utgör en del av överenskommelsen är målsättningen att öka tillgängligheten för alla patienter. Överenskommelsen innebär att medlen i än högre grad än tidigare skall användas för att stimulera ett utvecklings- och förnyelsearbete där patientens möjlighet till ökad delaktighet betonas. Inriktningen är att stödja en kunskapsbaserad sjukvård och särskilda medel för detta har avsatts såväl på nationell som på regional nivå. Andra prioriterade områden var verksamhetsutveckling och informationsförsörjning. Inom Kommittén (S 1992:04) om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) pågår arbetet med kommitténs slutbetänkande vilket bland annat kommer att behandla statlig styrning. Enligt vad regeringen har erfarit har en särskild studie gjorts av de s.k. Dagmar-ersättningarna vilken bl.a. kommer att bilda bakgrund för kommitténs ställningstagande.