prop · GL0360 · 1998-01-01 00:00:00 — En annan fråga av särskilt intresse för svensk del avser domstolsförfarandet kring den franska statens stöd på till . engagerade sig som intervenient, dvs. deltagare utan att vara part, i ärendet 1995 och har framfört såväl skriftliga som muntliga synpunkter till EG:s förstainstansrätt. Förhandlingarna har slutförts, och beslut i ärendet väntas. 7.9 Bolagsrätt Frågan om att skapa en möjlighet att bilda och registrera Europabolag, dvs. en ny gränsöverskridande bolagsform, har diskuterats sedan 1970- talet. Det senaste publicerade förslaget härrör (EGT nr C 176, reviderad 1993). Förslaget har efter hörande av och Ekonomiska och sociala kommittén behandlats i en arbetsgrupp under ministerrådet. Något arbete i arbetsgruppen för Europabolag har dock inte ägt rum under det svenska medlemskapet, förutom ett sammanträde . Till förslaget är kopplat en fråga om information till och samråd med arbetstagarna i Europabolaget. Skilda meningar hos medlemsstaterna i denna fråga har blockerat förslaget till förordning om Europabolag. Kommissionen tillkännagav ett meddelande som innehöll olika möjliga lösningar av frågan om arbetstagarinflytande. gav kommissionen en expertgrupp under ledning av i uppdrag att lämna förslag rörande arbetstagarinflytande som kan leda till att den mångåriga blockeringen av förslaget kan hävas. Gruppen lämnade sin rapport . Davignongruppen drog slutsatsen att det inte är möjligt att harmonisera medlemsländernas system på detta område, eftersom de nationella systemen skiljer sig åt kraftigt. Enligt gruppen är den bästa lösningen ett arbetstagarinflytandesystem som förhandlas fram i varje Europabolag för sig. Förhandlingar om arbetstagarinflytande skall enligt gruppens förslag vara obligatoriska. Förhandlingar inleds före bildandet av ett Europabolag och skall vara slutförda från dess bildande. Om tidsgränsen överskrids, träder ett system med stupstocksregler i kraft. Det innebär att för det därefter bildade Europabolaget skall gälla vissa regler om styrelserepresentation och annat arbetstagarinflytande som angetts i direktivet. Ordförandeskapet har härefter presenterat ett kompromissförslag till direktiv om arbetstagarinflytandet i Europabolag. Förslaget har diskuterats vid flera ministerrådsmöten (se även avsnitt 10.4.3.). Något arbete rörande de parallella förslagen om Europakooperativ, europeiska föreningar och europeiska ömsesidiga företag har inte skett . Parlamentet har yttrat sig över kommissionens förslag till ett trettonde bolagsrättsligt direktiv om övertagandebud (KOM (95) 655 slutlig). Med anledning av parlamentets synpunkter har kommissionen presenterat ett något reviderat förslag (KOM (97) 565 slutlig). Förslaget överensstämmer i allt väsentligt med det tidigare förslaget. Det reviderade förslaget har behandlats i en rådsarbetsgrupp. skickade kommissionen ut en enkät om inställningen till i vilken riktning bolagsrätten bör utvecklas inom gemenskapen. Enkäten behandlades vid en konferens i vilken deltog. 7.10 Redovisnings- och revisionsfrågor Det arbete med inriktning på en internationell harmonisering av redovisningsnormerna som kommissionen inledde har fortsatt. Redovisningsfrågor, särskilt sådana med anknytning till det arbete som sker inom , har diskuterats både i EG:s s.k. kontaktkommitté för redovisningsfrågor och i en särskild teknisk underkommitté under kontaktkommittén. har deltagit i detta arbete. har också beslutat att bilda ytterligare en teknisk underkommitté. Den nya underkommittén skall behandla revisionsfrågor. Dess arbete innebär ett fullföljande av det arbete om revisorns roll, ställning och ansvar som kommissionen tog initiativ . Den nya underkommittén har ännu inte hållit något sammanträde. 7.11 Bygg- och bostadsfrågor Byggfrågor ingår i EU:s kompetensområde. Samarbetet i bostadspolitiska frågor sker informellt. Byggfrågor Den europeiska byggsektorn är starkt nationellt baserad och består till största delen av små och medelstora företag som försörjer sin lokala marknad inom byggområdet. Det är angeläget att nationella särkrav minskar och att möjligheter skapas till en ökad konkurrens inom byggsektorn. EU-arbetet har i huvudsak rört två direktiv, byggproduktdirektivet och hissdirektivet. Kommissionen har fortsatt arbetet med byggproduktdirektivet (89/106/EEG) som trädde i kraft . Direktivet omfattar både byggnader och anläggningar och syftar till att underlätta fri handel med byggprodukter. Målsättningen är att dessa produkter skall förses med ett CE-märke, som innebär att produkten överensstämmer med en harmoniserad europeisk standard. Arbetet med mandaten har påskyndats och återstår endast ett fåtal mandat av totalt ca 40. har också den första produktgruppen, fästdon i betong, fått det första europeiska tekniska godkännandet, vilket gör det möjligt att CE- märka dessa produkter. har fört fram en europeisk bostadsmässa som en möjlighet att skynda på genomförandet av byggproduktdirektivet. En sådan mässa kan främja en europeisk samsyn på byggsektorn och även skapa förutsättningar för fortsatt utveckling av den inre marknaden. Regeringen tillkallade en särskild utredare som har till uppgift att i samarbete med byggsektorns aktörer arbeta för att genomföra en europeisk bostadsmässa i . Kommissionen har även arbetat med hissdirektivet (95/16/EG). Direktivet trädde i kraft och är frivilligt. Det nuvarande arbetet består av tolkningsfrågor, tillämpning och införlivande. Arbetet med direktivförslaget om linbanor (KOM (93) 646 slutlig) är vilande. Bostadsfrågor Den 23 hölls ett informellt möte mellan EU:s bostadsministrar i . Bostadsfrågor ingår inte formellt i EU:s kompetensområde, och ministermötena är främst avsedda som ett forum för erfarenhetsutbyte och diskussion. Vid mötet diskuterades särskilt bostadsministermötenas roll i samband med uppföljningen och genomförandet av den s.k. Habitat-agendan (om boende, bebyggelse och stadsutveckling). Man enades om att genomförandet av de åtaganden som Habitat-agendan innebär är en viktig fråga att följa upp vid kommande bostadsministermöten. FN:s boendekommission genomförde sin 16:e session i . deltog aktivt i EU-samarbetet både före och under mötet och i detta arbete drev frågan om rätten till ett rimligt boende . Denna fråga är en av de viktigaste sakfrågorna som boendekommissionen kommer att arbeta med . 7.12 Överträdelseärenden Om kommissionen anser att en medlemsstat inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt EG-fördraget eller andra rättsakter, gäller enligt artikel 169 i fördraget att kommissionen skall avge ett motiverat yttrande efter att ha givit den berörda staten tillfälle att komma in med sina synpunkter. Om inte medlemsstaten rättar sig efter det motiverade yttrandet inom den tidsfrist som kommissionen har angivit, får kommissionen föra ärendet vidare till . Motiverade yttranden Kommissionen har överlämnat sex motiverade yttranden till . Samtliga dessa har gällt genomförande av direktiv. Kommissionen har påtalat att inte har anmält att åtgärder vidtagits för att genomföra direktiven. Det rör sig om direktiven /69/EEG och 95/25/EG rörande djurhälsoproblem m.m., direktivet 86/609/EEG rörande försöksdjur, direktiven /161/EEG och 74/13/EEG rörande skogsodlingsmaterial samt direktivet 92/72/EEG rörande ozonföroreningar. Av de sex direktiven hade fem genomförts när tiden för att besvara respektive motiverat yttrande löpte ut. Det återstående direktivet (86/609/EEG) kommer att vara genomfört . Formella underrättelser Det första steget i det formella överträdelseförfarandet är att kommissionen genom en s.k. formell underrättelse ger medlemsstaten tillfälle att komma in med sina synpunkter på ett påstått fördragsbrott. har kommissionen inlett nya överträdelseförfaranden genom att överlämna sammanlagt 21 formella underrättelser till . Sex av de formella underrättelserna rör offentlig upphandling. Kommissionen har gjort gällande att svenska regler på området inte överensstämmer med gällande direktiv. Kommissionen har också påtalat att upphandlat i strid mot gemenskapsreglerna. Vidare har kommissionen i en formell underrättelse haft invändningar mot att tar ut avgifter även vad avser läkemedel som redan är godkända inom gemenskapen. Ett ärende gäller att enligt kommissionen inte ställer upp sådana krav på regelbundna läkarundersökningar som föreskrivs om vissa körkortshavare i direktivet 91/439/EEG om körkort. I en annan formell underrättelse har kommissionen haft invändningar mot svenska regler om farledsavgifter. Två olika formella underrättelser rör de krav som ställs upp i på tryckkärl respektive stegar. Ett ärende gäller att regler i utlännings- förordningen om återkallande av uppehållstillstånd och bevis om uppehållstillstånd enligt kommissionen inte överensstämmer med direktiven om rätt till bosättning. En formell underrättelse handlar om att inte skulle ha vidtagit de åtgärder som har föreskrivits till skydd mot BSE (galna ko-sjukan). Ett annat ärende gäller regler om studiebidrag till anhöriga till egenföretagare som är medborgare i en annan medlemsstat. Kommissionen har också påtalat att brustit i att anmäla tekniska regler till kommissionen enligt direktivet 83/189/EEG. Ärendet gäller föreskrifter om öppna cisterner. Vidare har kommissionen i två formella underrättelser gjort gällande att inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt direktivet 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall och direktivet 92/43/EEG om bevarande av växter och djur. Slutligen har kommissionen i fyra olika formella underrättelser påtalat att inte anmält åtgärder för genomförande av sammanlagt 43 direktiv. I några ärenden, i vilka det formella förfarandet inleddes , har diskussioner förts med kommissionen även . Det gäller ärenden om den svenska regleringen på bilavgasområdet och det svenska förbudet mot användning av trikloretylen och metylenklorid. Syftet med diskussionerna har varit att finna lösningar som både tillgodoser svenska miljökrav och överensstämmer med EG-rätten. 8 Fri rörlighet för varor Fri rörlighet för varor inom EU skall säkerställas genom principen för ömsesidigt erkännande av likvärdiga nationella regler eller genom att varorna uppfyller kraven i den harmoniserade lagstiftningen. De gemensamma reglerna inom tullområdet är en förutsättning för varors fria rörlighet. 8.1 Tullunionen Tullunionen är en väsentlig del av gemenskapslagstiftningen. Inom hela området med tullagstiftning är regelverken gemensamma för samtliga medlemsländer. Utformning och tolkning av tullagstiftningen är därför av stor betydelse för såväl myndigheter som näringsliv. 8.1.1 EG:s tullagstiftning Huvuddelen av EG:s tullagstiftning finns i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (tullkodexen) och dess tillämpningsföreskrifter samt i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (tulltaxan). En viktig fråga som diskuterats i tullkodexkommittén sektionen för allmänna tullfrågor har gällt gränsöverskridande tillstånd. Gränsöverskridande tillstånd innebär att företag skall kunna ansöka om tillstånd för tullförfaranden eller förenklade förfaranden med giltighet i flera medlemsstater. Varor skall kunna anmälas för övergång till fri omsättning i flera medlemsstater medan den kompletterande deklarationen skall lämnas i ett medlemsland, normalt i det land där företagets huvudsakliga bokföring finns. återstår att lösa problem som exempelvis rör frågan om hur de av tulluppbörden som tillfaller medlemsstaterna skall fördelas samt frågor om mervärdesskatt och handelsstatistik. I övrigt har man bl.a. diskuterat frågor om uppkomst av tullskuld då varor smugglas genom en eller flera medlemsstater, möjligheten att befria företagen från att inge styrkande handlingar då tulldeklarationer lämnas elektroniskt, möjligheten att utsträcka tiden för tullens tilläggsdebitering ytterligare utöver den nu stipulerade tiden efter det att tullskulden uppkommit, frizoner, modernisering av tullförfaranden med ekonomisk verkan. 8.1.2 Åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen 2000 Med ett gemensamt beslut av och rådet fastställdes det strategiska åtgärdsprogrammet 2000. , som utgörs av generaldirektörerna i EU, är programmets styrkommitté. Denna kommitté har arbetat med att genomföra programmet. Medlemsstaterna, däribland , har utarbetat mer än hundratalet projektförslag i detta syfte. Kommissionen har för sin del lagt fram förslag som syftar till att säkerställa finansiering av programmets datoriseringsdel. Medlemsstaterna skulle års utgång avge interimsrapporter till kommissionen om hur programmet genomförts och vilka verkningar det haft. 8.1.3 Förenkling och rationalisering av gemenskapens tullbestämmelser och tullförfaranden Stockholmsdeklarationen, som antogs av EU:s generaldirektörer och sedermera bekräftades i rådets resolution , har positivt bidragit till att tänkandet i EU alltmer sker i termer av förenkling, rationalisering och modernisering av tullens arbete. Dessa policyinstrument följs upp i berörda kommittéer, i första hand tullpolicykommittén och tullkodexkommittén. En rad lagstiftningsförslag i dessa syften behandlas i berörda kommittéer. driver, tillsammans med vissa andra EU-länder, frågan om en långtgående datorisering av tullprocedurer och informationssystem. Detta är en nödvändighet för att modernisera, effektivisera och rationalisera tullförfarandena och kontrollverksamheten. Införandet av modern informationsteknik i tullens arbete är en förutsättning för ett framgångsrikt förenklingsarbete och bedöms dessutom underlätta rationalisering av materiella tullbestämmelser. Datorisering och användning av informationsteknik är också en förutsättning för att man skall kunna förverkliga målsättningen i 2000-programmet och i . Målet är att de femton tullverken inom EU skall fungera som om de vore ett enda tullverk. 8.1.4 Åtgärder för säkrare och effektivare transiteringar Transitering innebär att varor transporteras under tullkontroll från en plats till en annan utan att de beläggs med tullar och andra pålagor eller blir föremål för handelspolitiska åtgärder. I sker transitering av varor huvudsakligen med tillämpning av gemenskapens transiteringsförfarande, eller det gemensamma transiteringsförfarandet, som tillämpas i samtliga EU- och EFTA-länder, i , , och , eller TIR-förfarandet, som tillämpas i ytterligare omkring tjugo länder. Problem med bedrägerier i samband med transitering av framför allt högbeskattade produkter har rapporterats (av revisionsrätten och kommissionen). Med anledning härav tillsatte en särskild undersökningskommitté för att granska påstådda överträdelser av gemenskapsrätten eller fall av missförhållanden vid tillämpningen av gemenskapsrätten inom ramen för gemenskapens transiteringsförfarande. Som en följd av undersökningskommitténs rapport lade kommissionen fram en åtgärdsplan för en reformering av transiteringssystemen i . Planen, som avser såväl gemenskapens transiteringsförfarande och det gemensamma transiteringsförfarandet som TIR-förfarandet, omfattar förslag dels till legala åtgärder i form av ändringar av tullkodexen och dess tillämpningsbestämmelser, dels operativa åtgärder som avser att förbättra den administrativa tillämpningen av systemen, utveckla samarbetet mellan berörda tulladministrationer och tullmyndigheter och med de ekonomiska operatörerna, allt syftande till att bekämpa bedrägerierna. En väsentlig del av reformen är datoriseringen av gemenskapens och det gemensamma transiteringssystemet. Datoriseringsarbetet har pågått och baseras senast på en resolution som antogs av rådet , där kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att anslå nödvändiga finansiella och personella resurser för ändamålet. Arbetet rörande ändringar i tullkodexen pågår på expertnivå. Arbete har också inletts för en reformering av det gemensamma transiteringsförfarandet. 8.1.5 Det svensk-norska gränstullsamarbetet Avtalet mellan och om gränstullsamarbete, som utgör den EG-rättsliga grund som gör det möjligt att behålla det nästan 40-åriga gränstullsamarbetet mellan och även efter inträde i EU, undertecknades i och trädde formellt i kraft . Det första mötet med den gemensamma kommitté som upprättas av avtalet ägde rum den 11 i på norsk inbjudan. Utöver kommissionen och var inte mindre än nio medlemsländer representerade vid mötet, vilket återspeglar det stora intresse avtalet väckt; det är nämligen det enda i sitt slag som ingåtts av gemenskapen. Vid mötet dryftades samarbetets praktiska tillämpning liksom vissa institutionella aspekter (förvaltningsöverenskommelser, arbetsordning). Vid studiebesök på tullkontoret i , som ligger på svensk mark men permanent bemannas av norska tulltjänstemän, demonstrerades hur samarbetet fungerar i verkligheten. 8.1.6 Tullsamarbetsavtal Administrativt tullsamarbete inom ramen för gemenskapskompetensen mellan EU-medlemsländerna och kommissionen regleras i rådsförordning (EG) nr 515/97. Däri finns materiella föreskrifter som i stort motsvarar tidigare gällande regler. Dessa innebär att en tullmyndighet på begäran skall lämna upplysningar till ett annat EU- medlemsland eller till kommissionen, övervaka bl.a. transportmedel samt inleda administrativa undersökningar för att säkerställa att tull- och jordbrukslagstiftningen efterlevs inom EU. Nyheten är de regler som krävs för att inrätta och förvalta det gemensamma tullinformationssystemet, vilket tillkommit för att kompensera för bortfallet av kontrollen vid de inre gränserna i EU:s inre marknad genom effektivare och snabbare information i arbetet med att ingripa mot grövre överträdelser av EU:s tull- och jordbrukslagstiftning. har tullsamarbetsavtal med , , samt trätt i kraft. Förhandlingar har inletts med sammanlagt 23 länder. Exempel härpå är , , samt ASEAN- länderna. Gällande förhandlingsmandat innefattar dessutom bl.a. , samt . 8.2 Metoder att minska tekniska handelshinder 8.2.1 Harmoniserade tekniska föreskrifter måste all elektrisk utrustning som omfattas av lågspänningsdirektivet (73/23/EEG) vara CE-märkt. Lågspänningsdirektivet har genom en ändring (93/68/EEG) blivit utformat enligt den s.k. nya metoden, vilket innebär att produkterna dels måste uppfylla direktivets krav, dels vara CE-märkta för att få släppas ut på marknaden. Rådet har antagit ytterligare ett direktiv enligt den nya metoden omfattande tryckbärande anordningar (97/23/EG). Tillämpningen av direktivet blir obligatorisk . Arbetet med att få byggdirektivet (89/106/EEG) praktiskt tillämpligt har fortsatt. har beslut fattats om certifieringsförfaranden för ett antal produkter fattats. Den första CE-märkta byggprodukten väntas finnas på marknaden . Det kan också nämnas att kommissionen förelagt rådet ett förslag till direktiv om teleutrustning som planeras ersätta teleterminaldirektivet (91/263/EEG). Enligt förslaget skall, förutom teleterminalutrustning, även radioutrustning omfattas av bestämmelserna. Reviderings- och kompletteringsarbetet på produktområden som inte är reglerade enligt den nya metoden har fortsatt. Inom motorfordonsområdet har ett nytt direktiv om massa och dimensioner för vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa antagits (97/27/EG). Kommissionen har också förelagt rådet ett förslag till direktiv om bussar. Ett direktiv om återstående komponenter och karakteristiska egenskaper hos två- eller trehjuliga motorfordon har antagits (97/24/EG). När direktivet träder i kraft möjliggörs helfordonsgodkännande för två- och trehjuliga fordon i likhet med vad som redan gäller för bilar. Även livsmedels-, läkemedels- och kemikalieområdena regleras ännu enligt den "äldre" harmoniseringsmetoden. Här kan nämnas att en förordning om nya livsmedel och livsmedelsingredienser har antagits (258/97). Ett förslag till direktiv om tillämpning av god klinisk sed vid kliniska prövningar av humanläkemedel har förelagts rådet. Det s.k. begränsningsdirektivet om farliga ämnen och preparat (76/769/EEG) har ändrats, varigenom ämnen som klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska samt preparat som innehåller dessa ämnen från inte får släppas ut på marknaden (97/56/EG). 8.2.2 Provning, certifiering, marknadskontroll och avtal med tredje land Frågor om standardisering, provning och certifiering diskuteras i en rådgivande kommitté anknuten till kommissionen, for Standardization Policy (HOGS). Kommitténs uppgift är dels att ge kommissionen råd i dessa frågor, dels att skapa ett gemensamt synsätt i frågorna. EU har en helhetssyn på hur provning och certifiering skall genomföras inom unionen. HOGS har fortsatt genomgången av de grundläggande policydokumenten på området. Det kan avse krav på s.k. anmälda organ, dvs. organ som utför provning och certifiering enligt EG:s harmoniseringsdirektiv, eller krav på de organ som utvärderar kompetensen hos de anmälda organen. Avtal om ömsesidigt erkännande Förhandlingar har fortsatt om avtal om ömsesidigt erkännande (Mutual Recognition Agreements, MRA) som EU förhandlar om med vissa tredje länder (främst , , och ). Enligt dessa avtal skall provorgan i EU kunna utföra föreskriven provning och certifiering mot de krav som gäller i det land som varan skall exporteras till. En förutsättning för dessa avtal är att myndigheterna i importlandet har förtroende för den provning som utförts i tillverkningslandet. Förhandlingarna med intensifierades vilket ledde till parafering av avtalet . Avtalet gäller teleterminaler, radiosändare, elektriska och elektromagnetiska krav samt läkemedel och medicinteknisk utrustning. Ett avtal har även paraferats med inom samma sektorer. En särskild avsiktsförklaring, som anger att en lösning skall nås för området industriella fästanordningar, är fogad till avtalet med . har aktivt, inte minst inom den transatlantiska dialogen, arbetat för att en lösning skall nås på detta område. Detta är viktigt för bl.a. svensk bilindustri. Förhandlingarna med har återupptagits och befinner sig i ett skede av identifikation av möjliga sektorer. I de paraferade avtalen med och ingår samma sektorer som med med undantag för fritidsbåtar och med tillägg av maskiner och tryckkärl. I avtalet med ingår även bilkomponenter. Diskussioner har pågått om ackrediteringsformer. paraferades även avtalet med som avser god laboratoriesed. Avtal med liknande innebörd mellan EU och de central- och östeuropeiska länderna (s.k. ECAA, European Conformity Assessment Agreements europeiska avtal om ömsesidigt erkännande av bedömning om överenskommelse) förutsätts bli en övergångslösning inför medlemskap. har det pågått förhandlingar med och om sådana europeiska avtal om ömsesidigt erkännande. Med har ett särskilt protokoll till antagits vilket innehåller ett interimsarrangemang inför ett . Förhandlingarna med som gäller ett stort antal sektorer är blockerade av att en lösning för hela förhandlingspaketet inte kunnat nås. behandlades ett meddelande från kommissionen om EU:s handelspolitik rörande tekniska regler. Dokumentet är indelat i fyra delar och rör WTO, MRA, teknisk assistans och samarbete på föreskriftsområdet. Rådsslutsatser om meddelandet har antagits. 8.2.3 Standardisering HOGS har diskuterat de dokument om den europeiska standardiseringen som kommissionen presenterade . har vidare en studie om standarders legala roll i medlemsstaterna genomförts av kommissionen. Bakgrunden till diskussionerna är standardernas viktiga roll i harmoniseringsarbetet samt att standardiseringsarbetet visat sig ta än vad man ursprungligen förväntade sig. Vidare har standardiseringsfrågor också tilldragit sig intresse i översynen av WTO:s överenskommelse om tekniska handelshinder. antog ett danskt förslag om att kommissionen och medlemsstaterna tillsammans med standardiseringsorganen skall studera varför standardiseringsarbetet inte helt motsvarar förväntningarna. 8.2.4 Informationsprocedurer inom det icke harmoniserade området (föreskrifter) I informationsproceduren för förslag till tekniska föreskrifter enligt direktiv /189/EEG anmäldes 900 nationella förslag. Det innebär en kraftig ökning av anmälda förslag. Detta är troligen en följd av domen i målet C-194/94 (se nedan).