prop · GL0360 · 1998-01-01 00:00:00 — Varje köttleverans skall salmonellakontrolleras innan den lämnar produktionsanläggningen och åtföljas av ett veterinärintyg utfärdat av en officiell veterinär som utvisar att partiet är salmonellafritt. Undantag från kravet på salmonellaundersökning gäller om köttet skall ingå i en köttprodukt som värmebehandlas på en nivå som dödar salmonellabakterierna. Enligt artikel 4 i rådets beslut 95/411/EG skall rapportera om kontrollprogrammen och erfarenheterna av tillämpningen av salmonellagarantierna. För att kunna göra detta har genomfört en kartläggning av den praktiska tillämpningen av regelverket för kött från annat EU-land . Projektet har genomförts på ett icke-diskriminerande vis på importerade partier av färskt kött av fjäderfä, nötkreatur och svin. Inga kostnader för kontroll, provtagning och analys av partierna inom ramarna för detta projekt har drabbat importörer. visade att salmonellagarantierna inte fungerar tillfredsställande vid införsel från vissa länder och av vissa produkter. Den svenska jordbruksministern tog upp detta problem vid ministerrådsmötet den 22 för att försäkra sig om att medlemsländerna är medvetna om salmonellagarantierna och hur allvarligt ser på att garantierna upprätthålls. Kommissionens företrädare förklarade att kommissionen skall granska frågan och ta kontakt med de medlemsstater som inte uppfyller sina åtaganden. Antalet personer som smittats av salmonella i har emellertid inte ökat efter inträdet i EU. 20 Fiske Den gemensamma fiskeripolitiken är en fullt utvecklad gemenskapspolitik som innebär för medlemsländerna gemensamma bestämmelser som omfattar fiskerinäringens alla aspekter, från havet till konsumenten. När den gemensamma fiskeripolitiken hade tillämpats underkastades den en fullständig omprövning, något som även medförde betydande anpassningar. Nya riktlinjer utarbetades och nya instrument infördes på förvaltningens område och för stödet till fiskerisektorn. En ny omfattande kartläggning av den gemensamma fiskeripolitiken har påbörjats inför den revidering som senast måste beslutas . 20.1 Externa resurser Fisket av atlanto-skandisk sill i Nordostatlanten kunde parterna inom Nordostatlantiska nå en överenskommelse om en total tillåten fångstmängd och fördelning av den atlanto-skandiska sillen på nationellt och internationellt vatten i Nordostatlanten. Fångstmängden uppgick totalt till , varav EU:s kvot uppgick till . Nordsjösamarbetet hölls inom ramen för Nordsjösamarbetet en ministerkonferens med fiske- och miljöministrar. Konferensen behandlade frågan om ett förbättrat internationellt samarbete i inom fiske- och miljösektorerna. Vid konferensen antogs en politisk deklaration, Bergendeklarationen, som behandlar frågan om hur försiktighetsprincipen bör tillämpas i fiskeripolitiken i syfte att skapa ett mer långsiktigt och ekologiskt hållbart fiske. Deklarationen innebär en förstärkt integrering mellan miljö- och fiskeriförvaltning genom att verka för att ekosystemens övergripande natur och biologiska mångfald bevaras samt att hänsyn tas till behov av skydd för akvatiska arter och deras miljöer. Internationell aktionsplan för förvaltning av naturlaxen i På bl.a. svenskt initiativ inom EU antog för vid ett extra möte en långsiktig plan för att bl.a. bevara de genetiskt unika vilda laxstammarna i . I planen anges bl.a. att skall av den potentiella produktionen av vild lax vara återuppbyggd. Utslagning av vilda bestånd skall förhindras. Vidare skall vilda bestånd återskapas i nuvarande och potentiella naturlaxälvar. skall ett så stort fiske som möjligt tillåtas, men fisket bör inriktas mot den odlade laxen. Bilaterala fiskeavtal EU har fiskeavtal med 26 länder, främst med flera men även med de baltiska länderna, och . Allt skarpare kritik har riktats mot EU:s fiskeavtal främst vad gäller den avtalstyp där gemenskapen kontant betalar fiskerättigheter i avtalspartens vatten. Kritiken har avsett bl.a. de ökande utgifterna från EU-budgeten för i stort sett oförändrad mängd fiskerättigheter, avtalens bristande förenlighet med hållbart fiske och nya övergripande internationella överenskommelser samt avtalens brist på samstämmighet med bl.a. biståndspolitiken. Mot denna bakgrund har ministerrådet (fiske) uppdragit åt kommissionen att göra en översyn av avtalen och lägga fram förslag till politiska och finansiella riktlinjer för avtalen. 20.2 Interna resurser Tekniska regleringar av fisket Beslut har tagits om ett nytt mycket omfattande tekniskt åtgärdspaket för att bevara fiskeresurserna. Syftet är att minska fångsterna av ungfisk, förbättra selektiviteten i fiskeredskapen samt begränsa fiskeaktiviteten i vissa områden under vissa tider. Frågor som för svenskt vidkommande är viktiga, bl.a. frågan om fortsatt användning av sorteringsmaskiner ombord på fiskefartygen, har lösts på ett tillfredsställande sätt. Kontrollbestämmelser Slutligt beslut att införa satellitövervakning av gemenskapens fiskefartyg togs . I samband med att ett politiskt beslut togs i frågan vid rådsmötet satte sig bland andra emot att systemet skulle införas, bl.a. därför att kostnaderna inte ansågs motsvara nyttan med systemet. 20.3 Marknadsfrågor Autonoma tullkvoter Beslut har tagits om autonoma tullkvoter för vissa fiskprodukter för och första delen av . Kvoterna innebär att en viss mängd råvara för beredning får importeras till nedsatt tullsats. Härigenom försöker man tillgodose fiskberedningsindustrins behov av jämn tillgång till råvara och dess konkurrenskraft, som balansen upprätthålls vad avser EU-fiskarnas avsättning inom EU. Resultatet blev tillfredsställande för den svenska fiskerinäringen. 20.4 Strukturfrågor Fleråriga utvecklingsprogram för fiskeflottan (FUP IV) De fleråriga utvecklingsprogrammen används av EU som ett instrument för att begränsa och omstrukturera den gemensamma fiskeflottan och därigenom få den att stå i bättre balans med fiskeresurserna. Till och med pågick det tredje programmet (FUP III) för detta ändamål. Vid rådsmötet kunde fiskeriministrarna inte nå ett beslut om FUP IV för gemenskapens fiskeflotta för perioden till . Efter omfattande diskussioner kunde dock beslut tas vid rådsmötet (fiske) . Härefter vidtog bilaterala överläggningar med kommissionen för att utforma nationella program. lyckades därvid få igenom önskemålet att tillämpa aktivitetsreduktion i stället för kapacitetsreduktion för torskfiskeflottan i , som är viktig för det svenska fisket. Även i övrigt blev resultatet beträffande det svenska nationella programmet tillfredsställande. 21 Regional- och strukturpolitik Den gemensamma regional- och strukturpolitiken är det viktigaste instrumentet för att minska obalanserna och skillnaderna i ekonomisk utveckling mellan regionerna i EU och på så sätt skapa en högre grad av social och ekonomisk sammanhållning inom unionen. Dessutom är minskade regionala skillnader en nödvändighet om alla regioner inom unionen till fullo skall kunna dra nytta av den inre marknaden och andra tillväxt-inriktade åtgärder, som tillsammans med bl.a. den tekniska utvecklingen verkar i centraliserande riktning. EU:s regional- och strukturpolitik kanaliseras via fyra strukturfonder: regionalfonden, socialfonden, jordbruksfonden samt fiskefonden. Av medlen från dessa fonder avsätts till sex olika mål för re- gional- och strukturpolitiken. Målen innefattar kriterier för när EU:s regional- och strukturpolitik kan komma i fråga. Av de sju målen är alla utom mål 1 aktuella för del. Vidare avsätts av medlen till ett antal gemenskapsinitiativ, samt till s.k. pilotprojekt. 1999 kommer att sammanlagt ta emot cirka 1,4 miljarder ecu () från strukturfonderna. Ett villkor för att medel från fonderna skall betalas ut är att de kompletteras med svenska offentliga medel samt i vissa fall privata medel. Insatserna sker inom ramen för särskilda program som i flertalet fall utarbetas i samarbete mellan lokala, regionala och nationella myndigheter och som fastställs i förhandlingar mellan kommissionen och den . 21.1 Målområden 21.1.1 De beslutande instanserna För målen 2, 5b och 6 gäller att regionala beslutsgrupper, med status som egna myndigheter, fattar beslut om EU-medel till enskilda projekt. För beslut inom mål 3 har regionala partnerskap inrättats för att bistå länsarbetsnämnderna. Beslut om projekt inom mål 4 fattas av för utbildning och kompetensutveckling i samverkan med regionala partnerskap. Särskilda övervakningskommittéer, en för varje program, har inrättats med uppgift att ge riktlinjer för, följa upp och utvärdera hur programmen genomförs. är kommittésekretariat för mål 2 och mål 6, för mål 3, Svenska EU- programkontoret för utbildning och kompetensutveckling för mål 4, och för vissa åtgärder inom mål 5a samt för mål 5b. I kommittéerna ingår bl.a. företrädare för departement, myndigheter, regionala organ, arbetsmarknadens parter samt kommissionen. 21.1.2 Mål 2 Omvandling av regioner med industriell tillbakagång Mål 2 syftar till omvandling av regioner som har påverkats av industriell tillbakagång. I har fem mål 2-områden avgränsats: , Ångermanlandskusten, Bergslagen, och delar av . Mål 2-områdena får 160 miljoner ecu () från strukturfonderna 1999. Till detta kommer svensk offentlig medfinansiering som uppgår till 352,5 miljoner ecu () samt privata medel. har övervakningskommittéerna för vart och ett av de fem områdena hållit två möten. Vid det senaste sammanträdet i respektive region redovisades rapporter om läget efter halva programperioden. Utvärderarna har granskat programmen, genomförandet och resultaten samt lämnat rekommendationer till förändringar av programmen till övervakningskommittéerna. Respektive region har lämnat förslag till ändringar av programdokumentet i syfte att underlätta det fortsatta genomförandet. Övervakningskommittéerna beslutade bland annat att höja EU:s andel av den offentliga finansieringen i programmen, fördela indexeringsmedel samt överföra medel mellan åtgärder. Dessutom beslutades att föreslå kommissionen att godkänna regionalt utvecklingsstöd som offentlig medfinansiering till EU-medel. hade beslutsgrupperna godkänt projekt för av EU-medlen för programperioden. Besluten om fördelning av de offentliga medlen i de fem mål 2-områdena fördelar sig enligt följande: Mål 2-område Ramar och beslut om offentlig medelsfördelning Offentliga ramar i milj. kr Offentliga beslut i milj. kr Varav EU- medel i milj. kr 115 Ångermanlands- kusten 403 210 77 Bergslagen 1 852 906 250 680 357 101 409 169 61 Totalt 4 356 2 039 604 Stöd har lämnats till ett stort antal projekt med inriktning på små och medelstora företag. Projekten syftar bl.a. till att stimulera nyföretagande och marknadsutvidgning i företagen såväl nationellt som internationellt. Det finns även projekt som är inriktade på att öka kompetensen inom särskilda områden, t.ex. informationsteknik. Ett antal projekt är av samverkanskaraktär, där flera företag inleder samarbete om t.ex. produkt- och processutveckling. 21.1.3 Mål 3 Bekämpning av långtids- och ungdomsarbetslöshet Mål 3 syftar till att slussa in ungdomar på arbetsmarknaden, bekämpa långtidsarbetslöshet och integrera dem som riskerar att uteslutas från arbetsmarknaden. Till den senare gruppen räknas i programmet invandrare i de tre storstadsområdena samt arbetshandikappade. De svenska mål 3-insatserna är inriktade på kompetensutveckling, skapande av sysselsättning via datortek och aktivitetscentrum, vägledning och rådgivning, utveckling av små och medelstora företag samt hjälp till egen företagarverksamhet. Mål 3-programmet ligger väl i linje med den svenska s.k. arbetslinjen, där syftet är att engagera de arbetssökande i aktiva åtgärder som platsförmedling, rådgivning och utbildning för att de snabbt skall komma in på arbetsmarknaden. Satsningarna inom mål 3- programmet är av offensiv karaktär och överensstämmer väl med den aktiva arbetsmarknadspolitik som allmänt vill verka för inom EU. har för programperioden 1999 tilldelats 347 miljoner ecu från EU, eller ca . Till detta kommer nationell medfinansiering med 424 miljoner ecu, motsvarande ca . var totalt av medlen intecknade och 985 mål 3-projekt hade registrerats. Av dessa projekt har 842 haft sammanlagt drygt 72 000 deltagare. Antalet deltagare har ökat successivt då 27 600 deltagare fanns i mål 3-projekt, vilket motsvarade av dåvarande åtgärdsvolym. I en oberoende utvärdering av mål 3 som upphandlats av övervakningskommittén konstateras att prioriteringen av målgrupperna i programmet ligger fortsatt väl i linje med den nationella arbetsmarknadspolitiken. En väsentlig aspekt är att jämföra resultaten av mål 3-programmet och de ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Resultaten ligger i vissa fall bättre till i mål 3-programmet, i vissa fall sämre. Datainsamlingen som låg till grund för utvärderingen gjordes och det var då för tidigt att dra några långtgående slutsatser av dessa resultat. Utvärdering för resten av programperioden har upphandlats . Avsikten är att erfarenheterna av mål 3-projekten skall omsättas i reguljär arbetsmarknadspolitik. Arbete pågår därför för att ta fram de mest framgångsrika projekt som bedöms vara överförbara och för att sprida information om dem. 21.1.4 Mål 4 Kompetensutveckling av anställda Mål 4 syftar till att åstadkomma en tydligt ökad förändringsbenägenhet och kompetensutveckling hos företag och anställda. Målet är att få i gång en utveckling hos de anställda som går hand i hand med en utveckling av företaget och nya sätt att organisera arbetet. Målgruppen är anställda i företag med upp till 49 anställda, men i vissa fall upp till 250 anställda. har som enda medlemsstat fått utvidga målgruppen till anställda inom vård och omsorg i offentlig sektor. Av dem som omfattas av mål 4- insatserna skall hälften vara kvinnor. Mål 4 genomförs i två steg. Steg 1 omfattar en analys av de anställdas och företagets behov. En handlingsplan skall därefter upprättas. Steg 2 innebär att handlingsplanen genomförs. Det kan därvid handla om kompetensutveckling och organisationsutveckling genom interna insatser eller med stöd av studieförbund, utbildningsföretag eller offentliga utbildningsanordnare. Preliminära och definitiva beslut per om steg 1 omfattar närmare 14 000 företag. I dessa företag arbetar ca 136 000 kvinnor och ca 147 000 män. Mål 4 omfattar 99 totalt 613 miljoner ecu eller ca . och institutioner svarar för av medlen medan EU och svenska staten svarar för vardera. Av EU-medlen och den statliga medfinansieringen var intecknade per . har en oberoende utvärdering upphandlats av övervakningskommittén för programmet. Rapporten visar på det positiva mottagande som mål 4 har fått bland företag och institutioner. I rapporten påpekas att ansträngningar bör göras för att i än högre grad styra verksamheten mot de kvalitativa målen och de grupper som prioriteras i programdokumentet, nämligen korttidsutbildade och kvinnor. Mål 4 har resulterat i en mängd goda exempel på hur företags behov av organisationsförändring och av kompetensutveckling kan tillgodoses. Den lokala organisationen av arbetet med mål 4 för samman arbetsmarknadens parter och andra lokala aktörer. 21.1.5 Mål 5a Lantbrukets och fiskets omstrukturering och modernisering Mål 5a syftar till effektivare jord- och skogsbruk samt rationellare fiskenäring som miljö- och naturvärden bevaras. Strukturstöd till jordbruket Europeiska kommissionen avgav ett positivt beslut om investeringsstöd till företagare med jordbruks-, trädgårds- eller renskötselföretag. Stödet regleras i rådets förordning (EG) nr 1431/96 om investeringsstöd till företagare med jordbruks-, trädgårds- eller renskötselföretag. Tillämpningen av stödet har i praktiken påbörjats . Det har funnits ett mycket stort intresse av att komma i åtnjutande av stöd till investeringar som avser förädling eller saluföring av produkter från jordbruket eller skogsbruket (SFS 1995:1271). Vad gäller startstöd till yngre företagare med jordbruks-, trädgårds- eller renskötselföretag (SFS 1995:1195) är dock intresset något lägre än tidigare prognostiserat. har efterfrågan på kompensationsbidrag till mindre gynnade områden (SFS 1995:1174) varit större än beräknat i norra . I de södra stödområdena har emellertid ansökningarna varit i linje med tidigare prognoser. Strukturstöd till fisket Det har funnits ett mycket stort intresse för att utnyttja strukturstöd till investeringar inom fiskesektorn, särskilt vad avser åtgärder inom flottan och beredningsindustrin. Likaså har riktade insatser genomförts mot syd- och ostkusten för att förbättra möjligheterna att landa fisk längs dessa kuststräckor. 21.1.6 Mål 5b Utveckling av landsbygdsområden Mål 5b syftar till utveckling av landsbygdsområden. har fem mål 5b-områden: //, , Sydöstra , samt Skärgården (omfattar bebodda öar utan fast landförbindelse). Mål 5b omfattar 138 miljoner ecu () från strukturfonderna 1999. Till detta kommer svensk offentlig medfinansiering, som uppgår till 322 miljoner ecu (), samt privata medel. Övervakningskommittéerna har, i de flesta fall, haft två möten vardera . De frågor som behandlats har, förutom uppföljningen av programmen, varit den halvtidsutvärdering som har genomförts och de förändringar som motiverats av denna. Syftet är att underlätta det fortsatta genomförandet. Utvärderingarna av programmen har generellt pekat på att programmen är välbalanserade och svarar väl mot regionens behov. Dock anser de att målsättningarna mätt i antal förväntade nya arbetstillfällen är väl optimistiska. De pekar också på behov av särskilda insatser för att stimulera utveckling inom områden där programmet utvecklas långsamt. De pekar vidare på brister i sekretariatens resurser samt i urvalskriterier och uppföljningssystem. Beslutsfattandet i programmen har tagit ordentlig fart , och huvuddelen av den eftersläpning i genomförandet som tidigare funnits i förhållande till mål 2 och mål 6 har åtgärdats. hade beslutsgrupperna godkänt projekt för av EU-medlem för programperioden. Besluten fördelar sig enligt följande: Mål 5b-område Beslut om offentlig medelsfördelning t.o.m. Offentliga ramar i milj. kr Offentliga beslut i milj. kr Varav EU- medel i milj. kr /borg/1 111 386 122 777 528 164 Sydöstra 1 382 582 167 314 119 33 Skärgården 200 62 14 Totalt 3 784 1 677 500 Programmen ligger nu på en rimlig nivå med beaktande av att genomförandet startade först . I vissa av programmen finns obalanser när det varit svårigheter att få i gång projekt. Fyra av de fem övervakningskommittéerna har dock fattat beslut om åtgärder för att rätta till dessa obalanser. Det rör sig om höjning av nivån med EU-medlen, informationsinsatser samt åtgärder för att bredda målgrupper. Programmen har mycket olika karaktär men generellt har utvecklingsinsatser för näringslivet och åtgärder för utveckling, kultur och turism stor efterfrågan medan insatser för utveckling och vidareförädling inom de areella näringarna och åtgärder riktade mot kvinnligt företagande utvecklats mindre bra. 21.1.7 Mål 6 Utveckling av glest befolkade områden Mål 6 syftar till utveckling av glest befolkade områden. Det berör 43 kommuner i , , , , , och . Den ekonomiska ramen från EU uppgår till 304,1 miljoner ecu för perioden 1999. offentliga medfinansiering är 293,1 miljoner ecu (). Den totala ramen för programmet är 761,5 miljoner ecu (). Förhållandet mellan och beror främst på att EU finansierar den större delen av 5a-åtgärderna. Ramen har ökat med anledning av tilläggsbeslut om indexeringsmedel och att nya medel har förts till regionalfonden från jordbruksfonden. Tre nya åtgärder har tillförts programmet: investeringsstöd till jordbruks-, trädgårds- och renskötselföretag, investeringar i järnvägsnätet samt stöd till vissa sysselsättningspakter. Dessutom har programmet kompletterats med ett nytt område som möjliggör för unga entreprenörer att få lån för att starta och utveckla företag. har haft två möten. Den har behandlat stöd till turismforskning vid i med , utvärderingsrapporter, fastställande av nya indikatorer i programmet och fördelning av medel till de länsvisa beslutsgrupperna för åren 1998 99. Programmets uppräkningsmedel, indexeringsmedlen, har fördelats till tekniskt stöd, länsvisa beslutsgrupper, sysselsättningspakterna i och samt till förstärkning av åtgärder riktade mot informationsteknik och samisk kultur. har även haft en halvtidsavstämning av programmets genomförande. I samband med den avstämningen beslutade kommittén att slå samman ett antal åtgärder för att skapa större flexibilitet i resursplaneringen för beslutsgrupperna samt att öka medfinansieringsgraden från EU till högst för projekt som riktar sig mot lokal utveckling och rennäringen. Dessutom förtydligades den senare åtgärden så att den även innefattar kombinationsnäringar. Därutöver beslutade kommittén att föreslå kommissionen att godkänna det regionala utvecklingsstödet som medfinansiering i strukturfondsprojekt. Fram till och med september hade beslutsgrupperna beviljat i EU-medel. Totalt uppgår projektets kostnader till . De offentliga medlen uppgår till och de privata medlen till . Totalt sett har av EU-medlen intecknats när knappt hälften av programperioden är genomförd. Det största projektet, i , har beviljats från EU. 21.2 Gemenskapsinitiativ Av strukturfondsmedlen används för så kallade gemenskapsinitiativ som initieras av kommissionen och som omfattar insatser inom ett antal områden gemensamma för hela unionen. Gemenskapsprogrammen styrs på samma sätt som målprogrammen via övervakningskommittéer som följer upp och utvärderar hur programmen genomförs. Själva programdokumenten benämns operativa program. är kommittésekretariat för INTERREG II A, KONVER, och , för LEADER II, för utbildning och kompetensutveckling för ADAPT, för EMPLOYMENT samt för PESCA. omfattas av sammanlagt åtta INTERREG II A-program med syfte att stärka och utveckla det gränsregionala samarbetet mellan regioner i , , , och . De åtta programmen omfattar totalt 61,8 miljoner ecu (ca ) från EU varav den svenska delen står för 39,5 miljoner ecu (ca . Programmen omfattar lika mycket i svensk offentlig finansiering. Därutöver tillkommer privat finansiering. I de Interregprogram där samarbetar med är medlen sammanslagna och förvaltas som en helhet. har de interregionala beslutsgrupperna arbetat intensivt med att genomföra sina respektive program. Totalt sett har beslutsgrupperna t.o.m. oktober fattat beslut om en tredjedel av EU-medlen. Om man inkluderar den offentliga och den privata medfinansieringen omsluter beviljade projekt totalt . Övervakningskommittéerna för respektive program har hållit två möten . De har bland annat utsett utvärderare för de olika programmen. INTERREG II C är ett initiativ som kommissionen inrättade med syfte att öka samarbetet över gränserna vad avser regional utvecklingsplanering. ingår i två INTERREG II C-regioner. Den ena är , där delar av , , och ingår. Även angränsande icke-medlemsländer har möjlighet att delta i arbetet. Den andra regionen är , där delar av , , , , och ingår. Förslagen till program överlämnades till kommissionen, och beslut om godkännande av programmen togs . EU bidrar totalt med 24 miljoner ecu (ca ), varav 5,6 miljoner ecu (47,) för svensk del till Östersjöprogrammet. För Nordsjöprogrammet bidrar EU totalt med 14 miljoner ecu (), varav 1,5 miljoner ecu (ca ) för svensk del. Båda programmen omfattar lika mycket i nationell medfinansiering. EMPLOYMENT har till syfte att genom transnationella utvecklingsprojekt öka jämställdheten på arbetsmarknaden samt förbättra möjligheterna till arbete för arbetshandikappade, utsatta grupper och ungdomar. EU bidrar med totalt 24 miljoner ecu (ca ) . Nationell medfinansiering om ca 27 miljoner ecu (ca ) tillkommer. Antalet projekt uppgår till totalt ca 110 fördelat på två ansökningsomgångar. Den andra och sista ansökningsomgången genomfördes . I en oberoende interimsutvärdering som upphandlats av övervakningskommittén är helhetsbedömningen att programmet har genomförts på ett tillfredsställande sätt.