prop · GL031D17 · 1998-01-01 00:00:00 — SVT har presenterat några olika programprojekt som kan bli aktuella i den digitala TV-miljön, bl.a. en repriskanal, en kulturkanal och en nyhets- och sportkanal. () sände radio , en minskning jämfört med året innan. Repriser utgjorde av den totala sändningstiden. De olika programområdenas andel av den totala sändningstiden är stabil. Nyheter, aktualiteter och samhälle samt kultur utgör av det totala utbudet. Av allmänproduktionen sker utanför . En ökning av denna andel planeras inom den innevarande tillståndsperioden. Resurserna för barn- och ungdomsprogram planeras att öka . SR bedömer att andelen utomståendes medverkan kommer att minska något . Detta beror på att SR:s resurser minskar genom det sätt företaget valt att göra de rationaliseringar på 1998 som beslutat om. Ambitionen är att utomståendes medverkan skall öka under nuvarande tillståndsperiod. har redovisat att de besparingar man ålagts innebär att programverksamheten försvagas. Sändningstiden minskade med ca . Företaget har redovisat höga kostnader för personalavveckling som en av åtgärderna för att klara besparingskravet. Sammanlagt skall personalen minskas med 236 tjänster fram . skall SR skapa ett ytterligare reformutrymme för förnyelse av programinnehållet, satsningar på kvalitet, digitala sändningar, nya kanaler (bl.a. en finsk digital kanal), metoder och ny produktionsteknik. SR kommer fram att genomföra en medveten satsning på digital radio, DAB (Digital Audio Broadcasting). SR anser att det är angeläget att det digitala distributionssystemet byggs ut till rikstäckande så snart det är möjligt. () utnyttjar och sändningsutrymme för att sända utbildningsprogram. UR har sänt i TV och i radio. Förstasändningar utgör , resten utgörs av återutsändningar och repriser. Det totala antalet sändningstimmar har ökat 1996. Av den totala sändningstiden används för sändningar på svenska språket. Sändningsvolymen för minoriteter utgör av totalt sänd tid i TV och i radio. Program för funktionshindrade har ökat 1996 och utgör av den totala sändningstiden i TV. Den regionala utbyggnaden har lett till att hälften av UR:s material kommer att produceras regionalt . Resurserna för utomståendes medverkan i programproduktionen har ökat från ca till ca . UR bedriver också en omfattande IT-verksamhet med t.ex. utbildningsprogram på Internet och CD-rom. UR har redovisat att man önskar delta i det digitala marknätet för TV genom att bl.a. starta två nya TV-kanaler, dels en nationell digital utbildningskanal, dels en kanal UR-Arena som bl.a. skall sända från politiska arenor. Radio Radio är en enhet inom . Enligt sändningstillståndet för skall program för sändning till utlandet ge dels svenskar som befinner sig utomlands, dels utländsk publik möjlighet att få information om och upprätthålla kontakt med . De dagliga programmen är som regel halvtimmeslånga och innehåller nyheter, fördjupningar, analyser och reportage. Under större delen av dygnet sänds programmen över kortvåg och mellanvåg. sänds dessutom en specialkomponerad tablå via satellit över samt delar av och . Radio satsar på att utöka samarbetet med internationella radiostationer, bl.a. via satellitöverföringar av program och genom direkta samproduktioner. Medelsberäkning för Regeringens förslag om medelsanvisning till , , och Radio tar sin utgångspunkt i de riktlinjer som beslutades av i samband med behandlingen av public service-propositionen. tilldelades de tre public service-företagen totalt (prisläge enligt kompensationsindex). Det senast kända kompensationsindex gäller varför medelstilldelningen för skall ske prisläge. Med en uppräkning av medelstilldelning med SR-index för (3,) och (3,) samt med den kvarvarande besparingen på kronor (prisläge enligt kompensationsindex) blir den totala medelstilldelningen för 4 (prisläge enligt kompensationsindex). Fördelningsnyckeln mellan , och ändrades senast genom beslut om medelstilldelning för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten för . Den bör behållas oförändrad för . Programföretagen bör även i fortsättningen i samförstånd kunna justera fördelningsnyckeln om bolagen exempelvis kommer överens om att omfördela ansvaret för vissa gemensamma funktioner. Enligt fördelningsnyckeln kommer de samlade medlen för att fördelas med 2 (60,) till , 1 (34,) till och (4,) till . Regeringen har vidare beslutat att betala ut de särskilda medel för digitala sändningar som fattade beslut om (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178). Utbetalningarna skall enligt beslut avse engångsbelopp på högst och högst , förutsatt att resultatutvecklingen på rundradiokontot medger det. Regeringen har beslutat om en tilldelning för på till public service-företagen enligt gällande fördelningsnyckel. I enlighet med beslut om riktlinjer för public service-verksamheten skall även Radio medelstilldelning i fortsättningen räknas upp med kompensationsindex. Dessutom gäller samma besparingskrav på för Radio . Detta innebär att (prisläge enligt kompensationsindex) skall tilldelas Radio för . och TV skall enligt beslut om riktlinjer för public service- verksamheten, liksom , delvis finansieras med medel från rundradiokontot och delvis över statsbudgeten. skall tilldelas för (utgiftsområde 1, anslaget E 5), varav skall anvisas från rundradiokontot. TV-avgiften och rundradiokontot Den faktor som är avgörande för behållningen på rundradiokontot är utvecklingen av det särskilda kompensationsindexet för public service-företagen. Därutöver påverkas intäkterna på kontot av utvecklingen av antalet TV-avgiftsbetalare samt storleken på TV- avgiften. Det är viktigt att rundradiokontots balanserade resultat upprätthålls positivt för att medelstilldelningen till public service-företagen skall säkras på lång sikt. Antalet registrerade TV-avgifter hos Radiotjänst i () uppgick till i genomsnitt 3 366 000. Betalningseffektiviteten definierad som det totala antalet inbetalningar i förhållande till fakturerade TV-avgifter har 1996 legat relativt stabilt på . Rundradiorörelsens resultat för uppgår till , vilket är en förbättring med jämfört med . Det positiva resultatet innebär att det ackumulerade resultatet på rundradiokontot uppgår till . Vid beräkningarna har regeringen utgått från att kompensationsindex inte kommer att öka med och att antalet avgiftsbetalare blir oförändrat drygt 3,3 miljoner. skall i enlighet med riksdagsbeslut tillföra rundradiokontot (pris- läge) t.o.m. mars månad . faller en viktig intäkt bort från rundradiokontot, vilket kommer att tas med i beräkningarna . är TV-avgiften eller per tremånadersperiod. , som förvaltar rundradiomedlen gemensamt för de tre bolagen, har lämnat årsredovisning för rundradiorörelsen med förslag på TV-avgiftshöjning baserat på utvecklingen av index. har emellertid kompensationsindex ökat, främst beroende på löneökningar inom SAF/PTK- området. För att kunna upprätthålla ett jämnt resultat på rundradiokontot under hela tillståndsperioden föreslår regeringen att TV-avgiften höjs med till per helår fr.o.m. . Regeringens förslag om TV-avgiften förutsätter en ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift. Förslag till lag om sådan ändring redovisas under avsnitt 2 Lagtext. Den föreslagna höjningen av TV-avgiften är av sådant slag att regeringen inte ansett det nödvändigt att, utöver kontakter med , inhämta ytterligare upplysningar och yttranden i ärendet. Lagförslaget berör i och för sig ett sådant ämne som avses i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen. Eftersom det endast är fråga om en ändring av beloppets storlek anser regeringen att lagändringen är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande inte behöver inhämtas. 13.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar statens stöd till forskning inom kulturområdet. Medlen beräknas under två anslag: Forsknings- och utvecklingsfrågor inom kulturområdet samt Forskning och dokumentation om medieutvecklingen. Forskningsverksamheten inom kulturområdet syftar till att stärka och utveckla verksamheterna inom området. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 52,2 38,0 42,7 37,8 38,8 39,8 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Forskningens inriktning har legat fast under budgetåret. Större förändringar Inga större förändringar har genomförts. Prioriteringar Inriktningen på forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet har behandlats i propositionen om forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU03, rskr. 1996/97:99). Gränsdragningen mellan forskning och myndigheternas andra verksamheter skall förtydligas. De nya kunskaper som forskningen leder till skall föras ut till sektorn och till allmänheten. Regeringen har givit () i uppdrag att, i samverkan med berörda myndigheter och institutioner, utreda och föreslå åtgärder för uppbyggnad och utveckling av sektorsforskningen inom kulturområdet. I avvaktan på redovisningen av uppdraget ligger den inriktning som fastslogs i propositionen om forskning och samhälle fast. 13.2 Resultatbedömning och slutsatser Statens insatser på området Medlen har fördelats till projekt som främjar den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom området och som är relevanta för myndigheternas ansvarsområden. I rapporten och samhälle: Överväganden och förslag föreslås en fond för sektoriell massmedieforskning, administrerad av () och finansierad genom statliga medel. Branschen föreslås bidra med medel till enskilda forskningsprojekt. Regeringen anser att denna forskningsinsats skulle fylla en viktig funktion för kunskapen kring mediernas roll och villkor i samhället. Flera remissinstanser, däribland FRN, har emellertid framfört invändningar mot den föreslagna finansieringen. Regeringen anser, mot bakgrund av remissutfallet, att ställning inte kan tas till förslaget förrän det utvärderats närmare. Rapporten innehåller även ett förslag om att ge (Nordicom) ett statligt bidrag för att utveckla databaser för dokumentation av medieutvecklingen. Nordicom har påbörjat ett sådant arbete när det gäller ägandet av svenska massmedier, tillsammans med Rådet för mångfald inom massmedierna (dir. 1995:13). Rådet avser att i sitt huvudbetänkande bl.a. redovisa den fortsatta hanteringen av ägarregistret. Regeringen avser återkomma till förslaget när rådet har avgett sitt betänkande. Effekter av statliga insatser Forskningen har återförts till verksamheterna och spritts vidare på ett flertal sätt. Någon ökad rörlighet för forskare redovisas inte. Ett flertal myndigheter ingår på olika sätt i internationellt samarbete. Museiforskning som normalt inte får stöd av forskningsråden har kunnat genomföras. Slutsatser Någon bedömning av kvaliteten på forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet görs inte annat än i undantagsfall men i förekommande fall har den befunnits vara av hög kvalitet. Även om det är svårt att utifrån tillgänglig information bedöma resultatet av den forskningsverksamhet som ägt rum inom kulturområdet bedömer regeringen att anslagen är värdefulla för kunskapen kring och utvecklingen av kulturområdets verksamhet. Forskningsverksamheten möjliggör uppbyggnad och spridning av kunskap inom kultur- och medieområdet. Forskningsinformationen och de tvärsektoriella forskningsinsatserna kan dock förbättras, liksom myndigheternas återrapportering av forskningens resultat. Sammantaget leder regeringens bedömning till slutsatsen att insatserna på området varit ändamålsenliga och därför bör förbli i huvudsak oförändrade i avvaktan på förslag till uppbyggnad och utveckling av sektorsforskningen inom kulturområdet. 13.3 Anslag J 1. Forsknings- och utvecklings- insatser inom kulturområdet 1 Anslag s- sparan de 10 314 Därav 1996 Utgift 37 400 Utgifts - progno s 41 897 1998 Förslag 36 938 1999 Beräkna t 37 907 2000 Beräkna t 38 904 Beloppen anges i tusental kronor Under anslaget anvisas medel för verksamhetsforskning och utvecklingsarbete inom kultursektorn. Medlen utnyttjas för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas (fördelar medel till , Statens konstmuseer, , - och Stiftelsen ), , och Språk- och folkminnesinstitutets ansvarsområden. Vidare belastas anslaget med del av kostnaderna för grundforskning vid . En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar ett anslagssparande på . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar på ett anslagssparande på . Delar av beloppet är intecknat och avser beslutade men ej utbetalade bidrag till fleråriga projekt. Anslagssparandet förklaras även av att i vissa projekt ligger tyngdpunkten i bearbetningen i projektets slutfas. Regeringens överväganden Resultatinformation Den väsentligaste insatsen för att stimulera informationsspridningen om forsknings- och utvecklingsverksamhet har varit rådets bidrag till uppbyggnaden av ett dokumentations- och informationscentrum för kulturpolitisk forskning vid och debatt. Centrumet är knutet till Institutionen högskolan, . Kulturbarometrarna, där regelbundet följer svenskarnas kulturvanor, utgör en allmän basresurs. Dessa har haft stor betydelse för möjligheterna att utvärdera svensk kulturpolitik. De har också väckt stort intresse utomlands och kan sannolikt underlätta strävandena mot en mer jämförbar kulturstatistik på europeisk nivå. Två nya forskningsprogram om konstnärernas och konstnärskapets villkor samt kultursponsringen ur kulturinstitutionernas och kulturutövarnas perspektiv har under /96 initierats eller fått bidrag. Ansvarsmuseernas forsknings- och utvecklingsinriktning har varit föremålsrelaterad forskning, internationella samarbetsprojekt och bevarandefrågor. forskningsprogram är inriktat på att utveckla en nationell arkivdatabas, arkiv och modern informationsteknik och på arkivvetenskaplig forskning. delfinansierar bl.a. en adjungerad professur i arkivvetenskap vid . Ett internationellt forskarutbyte pågår och t.ex. är forskningen kring papperskonservering efterfrågad. forskning har varit inriktad på kulturlandskapets innehåll och förändring och på antikvarisk-teknisk kunskapsuppbyggnad. Resurser har även använts för utveckling av myndighetens kunskapsbaser. Nya former för samverkan med universiteten har utvecklats. Flera pågående forskningsprojekt har avrapporterats under budgetåret. har bedrivit en omfattande grundforskningsverksamhet av hög kvalitet som används t.ex. av den regionala och nationella naturvårdsplaneringen och som har betydelse för miljöpolitiken. Det internationella engagemanget är betydande, vilket bl.a. avspeglas i att antalet gästforskare ökat och att hälften av besökarna till museets web-sidor är från andra länder. Språk- och folkminnesinstitutets resurser används till utveckling av myndighetens kunskapsbaser. minskas anslaget med . Medlen har använts för omprioriteringar inom kulturområdet. Slutsatser Mot bakgrund av tillgänglig information drar regeringen slutsatsen att det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivits är av betydelse för området. Regeringen föreslår att för anvisas . För beräknas anslaget till och för till . Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Därav 1996 Utgift 600 Utgifts - progno s 820 1998 Förslag 834 1999 Beräkna t 852 2000 Beräkna t 871 Beloppen anges i tusental kronor Under anslaget redovisas medel för stöd till Nordicom- (Nordicom) vid för information om forskningsresultat och för att utarbeta mediestatistik m.m. gavs Nordicom i uppgift att fortsatt svara för genomförandet av arbetet med den årliga räckviddsundersökningen av de svenska medievanorna och publiceringen av undersökningen i rapporten . Regeringens överväganden Resultatinformation Nordicom har bl.a. arbetat med utarbetande av mediestatistik, fungerat som en informationscentral, publicerat den statistiska översikten MedieSverige, genomfört fältarbetet med Mediebarometern och i övrigt bedrivit kunskaps- och erfarenhetsutbyte med såväl nordiska som europeiska och internationella producenter av kultur- och mediestatistik. Nordicom har i olika sammanhang arbetat med att systematisera information om medieägande i . upprättade Nordicom i samarbete med Rådet för mångfald inom massmedierna ett register över medieägare för att möjliggöra studier av t.ex. mediekoncentration. Slutsatser Regeringen bedömer att Nordicoms bidrag till forskning och dokumentation om medieutvecklingen i allt väsentligt används på ett effektivt sätt. Såväl Nordicoms dokumentations- och publiceringsverksamhet som dess löpande informationsservice bidrar på ett ändamålsenligt sätt till att sprida information och kunskap om utvecklingen på medieområdet till olika brukargrupper utifrån deras särskilda behov. Regeringen föreslår att anvisas för till anslaget Forskning och dokumentation om medieutvecklingen. För beräknas anslaget till och för till . Beräkningarna utgår från oförändrad verksamhet. 14.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar statligt stöd till andra trossamfund än . Huvuddelen av stödet fördelas av myndigheten till trossamfund (SST). Vidare betalas efter särskilda beslut av regeringen bidrag till de danska, norska och isländska församlingarna i samt till ekumenisk verksamhet, kyrklig beredskap och restaurering av äldre domkyrkor. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 91,2 44,4 57,6 55,7 56,8 58,0 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Totalt har de trossamfund som erhåller stöd från staten ökat antalet betjänade personer, från 845 050 personer till 865 504 personer . Stödet får anses ha medverkat till en gynnsam utveckling för trossamfunden, i synnerhet för de samfund som består av och betjänar invandrare. Större förändringar Stödet till trossamfunden har utretts som en del av reformen att ändra relationerna mellan staten och . Det har inte skett några stora förändringar inom verksamhetsområdet som sådant under budgetåret. Prioriteringar I avvaktan på utfallet av stat kyrkaarbetet har inga större förändringar gjorts av prioriteringarna inom området. 14.2 Resultatbedömning och slutsatser Något övergripande ändamål för det statliga stödet till trossamfund har inte fastställts. När stödet infördes uttalade (prop. 1971:1, bet. 1971:KrU15, rskr.1971:207) att syftet med bidraget borde vara att öka förutsättningarna för ekonomiskt svaga församlingar att hålla lokaler samt erbjuda religiös service i form av gudstjänst, själavård och liknande. Tillståndet och utvecklingen inom verksamhetsområdet Det antal personer som betjänas av de trossamfund som får del av det statliga stödet har ökat avsevärt . Det gäller i hög grad de samfund som betjänar invandrare. För dessa samfund är stödet av särskild betydelse eftersom de invandrare som betjänas ofta vistats i och har begränsade ekonomiska möjligheter att själva bidra till verksamheten. Vidare behöver samfunden bygga ut verksamheten och de institutioner som fordras för den. Stödet är också viktigt med hänsyn till trossamfundens verksamhet för att motverka främlingsfientlighet och rasism. Statens insatser inom området Med anledning av principbeslutet om ändrade relationer mellan staten och (prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84) har bl.a. det statliga stödet till samfunden utretts. I betänkandet Stöd, skatter och finansiering (SOU 1997:45) föreslår Utredningen om kyrkans personal och om samfundsstöd att stödet till trossamfunden skall finnas kvar. Förslaget är under remissbehandling. Utöver det stöd som förmedlas inom utgiftsområdet lämnar staten stöd genom finansieringen av den bibelöversättning som genomförs av som en statlig utredning. Staten bidrar med hälften av kostnaderna (utgifts- område 1) och kyrkofonden med den andra hälften. Både från en allmänkulturell och en religiös utgångspunkt är översättningen av stor betydelse. Regeringen fäster därför stor vikt vid att översättningen enligt kommissionens direktiv skall vara färdig i så god tid att en ny samlad utgåva av i olika upplagor skall kunna bli allmänt tillgänglig och tas i bruk första söndagen i advent 1999. Slutsatser Regeringen bedömer att stödet till trossamfunden i allt väsentligt fyller det syfte som angav när det infördes. 14.3 Anslag K 1. 1 Reserv a- tion 277 Därav 1996 Utgift 44 400 Utgifts - progno s 57 577 1998 Förslag 55 700 1999 Beräkna t 56 826 2000 Beräkna t 57 976 Beloppen anges i tusental kronor. Huvuddelen av anslaget fördelas av till trossamfund enligt förordningen (1989:271) om statsbidrag till andra trossamfund än . Bidrag kan beviljas för religiös verksamhet (verksamhetsbidrag), lokaler till religiös verksamhet (lokalbidrag) och teologiska seminarier m.m. (utbildningsbidrag). Efter beslut av regeringen betalas även bidrag till de danska, norska och isländska församlingarna i samt till ekumenisk verksamhet, kyrklig beredskap och restaurering av äldre domkyrkor m.m. ur anslaget. Regeringens överväganden Resultatinformation Under budgetåren 1992/93 1994/95 anvisades av arbetsmarknadsskäl sammanlagt extra till lokaler åt trossamfund. En stor del av samfundens byggprojekt kunde tidigareläggas genom anslagen, som fått god sysselsättningseffekt. Regeringen har bedömt att detta minskat behovet av stöd, varför besparingar på anslaget föreslagits med sammanlagt för och med för . har godkänt inriktningen på besparingarna. som anslaget har minskat har det antal personer som trossamfunden betjänar ökat. Detta har medfört en minskning av anslaget per betjänad person , från per person /95 till ca per betjänad person . Eftersom besparingarna inom anslaget i första hand skett på anslagsposten för lokalbidrag har minskningen av medel för verksamhetsbidrag och utbildningsbidrag dock varit mera begränsad. Anslaget till lokalbidrag har minskat från /95 till . Tar man hänsyn till de medel som av arbetsmarknadsskäl ställts till förfogande har dock det genomsnittliga årliga beloppet för lokalbidrag /93 uppgått till . Detta är en avsevärt högre nivå än som gällde tidigare. Denna högre nivå bör ha gjort det möjligt för samfunden att tillgodose sina mest trängande lokalbehov. Utöver tidigare nämnd besparing på anslaget med för görs ytterligare en besparing med . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser De av utsedda revisorerna har inte haft några anmärkningar mot årsredovisningen, räkenskaperna eller förvaltningen. Slutsatser Regeringen bedömer att de särskilda medel som av sysselsättningsskäl ställts till förfogande har medfört att samfundens mest akuta lokalbehov har kunnat täckas. Nuvarande behov bedöms kunna tillgodoses inom föreslaget anslag för . I avvaktan på resultatet av det pågående stat kyrkaarbetet beräknas realt oförändrat anslag . 15.1 Omfattning/ändamål Inom verksamhetsområdet folkbildning ges bidrag till att fördelas på studieförbund och folkhögskolor, bidrag till utbildningsstöd för att möjliggöra för elever med funktionshinder att studera vid folkhögskolor samt bidrag till vid för teckenspråksutbildning, teckenspråkstolkutbildning och teckenspråkslärarutbildning vid folkhögskolor samt för kontakttolkutbildning vid folkhögskolor och studieförbund. Bidrag utgår även till i samt för stöd till uppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 3 801,7 2 543,5 2 434,6 2 497,2 2 547,2 2 598,3 15.2 Resultatbedömning och slutsatser Enligt regeringens bedömning är resultatet sammanfattningsvis att den verksamhet som , utbildningsstöd och vid ansvarar för har genomförts enligt regeringens prioriteringar. Regeringen redovisar denna bedömning under respektive anslag. Den statliga utvärderingen av folkbildningen Utredningen för statlig utvärdering av folkbildningen (SUFO 96) har avlämnat sitt slutbetänkande Folkbildningen en utvärdering (SOU 1996:159). Den långa remisstiden har skapat förutsättningar för en bred debatt om folkbildningen och statens roll i förhållande till folkbildningen. och folkhögskolor har i samband med remissarbetet även uppmanats att ge betänkandet en egen omfattande intern behandling för att kunna ge underlag för folkbildningens egna åtgärder utifrån de resultat som utvärderingen kommit fram till.