prop · GL031D7 · 1998-01-01 00:00:00 — Informationsverksamheten riktar sig till hela samhället, även om ungdomar, både i och utanför skolan, kanske är den viktigaste målgruppen. Utöver de medel som anvisas genom delposten för information, ges bidrag från delposten för bistånd via enskilda organisationer till deras informationsverksamhet i samt till folkbildningsorganisationerna för kursverksamhet om bistånds- och utvecklingsfrågor. Totalt uppgår informationsinsatserna till . Sidas årliga mätningar av opinionsläget avseende utvecklingssamarbetet och mer oregelbundet återkommande djupundersökningar visar på en oroande minskning av stödet och på en brist på kunskap och insikt i utvecklingsfrågor. Jämförliga undersökningar inom andra EU-länder och inom EU som helhet visar inte på samma utveckling. Det finns därför anledning att överväga nya kanaler och metoder för att nå ut med information om det internationella utvecklingssamarbetet. Utvecklingssamarbetet bygger i grunden på det svenska folkets solidaritet med fattiga människor i andra länder, men också på en djupare förståelse av långsiktiga intressen avseende t.ex. fred, miljö och ekonomi. Detta tillsammans med de förändringar avseende såväl utvecklingssamarbetets utformning och inriktning, som betydelsen av olika informationskanaler inom , understryker vikten av Sidas ambition att förnya informationsverksamheten. Sida har i sitt budgetunderlag föreslagit en kraftig ökning av delposten. Regeringen delar denna prioritering och föreslår en ökning för att möjliggöra ökad information om alla delar av samlade utvecklingssamarbete. Ett nära samarbete mellan och Sida i dessa frågor skall eftersträvas. 4.4 Övrigt Från anslagsposten A.1.3 Övrigt finansieras gäststipendie- och utbytesverksamhet genom Stiftelsen , stöd till vissa organisationer, utredningsverksamhet samt kapitaltillskott till . Medelsfördelning: Gäststipendie- och utbytesverksamhet genom Stiftelsen 11 000 000 Övriga insatser 19 000 000 Utredningar m.m. 13 267 000 Summa 43 267 000 Gäststipendie- och utbytesverksamhet genom Stiftelsen Denna verksamhet omfattar gäststipendieprogram för långtidsstipendier och person- och erfarenhetsutbyte för sökande från vissa utvecklingsländer samt personal- och administrationskostnader i samband med mottagande av FN-stipendiater i . Institutet önskar finansiera bl.a. studieprogram för parlamentariker, opinionsbildare, beslutsfattare och experter inom områden av relevans för utvecklingen av demokrati och mänskliga rättigheter samt fortsatt kontakt- och erfarenhetsutbyte med den islamska världen med fokus på /och de länder som aktivt deltar i fredsprocessen i . Dessutom föreslår institutet en resursförstärkning för utbyte med , eftersom ökad kunskap i kinesiska och om det moderna kinesiska samhället är av stor betydelse. Regeringen tillstyrker institutets förslag. Övriga insatser För den nordiska samfinansierade verksamheten vid beräkas det svenska bidraget till . Regeringen förordar en ökad satsning på den policyrelaterade verksamheten och information liksom en höjning av resestipendieverksamheten. Under delposten finansieras vidare bl.a. bidrag till Stiftelsen , som bedriver en verksamhet med mycket gott internationellt anseende. har verksamheten bl.a. inriktats på behovet att reformera FN-systemet, vilket är av stort värde med hänsyn till starka engagemang i dessa frågor. Från delposten finansieras också bidrag till (). UWC startade i och bedriver en internationell gymnasieutbildning med miljöprofil i syfte att främja fred och samarbete. Bidraget finansierar kostnader för elever från . Utredningar m.m. Från delposten finansieras utredningar, seminarier, konferenser, information m.m. I verksamheten märks förberedelser inför kommande förhandlingar mellan EU och AVS-länderna samt den expertgrupp för studier i utvecklingsfrågor (EGDI), som regeringen tillsatte med uppgift att genomföra studier som kan bidra till ökad förståelse av olika utvecklingsproblem och till utformning av ett mer effektivt bistånd. Arbetet inom EGDI har kommit igång och de första delstudierna har färdigställts. Gruppen förväntas genomföra studier med fördjupade analyser av frågor av vikt för biståndets långsiktiga effektivitet. Gruppens arbete koncentreras kring: hur biståndsberoende kan minska, hur biståndsorganisationer bättre kan lära av erfarenheter, hur nya handels- och kapitalströmmar påverkar , hur ekonomiska reformer påverkar inkomsterna på landsbygden i , hur barns villkor kan förbättras genom en utökad förståelse av deras ekonomiska och sociala roll, och hur kapacitet och institutioner kan byggas upp och vidmakthållas i utvecklingsländer. 98 anvisas vidare medel för den av regeringen tillsatta studien med uppgift att utforma förslag till en ny svensk Asienpolitik. Dessutom kommer uppföljningar av redan gjorda utredningar att bekosta delposten. Under delposten skall även fortsättningsvis angelägna och oförutsedda behov som kan uppstå under budgetåret finansieras. bidrar till utvecklingen av bärkraftiga företag i samarbetsländerna genom riskkapitalsatsningar i form av aktier eller lån, främst i samverkan med svenskt näringsliv. Under /96 bildades det helägda dotterbolaget , som skall medverka till utveckling av de finansiella sektorerna i de baltiska staterna genom att tillhandahålla kapital och kunskap. Dotterbolaget är aktieägare i tio banker och har lämnat förlagslån till ytterligare två. investeringsportfölj bestod vid utgången av budgetåret av 52 projekt varav ca två tredjedelar i u- länder. Under budgetåret genomfördes fem nyinvesteringar i utvecklingsländer och fem i . sålde sitt aktieinnehav i tolv bolag, varav tio i och två i . Verksamheten uppvisade ett positivt rörelseresultat. Projektintäkternas andel av projektkostnaderna uppgick till för koncernen och för moderbolaget, vilket översteg målsättningen om . Inget kapital har tillförts bolaget . har i skrivelse till regeringen hemställt om ytterligare kapitaltillskott. Regeringen kommer som grundval för bedömningen av omfattningen av ett sådant tillskott att genomföra en översyn med tonvikt på en analys av olika alternativ vad gäller framtida inriktning och omfattning av bolagets verksamhet inklusive finansieringsmöjligheter. Hänsyn bör därvid tas till det arbete bolaget gjort i syfte att utarbeta en mer långsiktig affärsplan liksom till avvägningar om balansen medan satsningar i u- respektive östländer. Regeringen fäster stor vikt vid den roll bolaget spelar för att bidra till utveckling av ett konkurrenskraftigt näringsliv i samarbetsländerna. Det är angeläget att renodla bolagets respektive andra organs roller, främst Sidas, för att undvika överlappningar. Översynen kommer att genomföras och beslut om kapitaltillskott behöver sannolikt fattas . Regeringen har beredskap i form av disponibla medel inom såväl utvecklingssamarbetet med (reservationer som inte tagits i anspråk) som inom östsamarbetet för finansiering av ytterligare kapitalinsats . 5 A 2. Anslag s- sparan de Utgifts - progno s 458 000 1998 Förslag 409 333 1999 Beräkna t 421 441 2000 Beräkna t 433 922 Beloppen anges i tusental kronor 1. Består av anslagsposterna: A 2.1 (Sida) A 2.2 () (Sida) Sida är enligt förordningen med instruktion för (Sida) (1995:869) central förvaltningsmyndighet för bilaterala utvecklingssamarbete och för stödet till länder i . Sida framhåller i budgetunderlaget att myndigheten /96 och 1997 genomfört omfattande nedskärningar och rationaliseringar av förvaltningen, i huvudsak genom samordningsvinster efter sammanslagningen av de tidigare fem biståndsmyndigheterna men också genom nedläggning av vissa aktiviteter. Personalens engagemang har varit avgörande i detta arbete. För att bibehålla detta engagemang behövs kontinuerlig kompetensutveckling. Sida understryker att minskade förvaltningsresurser i längden inte är förenliga med höga och ökande krav på kvalitet. Sida föreslår dels att 12,4 sakanslagsfinansierade tjänster vid Sida i inlöses genom att anslagsposten A.2.1 ökas med , dels att anslagsposten höjs med ytterligare motsvarande Sidas kostnader för räntor och amorteringar. Sida har ett anslagssparande som ökat till . Det anges av Sida bero på bl.a. att ombyggnationer m.m. av nya lokaler efter sammanslagningen av de tidigare myndigheterna finansierats med lån, en tillfällig hyresreduktion, rationaliseringar och lägre utlandskostnader än beräknat tack vare en starkare växelkurs för kronan . Övergripande mål Inom ramen för det övergripande målet för utvecklingssamarbete att höja de fattiga folkens levnadsnivå skall Sida bedriva utvecklingssamarbete i enlighet med de av fastställda biståndspolitiska målen samt de landstrategier och andra policydokument som regeringen fastställer. Resurser för Sida är underkastat tidigare beslutad minskning av förvaltningskostnaderna /96 1998. För innebär det följande: Ramanslag 401 444 tkr beräknade avgiftsinkomster 4 500 tkr Totalt 406 944 tkr Sidas förslag om kompensation för avveckling av sakanslagsfinansiering av tjänster vid kontoret i samt för ökade räntor och amorteringar avvisas. Resultatinformation Sida intar en ledande ställning i det internationella givarsamfundet såväl avseende ett kvalitativt högtstående bistånd som när det gäller utveckling av analys och policy. Sida har framgångsrikt genomfört den omfattande omorganisationen som sammanslagningen av fem myndigheter till den nya innebar. Det finns dock problem i vissa avseenden, t.ex. de alltför höga reservationerna, som föranledde beslut om indragning av i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Sida måste också (som framhållits under avsnitt 4.3 ovan) satsa på att höja kompetens och kapacitet, inklusive i form av en flexibel organisation och nya arbetsformer, för att stärka och effektivisera stödet till viktiga områden, t.ex. demokrati och mänskliga rättigheter. fortsätter den inledda försöksverksamheten avseende sakanslagsfinansiering av vissa tjänster i fält. Verksamheten syftar till att underlätta för Sida att på ett flexibelt och kostnadseffektivt sätt anpassa fältverksamheten till skiftande förutsättningar för beredning och genomförande av insatser i samarbetsländerna. är det väsentligt att de möjligheter som härmed erbjuds utnyttjas till fullo. Regeringens bedömningar med anledning av revisionens iakttagelser RRV har lämnat en revisionsberättelse med invändning på grund av att resultatredovisningen inte uppfyller väsentliga krav enligt förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning. Kritiken avsåg främst bristande koppling mellan mål och resultat, bristande redovisning av prestationer och kostnader samt bristande rutiner för kvalitetsstärkning av underlaget för årsredovisningen. Vid en särskild granskning av vissa integrerade utlandsmyndigheter konstaterades att medan Sidas regelverk är en bra grund för god intern kontroll, brister efterlevnaden av regelverket. Regeringen anser att RRV:s kritik på flera punkter är konstruktiv. Myndighetens verksamhet är dock mycket komplex med insatser i ett stort antal länder och inom flertalet samhällssektorer. Utvecklingssamarbete är därtill en långsiktig verksamhet. För analys av effekterna, dvs. det slutgiltiga resultatet av Sidas verksamhet finns dels Sidas stärkta utvärderingsverksamhet, dels landstrategiprocessen, dels mer eller mindre regelbundet återkommande, djupgående granskningar av olika delar av Sidas verksamhet. Årsredovisningen bör därför inriktas på myndighetsnära information särskilt avseende kostnadseffektivitet. Sidas årsredovisning utformades redan för /96 i enlighet med en modell som utarbetats inom ett projekt genomfört i samarbete mellan , Sida och RRV, vilket medförde vissa övergångssvårigheter. Bland annat var befintliga ekonomiadministrativa system inte utformade för att svara mot de nya krav som ställdes. RRV:s kritik visar dock att Sida måste prioritera såväl ekonomistyrning i vid mening som resultatredovisning. Slutsatser Utvecklingssamarbetets förändrade villkor, inriktning och utformning ställer stora och delvis nya krav på Sida som organisation Den omfattande policyutveckling och erfarenhetsåtervinning som sker inom svenskt och internationellt utvecklingssamarbete måste genomsyra tänkandet, leda till nya former och metoder samt genomföras i praktiken Regeringen instämmer därför i Sidas bedömning att behovet ökat av kontinuerlig kapacitetsutveckling och att minskande förvaltningsresurser i längden inte är förenliga med höga och ökande krav på kvalitet. Regeringen avser därför stödja Sidas avsikt att genomföra ett kapacitetslyft inom organisationen. , () huvudsakliga uppgift är att främja och driva forskning om och att informera om och aktuella afrikanska frågor inom . Detta sker genom forskning. konferenser och seminarier, och dokumentation, publikationer samt policyrelaterad verksamhet. De policyinriktade aktiviteterna har fått ökat utrymme. Institutet anser att kompensationen för bl.a. ökade hyreskostnader i förra årets budgetproposition skapat utrymme för viss konsolidering av verksamheten. Institutet föreslår en höjning av verksamhetsanslaget för den policyrelaterade verksamheten, för ett nytt bibliotekssystem samt för att upprätthålla nivån på resestipendieprogrammet. Övergripande mål Målen för är enligt förordningen (1995:1352) med instruktion för myndigheten, att inom främja och driva vetenskaplig forskning om , främja samarbete och kontakter mellan nordiska och afrikanska forskare, utgöra ett dokumentationscentrum för forskning och studier om , informera om Afrikaforskning och aktuella afrikanska förhållanden. De riktlinjer för Nordiska Afrikainstitutets verksamhet som regeringen redovisade budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 4, bet. 1992/93:UU15, rskr. 1992/93:297) gäller alltjämt. Institutet skall befästa sin ställning som samordnare och katalysator för den nordiska Afrikaforskningen. En viss del av verksamheten skall även framgent vara efterfrågestyrd och finansierad genom uppdrag från bl.a. de nordiska biståndsmyndigheterna. Resurser Ramanslag 7 889 tkr Beräknade avgiftsinkomster 500 tkr Institutets forsknings- och forskningsstödjande verksamhet finansieras gemensamt av de nordiska länderna. Den svenska andelen beräknas till och finansieras från anslagspost A 1.3. I bidraget ingår en särskild satsning på den policyrelaterade verksamheten och information liksom en ökning av resestipendieverksamheten. Den nordiska samsynen på och den gemensamma finansieringen av institutets forskningsprogram är av grundläggande betydelse. har uppnått långsiktighet vad gäller de nordiska ländernas gemensamma finansiering. Institutet skall sträva efter att denna bibehålls. Institutet har tecknat treåriga samarbetsavtal med Damark, och . Resultatinformation Av årsredovisningen framgår att institutet kunnat genomföra en kraftig expansion av sin forskningsverksamhet tack vare ett ökat engagemang från de reguljära anslags- och bidragsgivarna, vilket har resulterat i ökande intresse för institutets forskning från omvärlden. Institutet visar flera exempel på att det är högkvalitativ forskning som bedrivs. Kontakterna och samarbetet med andra forskningsinstitutioner har intensifierats. Biståndsmyndigheterna i begär allt större medverkan av institutet på olika områden och uppdragen från nordiska biståndsmyndigheter och andra organisationer inom biståndet tenderar att öka. Efterfrågan på föreläsare från institutets forskarkollektiv har ökat. Forskarna får sina rapporter publicerade i internationella tidskrifter. Biblioteksverksamheten kan för de flesta mätbara aktiviteter uppvisa ökning. Ett åtgärdsprogram för har genomförts mycket väl trots en besvärlig personalsituation. De policyinriktade aktiviteterna har fått ökat utrymme och institutet har uppvisat en kraftig ökning av antalet publikationer. Även försäljningssiffrorna visar en glädjande uppgång. Flera institutioner, främst i , önskar publicera sig genom institutet och en stor del av produktionen blir föremål för positiva bedömningar i internationella tidskrifter. Forskare, både nordiska och afrikanska, men även amerikanska och europeiska sänder sina manuskript till institutet med ambitionen att få dem utgivna. Regeringens bedömingar med anledning av revisionens iakttagelser Nordiska Afrikainstitutets årsredovisning ger enligt RRV en rättvisande bild av verksamhetens kostnader och intäkter och av myndighetens ekonomiska ställning. Myndigheten redovisar överskådligt kostnaderna per verksamhetsgren. Slutsatser Verksamheten vid har intensifierats. De utåtriktade aktiviteterna har breddats och utökats. Institutets internationella status har höjts. Det är mycket viktigt att institutet kan fortsätta att ha en hög profil för att bidra till att stärka och skapa intresse för Afrikapolitik. Balans bör råda mellan den akademiska forskningen och den mer policyinriktade verksamheten. Den akademiska forskningen skall utgöra basen i NAI:s verksamhet. NAI:s medverkan i arbetet med att ta fram underlag för en ny svensk Afrikapolitik är ett bra exempel på hur kompetensen vid skall användas. Den resurs som institutet utgör när det gäller Afrikakunnande i bör utnyttjas i ännu högre grad. Det är viktigt att den kunskapsbas som byggts upp på också utnyttjas för att sprida information om och för att påverka det internationella samarbetet med . 6 B Samarbete med UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR ANSLAGNA MEDEL AVSEENDE SAMARBETET MED CENTRAL- OCH Anslag s- sparan de 1 441 536 Därav 1996 Utgift 736 710 Utgifts - progno s 942 000 1998 Förslag 810 800 1999 Beräkna t 810 000 2000 Beräkna t 810 000 Beloppen anges i tusental kronor. Under kommer regeringen bl.a. att intensifiera insatserna för att bistå de länder som skall förhandla om medlemskap i , särskilt , , och , främja regional utveckling i norra inom ramen för Östersjösamarbetet och , bl.a. genom att aktivt verka för undanröjande av handelshinder och andra problem som står i vägen för ekonomisk samverkan och ökat utbyte av varor och tjänster, utnyttja den ökade reformviljan i till att genomföra planerade insatser inom den sociala sektorn och hälso- och sjukvården, främst då det gäller äldreomsorg och vård av handikappade barn, samt identifiera nya områden för samarbete inom dessa sektorer, stödja en på svenskt initiativ upprättad juristhögskola i , som skall ge studenter i de tre baltiska staterna möjlighet att bedriva högre juridikstudier i enlighet med de krav som rättsstaten och marknadsekonomin ställer, med stöd av utvärderingen av det hittillsvarande samarbetet med lägga fram en särskild proposition om det fortsatta samarbetet 2001. är det sista inom ramen för det flerårsprogram för samarbete med som antogs . Programmet baseras på regeringens särproposition 1994/95:160, enligt vilken under skulle anslås till fortsatt bilateralt och multilateralt samarbete med de central- och östeuropeiska länderna, med tonvikt på geografiska närområde. Fyra övergripande mål ställdes upp, nämligen att främja en säkerhetsgemenskap, att fördjupa demokratins kultur, att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling och att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. har senare beslutat att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra hela samarbetet. Den dynamiska utvecklingen i har redan avsatt påtagliga positiva resultat med avseende på politisk stabilitet och ekonomiska framsteg. Det återstår likväl mycket att göra inom de områden som täcks av de uppställda målen. Samhällsomvandlingen har fått en ny dimension genom de associerade centraleuropeiska och baltiska ländernas önskan att bli fullvärdiga medlemmar av Europeiska unionen. EU har å sin sida åtagit sig att underlätta och påskynda denna utvidgning. På grundval av de inlämnade ansökningarna och bedömningar av hur långt länderna hunnit i den nödvändiga anpassningen till och normer förutses förhandlingar kunna inledas . Strävan att knyta , och andra länder i det forna närmare det europeiska samarbetet på olika områden, blir betydelsefullt det närmaste året. Det ligger i intresse att medverka till utvidgningen och utvecklingen av relationerna med de central- och östeuropeiska länderna. Detta betonades också särproposition. eget samarbete med skall i första hand ses som ett fullföljande av den verksamhet som bedrivits inom ramen för det gällande programmet. De mål som där uppställdes är fortfarande giltiga. De erfarenheter vunnit av sin egen EU-anpassning och sina egna medlemskapsförhandlingar blir en väsentlig del av det stöd som erbjuds de central- och östeuropeiska länderna som ansökt om medlemskap i . Den kunskapsöverföring av detta slag som redan äger rum kommer att vidareutvecklas. De landstrategier som har utarbetats för de prioriterade samarbetsländerna har identifierat olika angelägna insatsområden, av vilka många är av stor betydelse för integrationsprocessen. En annan faktor som vidgar och fördjupar perspektivet på utvecklingen i är strävan att genom såväl egna som multilaterala insatser stärka det regionala samarbetet. Målet är att främja ett dynamiskt och demokratiskt norra som en del av samarbetet i hela . De nya initiativ till samverkan i som togs i samband med regeringschefsmötet i och mötet med Östersjöstaternas råd i har vidareutvecklats, och har sedan lett till konkreta resultat, bl.a. då det gäller miljösamarbete och bekämpande av organiserad brottslighet. Det är särskilt viktigt att de baltiska staterna, och själva uppmuntras att spela en än mer aktiv roll i Östersjösamarbetet. önskar också medverka till att de möjligheter som finns till samordning av bilaterala insatser och olika EU-program i utnyttjas optimalt. Näringslivets medverkan är av avgörande betydelse. Folkrörelser och enskilda organisationer samt regionala och lokala organ, som bidrar till att ge Östersjösamarbetet bred förankring, skall få fortsatt stöd. Utvecklingen av det euro-arktiska samarbetet har stor betydelse för förbindelserna med nordvästra . För att utveckla samverkan mellan de nordliga regionerna beslöts vid ett utrikesministermöte att bilda Barents Euro-Arktiska råd. innehar efter ordförandeskapet för . Under ordförandeåret söker särskilt bidra till att stärka banden mellan och EU, förbättra villkoren för handel och investeringar, öka insatserna på kärnsäkerhetens område, uppmärksamma miljö- och energifrågor. innehar även ordförandeskapet för ekonomiska arbetsgrupp. Nästa ministermöte planeras äga rum i . Regeringen kommer även fortsättningsvis att ge hög prioritet då det gäller den regionala utvecklingen i närområde. I budgetpropositionen för föreslår regeringen att medel om anvisas för samarbetet med . Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för finansiellt stöd till länder i om högst . är i det treåriga programmet för . ekonomiska vårproposition angavs att regeringen har beräknat ett fortsatt samarbetsprogram med på , under förutsättning att en oberoende utvärdering av samarbetet genomförs. Vidare angavs att regeringen kommer att lämna förslag till omfattningen och inriktningen av samarbetet . Skrivningarna i vårpropositionen syftade till att ge utrymme och flexibilitet för den kommande perioden. För att verksamheten med samarbetet med inte avsevärt skall påverkas negativt föreslås att regeringen får bemyndigande att under åta sig ekonomiska förpliktelser för insatser i innebärande åtaganden om högst som medför utgifter under förutsättning att den oberoende utvärderingen har presenterats. Samarbetets huvudområden Att främja en säkerhetsgemenskap Sedan det slut har säkerhetsbegreppet breddats till att omfatta andra hot än de rent militära. Civilt betonade faror och hot såsom kampen mot organiserad och gränsöverskridande ekonomisk brottslighet, terrorism, miljöhot, kärnvapenspridning m.m. har fått ökad betydelse. Den militära dimensionen i hotbilden har inte försvunnit men är en del av en större helhet. Det svenska säkerhetsfrämjande stödet grundar sig på en strävan att bidra till förstärkt säkerhet i hela som ett led i utvecklandet av en alleuropeisk freds- och säkerhetsordning.