prop · GL03155 · 1998-01-01 00:00:00 — /95 /96 /97 varav män kvinnor Grundläggande vuxenutbildning 48 460 47 643 47 422 36 64 Gymnasial vuxenutbildning 140 868 140 868 177 732 34 66 Påbyggnadsutbildning 12 177 6 563 11 974 44 56 Samtliga nivåer 195 891 211 En elev är en fysisk person som läser en eller flera kurser Källa: Om antalet elever räknas om till heltidsstuderande blir det 93 1994, 101 1995 och 107 1996 vilket motsvarar en ökning på till 1996. Av de sammanlagt 185 000 elever som rapporteras som studerande inom gymnasial vuxenutbildning var 106 600 antagna inom . Detta motsvarar ca 94 000 heltidsplatser. av de antagna inom var kvinnor. Det framgår av tabell 8.10 att nivån på den grundläggande vuxenutbildningen är i det närmaste över tiden medan den gymnasiala vuxenutbildningen och särskilt påbyggnadsutbildningen ökat i omfattning igen /97 efter att i det närmaste halverats . Ökningen av påbyggnadsutbildningen är mellan läsåren 1995/96 och 1996/97 . Därmed har nivån från /95 nästan återställts. Den procentuella andelen av befolkningen i åldern 20 som finns i komvux har ökat från (/94) till (/97). Den gymnasiala vuxenutbildningens ökande omfattning kan förklaras av att gymnasieskolan, som den gymnasiala vuxenutbildningen svarar mot, har förlängts till . Ökningen beror även på att ett stort antal platser har finansierats av staten genom extra statsbidrag för utbildningsåtgärder mot arbetslösheten och . Den gymnasiala vuxenutbildningens andel av komvux (andel kursdeltagare 1993/94 jämfört med /97) har ökat från till . Antalet extra platser som ianspråktagits för utbildningsåtgärder mot arbetslösheten och utbyggnaden av den kommunala vuxenutbildningen inom (fr.o.m ) har ökat . Tabell 7.18 Antal helårsstudieplatser finansierade av staten /95 /96 /97 Antal helårsplatser 26 800 38 000 59 900 99 900 Källa: Med det statsbidrag som ges till kommunerna i följer ett volymkrav som består av dels den andel gymnasial vuxenutbildning kommunen själv skall bekosta, dels den andel statsbidraget skall täcka. Av redovisning (avseende samtliga kommuner) framgår att volymen vuxenutbildning som anordnas i stort sett motsvarar det volymkrav som ställts på kommunerna . Kostnader Den totala kostnaden uppgick till varav för verksamhet i regi och i landstingsregi. Enligt har den totala kostnaden för den kommunala vuxenutbildningen ökat med i fasta priser. En förklaring till detta är att kommunerna har fått extra statsbidrag för utbildningsåtgärder avsedda att motverka arbetslösheten. Statsbidraget finansierade av de totala kostnaderna för komvux och uppgick till . Den totala kostnaden per elev (omräknat till heltidsstuderande) var för grundläggande vuxenutbildning och för gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning . Kommunernas genomsnittskostnader varierar med invånarantalet. Genomgående har storstäder lägre kostnader än övriga. Glesbygdskommunerna har de högsta genomsnittliga kostnaderna. 7.3.2 Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) Måluppfyllelse och kvalitet Huvuddelen av verksamheten i särvux ligger på grundsärskole- och träningsskolenivån. Elevantalet procentuellt sett har dock ökat mest på gymnasiesärskolenivå. I särvux är bara av det totala elevantalet på gymnasial nivå. Detta kan jämföras med den del av särskolan som har en motsvarighet i särvux, där andelen elever i gymnasiesärskolan är nästan dubbelt så hög. Det antal timmar som en elev i medeltal studerar (elevtimmar) uppgick bara till 1997 vilket är samma antal som men något högre än då motsvarande uppgick till 2,0. Beträffande särvux finns ingen rapportering av betyg och studieavbrott. Prestationer anordnade 217 kommuner särvux (9 kommuner i form av 3 kommunalförbund). Eleverna var bosatta i 248 kommuner. av eleverna var bosatta i en annan kommun än där skolan var belägen. har genomfört en enkät till landets samtliga kommuner om bl.a. särvux. Av svaren framgår det att var fjärde kommun (68 kommuner) inte kan erbjuda alla som vill ha en plats i särvux. Detta innebär att fler än 500 elever väntar på utbildningsplats vilket motsvarar av de studerande i särvux /97. Det framgår också att var femte kommun (54 kommuner) inte informerar om särvux. Tabell 7.19 Antal elever i särvux på olika nivåer /95 /96 /97 /98 Träningsskolenivå 1 430 1 448 1 442 1 494 Grundsärskolenivå 1 733 1 873 2 066 1 918 Gymnasiesärskolenivå 208 299 389 585 Samtliga nivåer 3 371 3 620 3 897 3 997 Elevantalet inom särvux har ökat inom alla nivåer . Den största relativa ökningen av antalet elever finns inom gymnasiesärskolan där antalet mer än fördubblades mellan 1994/95 och 1997/98. Enligt har var tredje kommun (93 kommuner) tagit mot fler elever . Kostnader Kostnaden för särvux uppgick till . Räknat per genomsnittsstuderande var kostnaden . Av den totala kostnaden utgör undervisningskostnaden två tredjedelar. Undervisningskostnaden per elev varierar dock avsevärt mellan kommunerna. Storstäderna har högst kostnader medan glesbygdskommunerna har de lägsta kostnaderna. Antalet tjänstgörande lärare i särvux var 414, varav var kvinnor. av lärarna har en pedagogisk utbildning. Lärartätheten per 100 elever var 5,5 , en minskning med i förhållande till samma mättidpunkt . Lärartätheten i särvux kan inte jämföras med lärartätheten i andra skolformer, eftersom eleverna undervisas i mindre grupper och får färre antal undervisningstimmar . 7.3.3 Svenskundervisning för invandrare (sfi) Varje kommun är skyldig att erbjuda sfi till de personer som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket det år de fyller sexton. Eleverna kan börja och sluta utbildningen när som helst . Undervisning för en elev med rätt till sfi skall enligt skollagen finnas att tillgå . Om det inte finns särskilda skäl skall undervisningen kunna påbörjas . Riktvärdet för undervisningens omfattning är . Detta värde får under- eller överskridas beroende på hur mycket undervisning eleven behöver för att uppnå de kunskapsmål som anges i kursplanen för sfi. Betyg skall ges när eleven avslutar kursen. Som hjälp vid betygssättningen finns ett nationellt prov i sfi. Eftersom eleven börjar studierna på sin språkliga nivå och avslutar dem när målen för utbildningen har uppnåtts, kan studietiden variera kraftigt. För att bedöma resultaten i sfi måste därför en grupp elever som börjat följas under relativt lång tidsperiod . Tabell 7.20 Studieresultat i sfi 1995/96 /97 för: nybörjare läs- /94 nybörjare läs- /95 nybörjare läs- /96 nybörjare läs- /97 Avslutat med sfi-nivå Avslutat utan sfi-nivå Avbrutit utbildningen Fortsätter utbildningen Källa: Prestationer och kostnader Flertalet kommuner anordnar sfi i egen regi, oftast i anslutning till komvux, men vissa kommuner lägger ut verksamheten på annan anordnare som t.ex. studieförbund, folkhögskola eller privata utbildningsanordnare. En rektor inom det offentliga skolväsendet är dock alltid ansvarig för ledningen av utbildningen. Tabell 7.21 Antal kommuner med sfi, antal studieanordnare och antal elever kommuner Antal studie- anordnare Antal elever kvinnor Andel män 1994/95 totalt 277 310 61 017 51,48, Kommun 255 262 53 092 24 29 5 169 Annan 16 19 2 756 1995/96 totalt 276 309 51 486 55,44,Kommun 259 267 45 995 18 20 2 796 Annan 19 22 2 695 1996/97 totalt 268 306 41 134 59,40,Kommun 255 273 37 550 12 14 1 521 Annan 13 19 2 063 Antalet elever i sfi kulminerade under /95 då bl.a. ett stort antal flyktingar från det blivit kommunplacerade. Därefter har elevantalet minskat med . Andelen kvinnor har ökat och uppgick till under /97. Antalet tjänstgörande lärare i sfi var under mätveckan 1 500. Andelen kvinnliga lärare håller sig . Omräknat till heltidstjänster var antalet lärare ca 1 150. Antalet heltidstjänster har minskat med ca 280 jämfört med . Antalet elever har relativt sett dock inte minskat lika mycket vilket innebär att lärartätheten minskat från 5,7 till 5,2 lärare per 100 elever. Tabell 7.22 Antal lärare i sfi Läsår utbildningsanordnare Antal lärare med pedagogisk utbildning Andel kvinnor Andel män 1994/95 totalt 2 316 70,84,15,Kommun 2 055 72, Annan 294 56, 1995/96 totalt 2 364 77,85,14,Kommun 2 153 79, Annan 211 56, 1996/97 totalt 1 812 82,84,15,Kommun 1 664 84, Annan 148 58, 1997/98 totalt 1 495 82, Andelen lärare inom sfi med pedagogisk utbildning är något lägre än andelen inom övrig vuxenutbildning och den är betydligt lägre i verksamhet som har lagts ut på annan anordnare än kommun. Kommunernas totala kostnader för sfi uppgick till . Det är lägre än i löpande priser. I fasta priser motsvarar det en kostnadsminskning på . 8 Flyktingmottagande Nationella mål Målet för regeringens integrationspolitik är ett samhälle där alla behand- las likvärdigt oavsett ursprung och bakgrund. För att nyanlända skydds- behövande skall kunna försörja sig och bli delaktiga i samhället är det viktigt att de får en god grund för det fortsatta livet i . Samhällets samlade insatser skall därför syfta till att ge flyktingen förutsättningar att snabbast möjligt bli delaktig i samhällslivet. Måluppfyllelse och kvalitet Utvärdering av flyktingmottagandet har tillsammans med , Skolver- ket, och genomfört en utvär- dering av det svenska flyktingmottagandet åren 1991 1996 i rapporten . Utvärderingen visar bl.a. att flyktingarna haft svårigheter att bli självförsörjande efter introduktionstiden. Vidare har det framkommit att kommunerna inte i tillräcklig grad tagit hänsyn till de nyanländas individuella förutsättningar och behov samt att hälsoaspek- terna och barns och ungdomars situation kommit i skymundan under introduktionen. Ett annat problem som hänger samman med själva utformningen av introduktionsplanerna är att planeringen ofta kommit att präglas av ett ensidigt myndighetsperspektiv, vilket fått till följd att den enskilde inte alltid deltagit på det sätt som är önskvärt. Vidare konstateras att sociala nätverk är en viktigt rekryteringskanal till arbete, och att det därför är viktigt för nyanlända flyktingar att under introduktionen få möjligheter att etablera olika former av nätverk som kan ha betydelse för möjligheterna att komma in på arbetsmarknaden. Bl.a. föreslås att fri- villigorganisationer ges större utrymme inom flyktingmottagandet för att stärka flyktingarnas social nätverk. Slutligen visar utvärderingen att kommunerna bör bli bättre på att göra återkommande kvalitativa utvärde- ringar av resultaten av introduktionsinsatserna. I en undersökning av kommunplacerade flyktingar som har gjort konstateras att av de i arbetsför ålder var registrerade som sysselsatta och att högst var tionde vid samma tillfälle verkade ha en relativ fast förankring på arbetsmarknaden. och har vidare konstaterat att av de som togs emot hade i genomsnitt någon form av avlönat arbete efter en introduktionsperiod på . Motsvarande siffra mottagna flyktingar var . Av de flyktingar som togs emot hade uppnått sfi-nivå efter . Motsvarande siffra mottagna flyktingar var . Svenska för invandrare I den utvärdering av sfi /96 som gjorts på uppdrag av Skol- verket, och som presenterades 1997, framkommer att hälften av eleverna blivit godkända efter cirka 18 månaders studier. Detta är en förbättring jämfört med resultaten från /94 då av eleverna uppnått godkänd sfi-nivå efter . Variationerna mellan kommuntyperna är stor med den högsta andelen godkända i medelstora kommuner () och den lägsta i storstäderna (). Tendensen är att resultaten blir bättre ju mindre kommunen är och ju mindre volymen på sfi-undervisningen är. Erfarenheter har dock visat att man behöver ett visst elevunderlag för att få bra sammansättning på grupperna för att kunna bedriva en ändamålsenlig svenskundervisning. Bland alla elever som blivit godkända hade klarat av utbildningen än de stipulerade . Vidare framkommer i utvärderingen att det finns samverkansproblem i organisationen av sfi. Det betonas bl.a. att samverkan mellan olika för- valtningar inom kommunen och mellan kommunen och arbetsförmed- lingen måste fungera bättre, om man skall kunna uppnå en effektiv sfi- undervisning. Utvärderingen slår också fast att det är viktigt att eleverna ges möjligheter att prata svenska utanför klassrummet genom t.ex. prak- tik. För att praktiken skall kunna underlätta språkinlärningen är det vik- tigt att den genomförs i en språkutvecklande miljö. Det framkommer även att elever med kort skolgång i högre grad behöver lärare med for- mell ämneskompetens i svenska som andraspråk. Problemet med långa väntetider har mer eller mindre försvunnit, då av kommunerna har eller kortare väntetider på kursstart . Slutligen kan noteras att en del lärare är kritiska mot kurs- planen. Bl.a. detta har föranlett att fått i uppdrag att redovisa behovet av förändringar av kursplanen för sfi så att den i högre grad an- passas till varje individs förutsättningar och behov. Förbättrad introduktion I regeringens proposition ", framtiden och mångfalden från in- vandrarpolitik till integrationspolitik" (prop. 1997/98:16) behandlas behovet av förbättringar i introduktionen. Bl.a. slås fast att introduktionen i större utsträckning bör utgå från individens behov och förutsättningar, och i högre grad utformas tillsammans med den det berör samt planeras och genomföras i samverkan mellan olika parter där inte minst folkrörelserna bör kunna spela en mer framträdande roll. Det framgår även att introduktionen bör utformas så att den kan följas upp bättre och resultaten återföras till anordnarna. En ny myndighet föreslås inrättas med ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden. I myndighetens arbetsuppgifter skall bl.a. ingå att följa upp kommunernas introduktion för skyddsbehövande. Vidare poängteras i propositionen att stöd och insatser bör samlas i ett individuellt introduktionsprogram. Introduktionsprogram för vuxna bör innehålla svenskundervisning, praktik, orientering om svenska samhälls- förhållanden och svenskt arbetsliv samt information om vardagslivet i en kommun. Introduktionsprogram för barn och ungdomar bör innehålla de insatser som behövs för att de på bästa sätt skall kunna delta i förskole- verksamhet och skolverksamhet. Inom ramen för introduktionsprogram- met bör nyanlända invandrare ges möjlighet att skaffa sig svenska kon- takter som bl.a. kan vara av värde för att komma in på arbetsmarknaden. Kommunerna bör i anslutning till introduktionsprogrammet uppmärk- samma nyanlända invandrares hälsoproblem och vid behov ta initiativ till rehabiliterande insatser. I riktlinjer till framgår att arbetsförmedlingen skall bistå kommunen vid utformandet av introduktionsprogram samt prioritera arbetslösa nyanlända invandrare som genomgått introduktions- program och vidta åtgärder för att undvika väntetider och passivisering. I riktlinjer till framgår att verkets verksamhet för asylsökande, i de delar som är inriktade mot vistelse i , skall utformas på så sätt att de förbereder de asylsökande på kommunernas introduktionsprogram. Vidare skall verket ge kommunerna information om de personer som erhållit uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring, så att introduktionsprogrammet kan utformas och påbörjas så snart den nyanlände kommit till kommunen. Prestationer Flyktingmottagandet har fluktuerat med en kulminering då över 61 000 flyktingar togs emot i landets kommuner. Merparten av dessa var flyktingar från f.d. . Vise- ringsplikt och slut på krigsförhållanden resulterade i att antalet minskade till endast cirka 6 700 flyktingar . ökade antalet till cirka 13 200. Under detta år kom merparten av flyktingarna från f.d. Jugosla- vien, och . Diagram 8.1 Överenskomna platser för flyktingmottagandet samt mottagna flyktingar i landets kommuner åren 1993 1997 Finns i den tryckta versionen träffar överenskommelser med kommunerna om flyk- tingmottagande utifrån en analys av behovet av kommunplatser. överskred antalet mottagna flyktingar i landets kommuner de överens- komna platserna med 11 600. fanns fler överenskomna platser än mottagna flyktingar och 1997 överskred återigen antalet mottagna flyktingar de överenskomna platserna. kan asylsökande ordna bostad på egen hand och väljer merparten av de asylsökande att bo hos vänner och släktingar . Det innebär att en del kommuner som inte har nå- gon överenskommelse med ändå får ta emot flyktingar i den mån asylsökande som redan bor i en kommun beviljas uppehållstill- stånd. Sammanlagt tog cirka 235 kommuner emot flyktingar , varav 130 hade överenskommelse med om att ta emot flyktingar. Antalet kommuner med överenskommelser om flyktingmottagande har i stort sett halverats till följd av ett minskat antal flyktingar. Kostnader Statlig ersättning till kommunerna Ansvaret för flyktingmottagandet är delat mellan stat och kommun. träffar överenskommelser med kommunerna om flyktingmottagande och kommunerna ansvarar därefter för att ta emot flyktingarna samt att ge dem en god introduktion i det svenska samhället. Staten har det övergripande ekonomiska ansvaret. Statsbidragen för flyktingmottagandet utbetalas till kommunen med ett schablonbidrag för varje mottagen flykting. De personer som omfattas av statsbidragen är utlänningar som har överförts till med stöd av ett särskilt regeringsbeslut, s.k. kvotflyktingar, utlänningar som har fått uppehållstillstånd och som har tagits emot i kommunen efter att ha varit registrerade hos , andra utlänningar som har fått uppehållstillstånd till följd av skyddsbehov eller av humanitära skäl samt utlänningar som har fått uppehållstillstånd på grund av sin anknytning till en utlänning som fått uppehållstillstånd enligt ovan. För att statsbidrag ska utbetalas för anhöriga måste ansökan om uppehållstillstånd ha gjorts från det att den person som han eller hon har anknytning till först togs emot i en kommun. För att erhålla schablonersättning måste kommunen, tillsammans med flyktingen, upprätta en individuell introduktionsplan. Introduktionspla- nen skall syfta till att ge flyktingen förutsättningar att snabbast möjligt få en bostad, en reguljär sysselsättning med normal försörjning, tillräckliga svenskkunskaper samt förutsättningar i övrigt för att bli delaktig i sam- hällslivet. Schablonersättningen avser att täcka kostnader för svensk- undervisning och försörjning flyktingen tas emot och ytterli- gare samt vissa andra merkostnader som följer av flyktingmotta- gandet. Som komplement till schablonersättningen finns även vissa andra ersättningsformer, avsedda att täcka kommunens kostnader för äldre, sjuka och funktionshindrade flyktingar samt för underåriga barn som kommit till utan vårdnadshavare. uppgick den statliga ersättningen för kommunernas flyktingmottagande totalt till via ordinarie statsanslag. Därutöver har kommuner med stort flyktingmottagande fått särskild kompensation med sammanlagt . Ytterligare 250 miljoner har utbetalats till 20 kommuner som tagit emot en stor andel flyktingar un- der åren 1991 1995. Utöver den statliga ersättningen för flyktingmottagandet har särskilda medel uppgående till avsatts 1996 1997 för lokalt utvecklingsarbete i utsatta bostadsområden. är avsatta för samma ändamål. Dessa medel är inte direkt tillgängliga eller avsedda för flyktingmottagandet. Följande belopp har utbetalats till kommunerna : Tabell 8.1 Statsbidrag till kommunerna för flyktingmottagande Kalenderår Miljarder kronor 1993 3,2 1994 6,8 1995 6,0 1996 2,7 1997 1,6 Källa: Hur täcker den statliga ersättningen kommunernas kostnader för flyktingmottagandet? Flyktingmottagandet har följts upp med av- seende på hur väl den statliga ersättningen täckt kommunernas kostnader. Uppföljning av 1991 och mottagna flyktingar har genomförts av en arbetsgrupp knuten till . Kostnader för flyktingar mottagna har undersökts av i samverkan med . De flesta kommuner som tog emot flyk- tingar har fått sina kostnader ersatta. Kommunmottagandet bedöms däremot av arbetsgruppen ha medfört ett genomsnittligt underskott för kommunerna på . Skillnaden i kostnadstäck- ningsgrad kan delvis förklaras med att ett särskilt konjunkturtillägg be- talades ut för de flyktingar som togs emot . mottagna flyktingar konstaterar och ett genomsnittligt underskott för kommunerna, om än mindre. För cirka hälften av flyktingarna mottagna erhöll kommunerna en extra statlig ersättning i form av stimulansbidrag. Inräknat stimulansbidraget bedöms kommunerna i genomsnitt ha fått för låg ersättning mottagna flyktingar. Den bakomliggande orsaken är att få flyktingar kommit ut i arbete och kunnat försörja sig. Kommunernas so- cialbidragskostnader har därför blivit större än beräknat. utgjorde flyktingar från merparten av dem som togs emot i kommunerna. Av de serbokroatisk-talande flykting- arna som togs emot detta år uppskattades vara i arbete , vilket ger en indikation på att det har varit lättare att integreras för denna grupp jämfört med t.ex. flyktingar från Mellan- östern och . Vid undersökningen av flyktingar mottagna framgick att framför allt storstäder och medelstora kommuner fått sämre kostnads- täckning jämfört med mindre kommuner. Orsaken är att små kommuner i allmänhet är utflyttningskommuner där flyktingar i vissa fall flyttat innan schablonersättningen förbrukats. I någon mån kvarstår denna bild , men inte så markant som vid föregående uppföljning. Orsaken är de ändrade utbetalningsregler som trädde i kraft och som bättre följer flyktingen vid en flytt. har utbetalningsreglerna förändrats i denna riktning ytterligare. 9 Nationella mål Statsmakternas mål och inriktning för räddningstjänsten redovisas i bl.a. räddningstjänstlagen (1986:1102) och räddningstjänstförordningen (1986:1007). I denna lagstiftning föreskrivs bl.a. vilket ansvar kommunerna har och hur kommunernas räddningstjänst skall organiseras och bedrivas. Vidare finns bestämmelser om olycks- och skadeförebyggande åtgärder samt att räddningstjänsten skall planeras och organiseras så att räddningsinsatserna kan påbörjas inom godtagbar tid och genomföras på ett effektivt sätt. har, som statlig förvaltningsmyndighet, formulerat följande övergripande mål för räddningstjänsten. - antalet olyckor skall minska, - skador i samband med olyckor och eventuella krigshandlingar skall begränsas så långt som möjligt, - antalet olyckor med farliga ämnen skall minimeras och skadorna skall begränsas så långt som möjligt, - naturolyckor skall förebyggas och skadorna begränsas i så hög grad som möjligt, - beredskapen inför naturolyckor skall vara god, - vid omedelbar fara för en olycka skall allmänheten kunna varnas och informeras genom radio och TV. I områden med farlig verksamhet eller i områden med hög risk enligt de regionala mål- och riskanalyserna skall varning utomhus kunna ges. Måluppfyllelse och kvalitet Varje kommun skall ha antagit en räddningstjänstplan som även omfattar åtgärderna under höjd beredskap. återstod 11 kommuner. Dessa beräknas bli klara . har utvecklat ett statistikförsörjningssystem för räddningstjänstens lokala, regionala och centrala behov. Kommunerna startade med att lämna insatsrapporter för den kommunala räddningstjänsten. Vidare bedriver ett arbete med att värdera kostnader för, och nyttan med olika åtgärder i syfte att uppnå ökad effektivitet. bedriver ett projekt som innebär att brandbefäl utreder bränder i byggnader och upprättar en rapport som redovisar såväl brandorsak som brandförlopp. har 210 sådana utredningar gjorts. bedömer sammantaget, vad gäller den olycks- och skadeförebyggande verksamheten, att det finns en förändringsvilja inom de kommunala räddningstjänsterna, men att metoder och teknik ständigt behöver utvecklas för att effektivisera den förebyggande verksamheten. anser att förbättringar kan åstadkommas bl.a. genom att fortsatt utveckla brandorsaks- och brandförloppsutredningar samt genom att ta fram system för att kunna ta till vara utredningsresultaten. Verksamheten behöver ytterligare utvecklas bl.a. vad gäller kompetens och förmåga att hantera ledningsuppbyggnad i en insats första skede och att vid stora och omfattande olyckor ha en ledning med god framförhållning.