prop · GL03147 · 1998-01-01 00:00:00 — Förslagen tar bl.a. sikte på att förenkla överföringar av krigsmateriel mellan EU-länderna genom förenklade förfaranden och avskaffande av tullar. Förslag finns också om upphandlingsregler och om mer harmoniserade exportkontrollregler. En viktig faktor i sammanhanget är de regler som tillämpas av medlemmarna vid export till tredje land av gemensamt utvecklade produkter. I kommissionens meddelande föreslås att export av sådana produkter skall få ske enligt de regler som gäller i det land där produkten tillverkas eller saluförs. Enligt de svenska riktlinjerna är huvudprincipen att svenska regler skall gälla vid gemensamt utvecklade produkter om den gemensamma produkten har övervägande svensk identitet. Mot bakgrund av att det synes bli allt svårare att fastställa identitet i samverkansprojekt övervägs en översyn av de svenska reglerna i detta avseende. Diskussion om kommissionens kommunikation har inletts. Det kan härvidlag konstateras att även om medlemsstaterna i princip välkomnar åtgärder med syfte att underlätta en omstrukturering av den europeiska försvarsindustrin, finns också en viss tveksamhet till kommissionens initiativ. Det uppfattas av vissa som att kommissionen kan vilja inskränka den rätt som medlemsstaterna har att undanta produktion och handel med krigsmateriel från EU:s gemensamma regler (art. 223 i EG-fördraget). gjorde förbundskansler och premiärministrarna ett utspel i vilket de uppmanade flygindustriföretagen att presentera en omstruktureringsplan före . förband sig regeringarna att överenskomma om åtgärder i syfte att underlätta industrins omstrukturering. inbjöds tillsammans med och att delta i denna process. Den har besvarat denna inbjudan positivt. Från brittisk-fransk sida har förslag lagts om en deklaration och upp- förandekod för export av krigsmateriel. Förslaget utgår från de åtta kriterier för export av krigsmateriel som överenskoms vid toppmötena i och (se underbilaga 2) och innebär att medlemmarna skall konkretisera dessa kriterier genom förklarande text. Utgångspunkten är att man skall sätta en hög gemensam standard för medlemmarnas exportkontrollpolitik. Från svensk sida välkomnas denna strävan som stor vikt också läggs vid att medlemmarna kommer överens om ökad öppenhet, framför allt när det gäller rapportering till sina respektive parlament om krigsmaterielexporten. beslutade om att införa vapenembargo mot . är även , och , (FRJ) jämte , , , , , , , och föremål för EU embargon. Embargon beslutade av FN finns mot , , (FRJ), , , , och . har beslutat om vapenembargon mot och . Även exportkontrollen av varor med dubbla användningsområden är föremål för informationsutbyte inom ramen för GUSP. EU har en gemensam förordning (EG) nr 3381/94 om kontroll av strategiska produkter som tillämpas . Förordningen syftar till fri rörlighet för sådana produkter (med vissa begränsade undantag) inom EU samt exportkontroll gentemot tredje land. Utvecklingen inom exportkontroll- arrangemangen beaktas genom kontinuerliga ändringar och uppdateringar av varulistorna till förordningen. Tillämpningen av förordningen om export- kontroll för varor med dubbla användningsområden är föremål för regel- bundna diskussioner i en särskild samordningsgrupp för detta ändamål. 14 Försvarsindustrin och internationellt samarbete på krigsmaterielområdet Mot bakgrund bl.a. av en begränsad inhemsk marknad och den inter- nationellt sett vikande försvarsmaterielmarknaden konstaterades i prop. 1996/97:4 (jfr. s. 154) om totalförsvar i förnyelse, som antagits av (bet. 1996/97:FöU1), att ett väsentligt utökat internationellt samarbete framstår som en förutsättning för den svenska försvarsindustrins överlevnad och för att möjliggöra försvarsmaktens anpassningsförmåga. Det är inte ekonomiskt eller tekniskt möjligt, och inte heller önskvärt, att försöka skapa ett nationellt oberoende inom försvarsmaterielområdet. Regeringens bedömning är att bör söka skapa ett ömsesidigt internationellt beroende, för att därigenom ta tillvara de fördelar och minimera de risker som är förknippade med det internationella beroendet. Med har ett väl utvecklat samarbete och därmed betydande försvarsindustriella intressen att slå vakt om. Likaså finns en stor och växande potential i det europeiska samarbetet. roll däri har fått ökad aktualitet genom den diskussion som förs inom EU-kretsen om ett utvidgat samarbete på försvarsmaterielområdet. I har ett utländskt företag fått tillstånd att förvärva ett svenskt försvarsmaterielföretag. Det var det brittiska företaget plc som fick tillstånd att förvärva . Genom detta förvärv breddade sitt sortiment av bandgående fordon. I har rationaliseringstakten inom krigsmaterielindustrin varit hög som sammanslagningen mellan olika företag inom branschen fortskridit i ett högt tempo. Motsvarande utveckling i måste vid en jämförelse, åtminstone än så länge, betecknas som tämligen beskedlig. Ett intensifierat internationellt samarbete kräver bl.a. att svensk industri och svenska myndigheter kan bidra med kvalificerade tekniska kunskaper eller produkter. Av särskild betydelse är också att myndighetsstöd lämnas i sådan art och omfattning att samarbetet underlättas. För att de svenska företagens exportpotential skall kunna utnyttjas konstaterades det i den ovan nämnda försvarspropositionen vara av vikt att regeringen och svenska myndigheter på ett aktivt och strukturerat sätt stöttar försvarsindustrins exportansträngningar av större materielprojekt, under förutsättning att exportansträngningarna står i överensstämmelse med riktlinjerna för krigsmaterielexport. inrättades en interdepartemental samrådsgrupp på statssekre- terarnivå för att behandla övergripande försvarsindustrifrågor och exporten av försvarsmateriel. 15 Utvecklingen av internationell handel med krigsmateriel Enligt uppgifter från () svarade för av världsexporten av s.k. tyngre konventionella vapen (flygplan, krigsfartyg, artilleri, pansarfordon, missiler samt målsöknings- och radarsystem) jämfört . kom därmed på trettonde plats bland världens exportländer jämfört med en nionde plats . Störste exportör var , närmast följd av med 13,78, med 13,29, med 10,46, med 2,54, med 2,26 och . För uppgick motsvarande svenska andel till i genomsnitt , vilket motsvarade en fjortonde plats bland världens vapenexportörer. hade den största utförseln med en genomsnittlig andel på närmast följd av med 13,47, med 8,32, med 6,86, med 6,34, med 3,12 och . Ledande importör av tyngre konventionella vapen var , närmast följd av med 9,42, med 7,22, med 5,35, med 5,07, med 4,31 och . svarade för av importen år . intog därmed en 33:e plats 1997 jämfört med en 51:a plats . För svarade Saudiarbien för den största importen motsvarande i genomsnitt av denna närmast följd av med 7,28, med 6,19, med 5,91, med 4,72, med 4,46 och . intog en 40:e plats med en genomsnittlig import uppgående till . Enligt samma källa ökade världshandeln med dessa vapen i fasta priser mellan och . Motsvarande uppgång i fasta priser uppgick till . Handeln med tyngre vapen motsvarade vidare av handeln , vilket år registrerade den största handeln med dessa typer av vapen . () följer kontinuerligt marknads- föringen och exporten av krigsmateriel från . De företag som har tillstånd att bedriva verksamhet på krigsmaterielområdet omkring 200 företag, varav ca 40 är aktiva som exportörer är skyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till ISP. I propositionen 1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsikt att lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Föreliggande redogörelse avser den svenska krigsmaterielexporten . Antalet inkomna utförselärenden har legat kring 2 000. Den övervägande delen av dessa tillstånd har gällt utförsel av andra anledningar än försäljning, såsom utförsel före eller efter reparation, för demonstration eller för prov. ökade värdet av beviljade utförseltillstånd i förhållande till föregående år. avser å ena sidan smärre transaktioner av exempelvis reservdelar eller ammunition, å andra sidan mycket omfattande transaktioner av stora vapensystem som levereras . Ett fåtal stora affärer kan alltså påverka resultat påtagligt. höga nivå beror på ett begränsat antal större affärer med västliga industrinationer. En konsekvens av krigsmaterielbegreppets breddning är att statistiken omfattar även export av krigsmaterielklassad materiel för civil eller delvis civil användning. Det redovisade värdet av utförseltillstånd för övrig krigsmateriel består till av sådan export. Till skillnad från tidigare års skrivelser redovisas nedan endast värdet i löpande priser. Skälet är att tidigare fastprisberäkningar gjorts med SCB:s exportprisindex för verkstadsvaror, ett index som knappast kan anses vara representativt för krigsmaterielexporten. Beslut om utförseltillstånd fattades t.o.m. enbart av regeringen. I ärenden som inte avsåg utförsel i större omfattning eller i övrigt inte var av större vikt beslutade emellertid det statsråd som hade till uppgift att föredra ärenden om tillstånd till utförsel av krigsmateriel. Regerings- besluten omfattade av det totala värdet av givna tillstånd . fattas beslut i utförselärenden i första hand av ISP utom i de ärenden som bedöms vara av principiell betydelse eller annars av särskild vikt, vilka skall överlämnas till regeringen för avgörande. Av tabell 1 nedan framgår det sammanlagda värdet av beviljade utförseltill- stånd beräknat i löpande priser. Tillstånd har vidare meddelats för utförsel av jakt- och sportskyttemateriel till 19 länder, nämligen Förenta Stater, , , , , , , , , , , , , , , , , och . Beviljade utförseltillstånd för försäljning i löpande priser År Värde i Förändring i % löpande priser jämfört med mkr föregående år Totalt KS ÖK Totalt KS ÖK 1993 6 106 1 942 4 164 1994 4 268 1 991 2 277 - 30,1 + 2,5 - 55,3 1995 6 543 2 011 4 532 + 53,3 + 1,0 + 99,0 1996 2 859 662 2 197 - 56,3 - 67,1 - 51,5 1997 5 061 2 481 2 580 + 77,0 + 274,8 + 17,4 ISP:s utförselstatistik grundar sig på uppgifter om värdet av levererad materiel som redovisas av exportföretagen. Tabell 2 visar värdet av svensk krigsmaterielexport i löpande priser. Av tabellen framgår även krigsmaterielens andel av totala varuexport. utfördes krigsmateriel för strid till ett värde av och övrig krigsmateriel för , dvs. Jämfört med ökade exporten av krigsmateriel . För krigsmateriel för strid uppgick motsvarande tal till -17,och för övrig krigsmateriel till +10,. Värdet av svensk krigsmaterielexport i löpande priser År Krigsmaterielexport totala varuexport löpande andel av förändring (löp.priser) priser varuexp i mkr mkr % % Totalt KS ÖK 1988 304 782 6 155 2,02 +39,0 1989 332 580 6 005 1,81 - 2,4 1990 339 850 3 327 0,98 - 44,6 1991 332 779 2 705 0,81 - 18,7 1992 326 031 2 753 0,84 + 1,8 Totalt KS ÖK 1993 388 290 2 863 1 216 1 647 0,74 1994 471 602 3 181 1 347 1 834 0,68 + 4,0 +10,8 +11,4 1995 567 836 3 313 1 148 2 165 0,58 +11,1 - 14,8 +18,0 1996 569 1671 3 087 1 136 1 951 0,54 - 6,8 - 1,0 - 9,9 1997 631 4132 3 101 939 2 162 0,49 + 0,5 - 17,3 +10,8 1 Uppgiften om totala varuexport har i årets sammanställning korrigerats jäm- fört med motsvarande uppgift i regeringens skrivelse 1996/97:138 1996. Korrigeringen innebär ingen ändring av uppgiften om krigsmaterielexportens beräknade andel härav. 2 Preliminär uppgift 1997. Krigsmaterielexporten motsvarade av totala varu- export. Motsvarande andelar för krigsmateriel för strid uppgick till och för övrig krigsmateriel . Denna andel sjönk till , varav utgjorde krigsmateriel för strid och övrig krigs- materiel. Den här redovisade utförselstatistiken, baserad på företagens leveransdekla- rationer till ISP, är den enda som direkt anknyter till krigsmateriellagstift- ningen. I den allmänna utrikeshandelsstatistiken, som grundas på tullmyndig- heternas uppgifter till (), särskiljs inte krigs- materiel från civila produkter annat än på några snävt avgränsade områden. Förändringar från till ett annat ger i sig inte underlag för en mer långsiktig bedömning av utvecklingstendenser. Utvecklingen på exportmarknaderna har präglats av det slut, som medfört att många försvarsmakter skurit ned sina försvarsmaterielanslag. Den effekt som exportmarknadernas tillbakagång haft på svensk krigsmaterielexport har delvis maskerats genom den breddning av krigsmaterielbegreppet som ägde rum , och som innebar att många nya materielslag medtogs i utförselstatistiken. Mellan halverades exporten av "traditionell" krigsmateriel, vilket i totalen doldes genom tillkomsten av nya materiel i ÖK-kategorin. Åren därefter har inneburit en fortsatt avmattning för den traditionella materielen, dock i lugnare tempo. En jämförelse av tabellerna 1 och 2 ovan visar, att det sammanlagda värdet av beviljade utförseltillstånd kan skilja sig avsevärt från värdet av faktiska leveranser under . Detta beror på att givna utförseltillstånd ofta avser utförsel som sträcker sig över flera kalenderår, liksom på att till- stånd i några fall inte utnyttjas helt. Den kraftiga ökningen av beviljade utförseltillstånd återspeglas inte alls i den faktiska utförseln detta år. Det är omöjligt att förutsäga hur ökningen kommer att avspeglas i faktisk utförsel kommande år, bl.a. eftersom den låga nivån på beviljade utförseltillstånd kommer att ha en dämpande effekt. Värdet av svensk krigsmaterielexport i 1996- 1997 fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområden 1996 1997 Krigsmateriel för strid KS1 Finkalibriga eldrörsvapen 0 0 KS2 Kanoner, pansarvärnsvapen 111 155 KS3 Ammunition 147 138 KS4 Robotar, raketer, torpeder, bomber 501 184 KS5 Eldledningsutrustning 146 307 KS6 ABC-stridsmedel 1 0 KS7 Krut och sprängämnen 109 106 KS8 Krigsfartyg 28 33 KS9 Stridsflygplan 0 0 KS10 16 KS11 Riktade energivapen 0 0 SUMMA KS 1 136 939 ÖK21 Finkalibriga, eldrörsvapen, delar m.m 1 6 ÖK22 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m. 47 44 ÖK23 Övningsammunition m.m. 299 277 ÖK24 Övningsraketer, röjningsutrustning m.m. 95 144 ÖK25 Spanings- och mätutrustningar m.m 311 280 ÖK26 Skyddsmateriel m.m. 12 12 ÖK27 Krut- och sprängämneskomponenter 0 0 ÖK28 Fartyg för bevakning m.m. 213 112 ÖK29 Flygplan utformade för militärt bruk m.m. 144 369 ÖK30 Fordon utformade för militärt bruk m.m. 218 204 ÖK31 Riktade energivapen 0 0 ÖK32 Fortifikationer 0 0 ÖK33 Elektronisk utrustning för militärt bruk 186 130 ÖK34 Fotografisk och elektrooptisk utrustning 0 0 ÖK35 Övningsmateriel 323 506 ÖK36 Tillverkningsutrustning 101 72 ÖK37 Programvara 1 6 SUMMA ÖK 1 951 2 162 SUMMA ÖK 1 951 2 162 I tabell 3 redovisas den totala omfattningen av krigsmaterielexporten och dess uppdelning enligt krigsmaterielförteckningen på olika huvudområden. Den redovisade sin avsikt att överväga rappor- tering av mottagarländerna för huvudområdena i krigsmaterielförteckningen i likhet med vad som sker i . ISP har ombetts att närmare undersöka denna fråga och har i sitt svar till regeringen meddelat att det inte ännu är tekniskt möjligt att tillmötesgå detta önskemål. ISP har vidare som sin mening redovisat att en publicering av mottagarländerna skulle kunna strida mot reglerna om kommersiell sekretess och utrikessekretess i vissa fall. Den regionala fördelningen av exporten i tabell 4 uppvisar det normala mönstret, som är att den överväldigande delen av svensk krigsmaterielexport går till , övriga , , och . gick av den totala utförseln till dessa destinationer. och övriga andelar av den svenska krigsmateriel- exporten uppvisade sammantagna en något ökande tendens . Medan denna andel uppgick till , hade den ökat till och . hade andel minskat från år men ökat till . andel gick ned från år och fortsatte minska till . Några mera långtgående slutsatser om utvecklingstendenserna på området kan dock knappast dras av dessa förändringar. En större enskild affär kan förorsaka stora förskjutningar av andelarna av den relativt begränsade totala utförseln. Totalt mottog 49 länder leveranser av svensk krigsmateriel mot 1996 och 1995. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet Tot KS ÖK Tot KS ÖK Tot KS ÖK 15 14 15 19 21 18 17 31 11 Övriga 21 16 24 25 23 25 31 18 36 0 1 1 0 1 0 0 1 0 22 7 30 20 11 24 17 16 17 1 2 0 9 15 5 4 8 3 och 4 5 4 7 4 8 2 1 2 36 55 26 20 24 18 28 24 30 0 1 0 0 0 0 0 1 0 I det följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad på mottagarländer. I tabell 5 har medtagits alla länder till vilka utförseln av krigsmateriel har överstigit under något av . omfattade svenska tillverkares krigsmaterielexport leveranser till 49 länder. Till 16 av dessa understeg exportvärdet . Exporten till EU uppgick till 1 jämfört med , motsvarande en ökning . Räknat som andel av den sammanlagda exporten ökade denna för EU:s del från till . Största enskilda mottagarland av svensk krigsmateriel var med följt av Förenta Stater med , med , med , med , med och med . Krigsmaterielexport understigande betecknas i tabell 5 med Exporten av krigsmateriel i år 1995-1997 fördelad på länder KS ÖK Summa KS ÖK Summa KS ÖK Summa Förenta stater 56,2 461,9 518,1 108,1 454,1 562,3 125,5 348,6 474,1 58,8 80,6 139,4 47,6 164,1 211,6 2,9 50,5 53,4 - - - - 2,1 2,1 - 0,0 0,0 - 1,7 1,7 3,5 0,0 3,5 16,5 2,7 19,2 0,0 5,8 5,8 0,7 12,4 13,1 1,0 9,6 10,6 21,9 8,8 30,6 81,7 101,8 183,5 17,4 46,8 64,2 22,0 189,9 211,9 18,9 21,3 40,3 23,1 20,9 44,1 - 0,0 0,0 - 0,0 0,0 16,0 - 16,0 54,9 51,8 106,7 100,8 85,5 186,3 221,1 98,8 319,9 1,8 120,1 122,0 1,3 54,7 56,0 14,5 41,3 55,8 0,3 21,3 21,6 0,6 12,3 12,9 2,1 34,4 36,6 - 0,1 0,1 - 1,1 1,1 - 16,3 16,3 - 5,2 5,2 - 7,6 7,6 - - - - 117,3 117,3 - 147,7 147,7 3,9 76,0 79,9 - - - 59,9 4,6 64,5 8,0 3,2 11,2 2,5 0,1 2,6 0,3 2,5 2,8 2,4 10,0 12,4 0,8 2,5 3,3 0,9 7,5 8,4 2,4 3,7 6,1 - 27,8 27,8 0,2 14,0 14,2 0,4 283,0 283,4 - 2,4 2,4 - - - - - - Republiken - 7,9 7,9 - 12,9 12,9 - 6,6 6,6 - - - 5,8 0,8 6,6 12,1 1,3 13,4 16,4 70,2 86,6 29,7 31,2 60,9 - 78,2 78,2 28,4 8,6 37,0 24,5 7,6 32,1 0,0 2,6 2,6 98,4 157,2 255,6 134,9 219,0 353,9 56,7 104,3 161,0 0,3 1,7 2,0 2,8 1,1 3,9 3,8 0,3 4,2 - - - - 0,3 0,3 104,0 1,4 105,4 35,9 - 35,9 177,0 12,8 189,7 21,8 37,9 59,7 7,0 1,2 8,1 1,9 - 1,9 0,1 0,4 0,5 - 0,1 0,1 1,2 0,1 1,3 0,1 0,3 0,4 4,1 14,9 19,0 4,9 29,9 34,8 5,3 24,1 29,4 165,7 0,4 2,5 2,9 1,7 6,8 8,5 0,1 2,1 2,2 0,7 291,4 292,1 2,9 65,6 68,5 1,2 193,4 194,6 1,9 238,0 239,9 2,4 34,7 37,0 24,2 21,3 45,4 9,3 4,4 13,7 - 2,5 2,5 10,1 1,7 11,8 59,6 124,4 184,0 46,8 292,0 338,8 39,1 465,7 504,8 - 0,0 0,0 89,4 - 89,4 42,2 15,1 57,3 85,0 49,9 134,8 182,1 53,8 235,8 114,2 35,4 149,6 Övriga länder - 2,73 2,7 0,84 1,35 2,1 0,26 1,47 1,6 SUMMA 1 148 2 165 3 313 1 136 1 951 3 087 939 2 162 3 101 3 , , , , , , , , , 4 , , ochTjeckien. 5 , , , , , , , , , och . 6 , och . 7 , , , , , , , , , , , och . 5 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m. har fem tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt utom riket. Tillstånden har avsett länderna , , , och . har vidare ett tillstånd lämnats avseende förlängning av tidigare upplåtelse av tillverkningsrätt. Detta tillstånd har avsett . Elva samarbetsavtal har granskats och godkänts avseende gemensam utveck- ling eller produktion med följande länder, nämligen Förenta Stater (två tillstånd), , (tre tillstånd), (tre tillstånd), och . Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete med utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier som gäller för export av krigsmateriel för strid, eftersom sådant samarbete i regel medför en långsiktigare bindning än regelrätt export. Sådana avtals omfatt- ning, deras utsträckning i tiden, reexportklausuler, m.m. granskas därvid i detalj. Regeringen har med stöd av lagen (1992:1300) om krigsmateriel föreskrivit en skyldighet för den som har upplåtit tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet eller som ingått avtal om samarbete med någon i utlandet att redovisa huruvida avtalen är i kraft, om tillverkning eller annat samarbete enligt sådant avtal alltjämt förekommer samt hur samarbetet bedrivs. gäller att 14 företag redovisat sammanlagt 165 gällande licens- och samarbetsavtal i 20 länder. Av dessa hade 13 företag 84 licensavtal i 18 länder och 8 företag 81 samarbetsavtal i 17 länder. 6 Militärt inriktad utbildning Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt krigsmateriel- lagen inte, med vissa undantag, bedrivas inom eller utom landet utan tillstånd av . Förbudet gäller utbildning som ej är knuten till försäljning av krigsmateriel för vilken utförseltillstånd erhållits. har inget sådant tillstånd lämnats. 7 Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt Enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel skall företag som har tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel redovisa uppgifter om ägande i utländska rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller försäljning av krigsmateriel. gäller att sju företag redovisat ägande i 26 utländska rättssubjekt i 15 länder. 8 De exporterande företagen Omkring 200 företag har tillstånd att tillverka krigsmateriel, varav ca 40 exporterade sådan materiel . De största exportföretagen av krigsmateriel var i nämnd ordning , , och . hade en utförsel som översteg men var . De tre andra svarade vardera för en utförsel överstigande men . Härutöver exporterade fem företag för mer än , nämligen , , , och . Fyra företag, nämligen , , samt , exporterade vardera för . Dessa var , , Chematur , , Avionics, FMV, Fjellman Press och . Övriga företag med en export överstigande var , Formings, FFV Aerotech, , , , samt . Tillsammans svarade dessa 29 företag för av den svenska krigsmaterielexporten . 9 Utvecklingen av de krigsmaterielproducerande företagens sysselsättning m.m. 14 av de största krigsmaterielproducerande företagen i tillhör intresseorganisationen (), vilken grundades . Medlemsföretagen svarar för den allt övervägande delen av utförseln av försvarsmateriel. FIF definierar utförsel av försvarsmateriel som medlems- företagens fakturerade leveranser till utlandet av "krigsmateriel jämte civila produkter till militära kunder", dvs. en definition som är vidare än defini- tionen av krigsmateriel. Medlemsföretagen sysselsatte 26 400 personer inom sina försvarsmateriel- avdelningar . Detta antal har därefter sjunkit till 22 1990 och till 15 1996 samt slutligen till 14 1997. Företagens export av försvarsmateriel uppgick till , till , till och till . I förhållande minskade exporten av försvarsmateriel . Företagens försäljning till det svenska försvaret ökade från till eller med 25,. EU:s kriterier för export av krigsmateriel Åtta gemensamma kriterier för vapenexport för EU:s medlemsstater, beslutade på det Europeiska rådets möten i och i . - Respekten för de internationella åtaganden som gemenskapens medlemsstater påtar sig, i synnerhet de sanktioner som beslutas av säkerhetsråd och de som beslutas av gemenskapen, icke-spridnings- överenskommelser samt andra internationella åtaganden. - Respekten för mänskliga rättigheter i det slutliga mottagarlandet. - Den interna situationen i det slutliga mottagarlandet, som en funktion av förekommande spänningar eller inre väpnade oroligheter. - Bevarandet av regional fred, säkerhet och stabilitet. - Medlemsstaternas nationella säkerhet, och säkerheten för de territorier vars utrikesrelationer är en medlemsstats ansvar, såväl som den nationella säkerheten för vänskapligt sinnade och allierade stater. - Köparlandets agerande gentemot det internationella samfundet, särskilt med avseende på dess inställning till terrorism, förekommande allianser, och visad respekt för internationell rätt. - Risken för att utrustning kommer på avvägar inom köparlandet eller re- exporteras under icke-önskvärda förhållanden. - Lämpligheten av vapenexporten med hänsyn till det mottagande landets tekniska och ekonomiska kapacitet, givet önskvärdheten av att stater tillgodoser sina legitima försvars- och säkerhetsbehov med minsta möjliga avtappning av mänskliga och ekonomiska resurser till rustningsändamål. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde