prop · GL031D17 · 1998-01-01 00:00:00 — 2000 Beräkna t 96 389 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget disponeras för statsbidrag till ungdoms- organisationer enligt förordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer samt för stöd till viss annan nationell och internationell verksamhet. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att anslaget Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. inte tillfullo tagits i anspråk. Detta beror i huvudsak på en tids- förskjutning mellan beslut och utbetalning av bidrag. Innevarande budgetår visar dock utfallet att anslaget och anslagssparandet kommer att förbrukas . Regeringens överväganden Resultatinformation redovisade en utvärdering av det nya bidragssystemet. Av denna framgår att den nya ordningen i stort sett fungerar bra men att den behöver tillämpas i nära dialog med organisationerna. Bidragsprövningen bör i större utsträckning ta hänsyn till organisationernas egna mål och utvärderingar. framhåller vidare i sin redovisning att vissa formella regler i bidragssystemet riskerar att hämma föreningslivets utveckling. Statsbidragen består av grundbidrag och särskilt bidrag. Grundbidrag fördelas, efter ansökan, till riks- täckande ungdomsorganisationer för reguljär verk- samhet. Innevarande budgetår uppbär 67 ung- domsorganisationer grundbidrag. Jämfört med föregående år är detta en minskning med två organisationer, vilka kan uppbära grundbidrag eftersom omfattningen på deras verksamhet inte uppfyller kraven i bidragsförordningen. Det särskilda bidraget används främst för att stödja förnyelse och utveckling inom föreningslivet men kan också utgå för andra ändamål. av det särskilda bidraget har använts till förnyelse och utveckling. Av årsredovisning framgår att antalet ansökningar om särskilt bidrag, jämfört med tidigare budgetår, har mer än fördubblats. 160 organisationer beviljades särskilt bidrag under /96. utgår medel ur anslaget för att dela ut utmärkelser inom ungdomsområdet. utsågs till årets ungdomskommun och erhöll därmed en sådan utmärkelse. Härutöver omfattar anslaget också stöd för inter- nationell verksamhet till för ungdomsorganisationer (LSU). interna- verksamhet rör ungdomssamarbete inom , och tredje världen. LSU har ökat antalet medlemsorganisationer från 65 organisationer till 90 organisationer . Likaså har en ökning av LSU:s internationella engagemang redovisats. Slutsatser Den påbörjade prövningen av ungdomsorganisatio- nernas verksamhet gentemot målen för statsbidraget bör fortsätta. Det är dock angeläget att i större utsträckning också tar hänsyn till organisationernas egna mål och utvärderingar. Rege- ringen kan vidare konstatera att det vid tillämpningen av det nya bidragssystemet råder en viss konflikt mellan mål och regler, varför dessa bör ses över. Regeringen vill understryka betydelsen av att ungdomsorganisationerna drivs av ungdomar själva. I detta sammanhang vill regeringen också betona vikten av att föreningarna blir en naturlig mötesplats för ungdomar med olika kulturell bakgrund. Utöver bidrag till ungdomsorganisationer enligt förordningen (1994:641) om statsbidrag till ung- domsorganisationer bör en del av medlen, , även användas för viss annan nationell och internationell verksamhet. Regeringen avser att, liksom tidigare valår, avsätta av dessa medel till de politiska . 17 N Folkrörelse- och idrottsfrågor 17.1 Omfattning/ändamål Inom verksamhetsområdet utgår medel till allmänna samlingslokaler, stöd till idrotten och till Lotteri- inspektionens verksamhet. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 884,0 576,3 552,9 542,7 535,3 535,9 Utgifterna /96 och utgiftsprognosen är inte identisk med summan av utgiftsbeloppen på anslagen, beroende på att i utgiftsutvecklingen för budgetåren 1995/96 och 1997 ingår även det tidigare anslaget N 2 Stöd till demokratiutveckling, som har använts för att stödja lokala demokratiprojekt framförallt i invandrartäta områden. Regeringen föreslår att detta anslag förs över till utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Stödet till idrotten har minskat från till . har tillförts utöver ramanslaget för att möjliggöra fortsatta verksamhet. Större förändringar En ny förordning (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler trädde i kraft . tillsattes en parlamentariskt sammansatt kommitté (In 1996:03) med syfte att ut- värdera det statliga stödet till idrotten. Prioriteringar Idrottsrörelsens eget arbete kring etik skall noga följas och uppmuntras liksom dess insatser för att motverka utvecklingstendenser som kan skada den breda folkrörelseidrotten. beräknas medel för deltagande i och Paralympics i , . 17.2 Resultatbedömning och slutsatser Nya former för medborgarnas inflytande och del- aktighet behöver utvecklas fortlöpande. (C1995:05) har lämnat sitt betänkande På medborgarnas villkor en demokratisk infrastruktur (SOU 1996:162). Förslagen är föremål för fortsatt beredning inom . Folkrörelserna har spelat en väsentlig roll i upp- byggnaden av den demokratiska samhällsstrukturen. I övergången till ett alltmer informationsintensivt samhälle ställs de inför nya utmaningar och kan aktivt bidra till att utveckla och fördjupa demokratin. En stor andel av befolkningen är engagerad i föreningslivet. Det totala antalet medlemskap uppgår till cirka 20 miljoner. Den ideella sektorn har därmed också en avsevärd ekonomisk betydelse och ingår, tillsammans med främst kooperationen, i den s.k. sociala ekonomin. Utöver medlemmarnas egna insatser lämnar staten betydande ekonomiska bidrag till olika ideella organisationer och föreningar. Det statsfinansiella läget ställer ökade krav på att statens stöd till föreningslivet används effektivt. Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat de statliga projektbidragens omfattning och utformning. I rapporten till ideella organisationer konstateras att det offentliga projektstödet har oklara mål och ger statsmakterna begränsade möjligheter att styra. En interdepartemental arbetsgrupp, Förenings- bidragsgruppen (C 1995:C), har i sin slutrapport av Föreningsbidrag (Ds 1997:36) lämnat förslag till en ökad resultatstyrning av bidragen. Gruppen föreslår bl.a. att alla föreningsbidrag skall kategoriseras som organisations-, verksamhets- eller projektbidrag. Till de olika bidragsslagen knyts varierande krav på resultatstyrning. Målformuleringar för enskilda bidragsanslag skall kunna prövas i det löpande budgetarbetet. Förslagen är föremål för fortsatt beredning inom . Enligt finns det ca 3 400 föreningsägda allmänna samlingslokaler, relativt jämt spridda över landet. Regeringen anser att dessa lokaler spelar en viktig roll för människors möjlighet att utöva sitt samhällsengagemang och delta i det offentliga livet inom orten. Idrottsrörelsen Idrottsrörelsen är, med sitt breda engagemang och ideella ledarkrafter, en stor tillgång för vårt samhälle. Regeringen fäster stor vikt vid att en aktiv diskussion om etik och demokratins tillämpning pågår inom idrotten. Idrottsrörelsen kan mer än någon annan skapa tillfällen till motionsaktiviteter för människor i olika åldrar och samhällsgrupper. Idrottsrörelsen har därigenom en viktig roll i folkhälsoarbetet när det gäller att förbättra medborgarnas hälsotillstånd samt motverka oönskade beteenden som drogmissbruk och ätstörningar. Regeringen anser att idrotten på ett aktivt sätt bidrar till att motverka våld och rasism. Idrottsrörelsen ingår därför i den av inrättade arbetsgruppen för insatser mot idrottsanknutet våld (In 1996:A). Arbetsgruppen kommer att redovisa resultatet av sitt arbete . Det stora kommersiella intresse som riktats mot delar av elitidrotten har kraftigt förändrat de ekonomiska förutsättningarna för idrottsutövandet. Detta har bl.a. kommit till uttryck i tveksamma skatteaffärer samt planer på bolagisering av vissa föreningars idrottsverksamhet. Vid Riksidrottsförbundets stämma fick Riksidrottsstyrelsen i uppdrag att utreda frågan om alternativ associationsform till den ideella föreningen. Regeringen ser med tillfredsställelse att idrottsrörelsen själv diskuterar dessa frågor och vill understryka vikten av att motverka en utveckling som kan skada den breda folkrörelseidrotten. Spel och lotterier Överskottet från s.k. värdeautomatspel som bedrivs av AB skall enligt beslut fördelas till det lokala föreningslivets barn- och ung- domsverksamhet. Detta skall enligt beslut ersättas av ett vinstdelningssystem mellan staten och föreningslivet vilket skall baseras på överskottet från värdeautomatspel. Med anledning av att säkra prognoser om värdeautomaternas vinstutveckling saknats har införandet av det nya systemet försenats. Regeringens avsikt är att påskynda frågan och därmed införandet av vinstdelningssystemet. Intäkter från spel och lotterier har en stor betydelse för föreningslivet. Lotteriinspektionen skall i enlighet med lotterilagstiftningen fortsatt verka för en sund och säker spel- och lotteriverksamhet i . Den av regeringen tidigare aviserade översynen av lotterilagen, syftande bl.a. till att förbättra Lotteriinspektionens funktionsmöjligheter, kommer att genomföras . 17.3 Anslag N 1. Bidrag till allmänna samlingslokaler Därav 1996 Utgift 23 213 Utgifts - progno s 30 000 1998 Förslag 40 000 1999 Beräkna t 40 000 2000 Beräkna t 40 000 Beloppen anges i tusental kr En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att hela anslaget för stöd till allmänna samlingslokaler tagits i anspråk. Prognosen för an- slagsbelastningen under innevarande budgetår visar att av ramanslagets beviljade beräknas att utbetalas . Eftersom beviljade medel inte utbetalas förrän mottagaren redovisat faktiska kostnader förväntas ett anslagssparande om uppstå under . Regeringens överväganden Resultatinformation Det övergripande målet för anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler är att skapa förutsättningar för en god tillgång till bra och ändamålsenliga samlingslokaler. trädde nya bidragsregler avseende stödet till allmänna samlingslokaler i kraft. Dessa regleras i förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler. Den nya förordningen tillkom bl.a. som en konsekvens av den nya statliga budgetordningen. Under /96 utbetalades bidrag till 178 allmänna samlingslokaler för handikappanpassning, vilket tog i anspråk av anslaget. Resterande belopp utbetalades för köp samt ny-, till- och ombyggnad av 17 allmänna samlingslokaler. Inga nya ärenden beviljades stöd under /96 eftersom utbetalning av tidigare beviljade bidrag täckt in tillgängliga medel på anslaget. Slutsatser Regeringens bedömning är att den nya förordningen bättre svarar mot kraven om en effektiv bidragsgivning. Enligt de nya reglerna prövas de inkomna an- sökningarna under det budgetår som de inkommit. På så sätt blir det en tydlig koppling mellan beslut och faktisk utgift. Detta innebär att problemet med de långa kötiderna, som fanns i det gamla systemet, nu är löst. Regeringens uppfattning är att stödet till allmänna samlingslokaler fyller flera viktiga funktioner i sam- hället. Stödet underlättar dels för medborgarna att utöva sitt samhällsengagemang och delta i det offentliga livet inom orten, dels bidrar det i vissa fall till att stora kulturella värden bevaras. Regeringen föreslår därför för detta ändamål medel på oförändrad nivå för . Fördelningen av bidraget bör relateras till det övergripande målet för bidraget. 1 Anslag s- sparan de 1 606 Därav 1996 Utgift 529 405 Utgifts - progno s 493 146 1998 Förslag 483 240 1999 Beräkna t 475 240 2000 Beräkna t 475 240 Beloppen anges i tusental kronor Ett övergripande mål för anslaget Stöd till idrotten är att stödja och utveckla den nationellt organiserade idrottsverksamheten i . För anslagets användning gäller i huvudsak de av riksdag beslutade riktlinjerna för organisationsstöd till idrotten (prop. 1970:79, bet. 1970:SU122, rskr. 1970:291, prop. 1992/93:100 bil. 8, bet. 1992/93:KrU14, rskr. 1992/93:254). En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att av anslaget inte har förbrukats. Innevarande budgetår 1997 visar dock utfallet att anslaget och anslagssparandet kommer att förbrukas . Regeringens överväganden Resultatinformation Sedan 1970 års idrottspolitiska beslut i har ett flertal förändringar skett i och i vår omvärld som påverkar idrotten. Stödet till verksamhet av gemensam natur fördelas mellan 68 olika specialidrottsförbund. Antalet sammankomster som erhållit bidrag till lokal ungdomsverksamhet uppgick till cirka 7 miljoner . Bidrag till specialidrott utgår till 66 riksidrottsgymnasier med sammanlagt 500 intagningsplatser per årskull. Regeringen har tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté (In 1996:03) som skall utvärdera det statliga stödet till idrotten. Utgångspunkten för utvärderingen skall vara de av staten uppställda målen för bidraget samt de samhällsförändringar som skett sedan målen fastställdes. Med utvärderingen som grund skall kommittén föreslå nya, tydligare mål för statens stöd till idrotten. Förslaget skall också innefatta en modell för uppföljning och utvärdering av verksamheten i relation till målen. Kommittén skall vidare analysera om det krävs nya rutiner för att säkerställa insyn i och kontroll av bidragsfördelningen till idrotten. Arbetet skall utgå från att statens stöd huvudsakligen bör utformas så att det bland medborgarna bidrar till att skapa ett bestående intresse för fysisk aktivitet i syfte att uppnå en god folkhälsa. Av särskild vikt är att stimulera en vital ungdomsidrott bedriven på demokratisk grund. Revision utser regeringen inte revisorer i . revisorer har i en skrivelse till regeringen föreslagit att statliga revisorer på nytt bör utses. Frågan om revision av har överlämnats till den parlamentariska kommittén för fortsatta överväganden. Slutsatser har blivit en del av den Europeiska unionen. Idrottens egna regelverk har blivit föremål för prövningar i . Regeringen har låtit en arbetsgrupp inom göra en juridisk kartläggning och analys av EG-fördragets inverkan på svensk idrott. Arbetsgruppens resultat har redovisats i rapporten och svensk idrott (Ds 1997:27). Arbetsgruppen har funnit att den svenska idrottsrörelsen alltjämt kan organiseras enligt den svenska folkrörelsemodellen. konstaterar man att EG- rätten kan få betydelse för och påverka vissa företeelser inom idrotten. Regeringen vill betona att idrottsrörelsens själv- ständighet och integritet måste värnas i enlighet med den deklaration som antogs vid regeringschefskonfe- rensen i . I deklarationen uppmanas den Europeiska unionens organ att lyssna till idrottsrörelsen när det gäller centrala idrottsliga frågor. Regeringen har beräknat medel för ett svenskt deltagande i de och Paralympics 1998 i , . har av överskottet från AB Tipstjänst (numera AB ) lämnats som ett samlat bidrag till idrotten. Detta bidrag har varit ett värdefullt stöd för den svenska idrottsrörelsen. I avvaktan på införandet av ett vinstdelningssystem föreslår regeringen att uppdrar åt regeringen att på bolagsstämman 1998 i AB besluta om stöd till idrotten i form av ett bidrag om . 1 Anslag s- sparan de 5 444 Därav 1996 Utgift 16 600 Utgifts - progno s 20 200 1998 Förslag 19 488 1999 Beräkna t 20 076 2000 Beräkna t 20 683 Beloppen anges i tusental kr Lotteriinspektionens verksamhet skall i sin helhet finansieras med avgifter. Myndigheten disponerar ett ramanslag och levererar in avgiftsinkomster mot inkomsttitel. Vid utgången av /96 hade Lotteriinspektionen ett anslagssparande på . Anslagssparandet kommer under till viss del tas i anspråk för diverse extra insatser, bl.a. kontroll och tillsyn av det nya statliga spelbolaget (sammanslagning av AB Tipstjänst och ). Enligt Lotteriinspektionens prognos kommer anslagssparandet efter att uppgå till ca . Regeringens överväganden Resultatinformation Lotteriinspektionen är central förvaltningsmyndighet för frågor om lotterier som anordnas för allmänheten. Myndigheten bildades ur dåvarande . Det övergripande målet 1995/96 har varit att i enlighet med lotterilagen och lotteriförordningen verka för en sund och säker lotteri- och spelverksamhet i . I övrigt skall även Lotteriinspektionen informera regeringen om utvecklingen på spel- och lotteriområdet och främja allmän kännedom om lotterilagstiftningen. Lotteriinspektionens verksamhet var under bud- /96 indelad i fem verksamhetsgrenar; tillstånd, typgodkännande, tillsyn, kontroll samt ut- bildning och information. Det råder balans mellan kostnader och intäkter på total nivå. Detta gäller dock inte de olika verksamhetsgrenarna. Kontroll- verksamheten subventionerar till viss del de andra verksamheterna. Målet är på att de olika verksamhetsgrenarna skall bära sina egna kostnader. Regeringen följer denna utveckling. En omfattande dialog har förts mellan regeringen och myndigheten avseende verksamhet, mål, resultat och effekter. Regeringens bedömning är att kvaliteten på årsredovisningen förbättrats väsentligt. Arbetet med att ytterligare förtydliga och förbättra resultatredovisningen fortsätter. Lotteriinspektionen är tillståndsmyndighet för rikslotterier, kasinospel, värdeautomater, varuspels- automater och penningautomater. Ansökningarna har handlagts vilket uppfyller målet. Ett omfattande arbete har lagts ner på att typgod- känna olika typer av lotter och lotteriutrustningar. Detta görs för att säkerhetsnivån ständigt skall vara hög och jämn. Tillsynsverksamheten syftar till att upptäcka och beivra brott mot lotterilagstiftningen. Myndigheten har prioriterat åtgärder mot kedjebrevsspel och olagliga spelautomater. Lotteriinspektionen har tillsammans med ca 150 förordnade kontrollanter genomfört en stor mängd kontroller av lotterier, inklusive de som erhållit tillstånd direkt av regeringen; AB Trav och Galopp, AB och bankernas vinstsparande. Arbetet har främst ett preventivt syfte. Genom utbildning och information skall tillsyn och kontroll kunna ske effektivt även på regional och lokal nivå. Ett stort antal domare och handläggare vid länsrätter, kommunala handläggare, poliser och kontrollanter har utbildats. Ett antal seminarier för och om spelmarknaden har genomförts. En statistikrapport över den svenska spelmarknaden publicerades . Avgiftsbelagd verksamhet Avgifter som tas ut enligt lotteriförordningen (1994:1451) redovisas under inkomsttitel Lotteriavgifter. Summan av dessa inlevererade av- giftsinkomster förväntas uppgå till samma nivå som ramanslaget, dvs. Även Lotteri- inspektionens utbildnings- och informationsverksamhet finansieras med avgifter. Inkomsterna disponeras av myndigheten och skall tillföras anslaget. beräknas dessa inkomster uppgå till ca . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att bedömer att Lotteriinspektionens årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. Lotteriinspektionen har erhållit värdet AB i ekonomiadministrativa värdering. Slutsatser Den nya myndigheten börjar av uppbyggnad att finna sin form. Den snabba tekniska utvecklingen, internationaliseringen och uppfinningsrikedomen i spelbranschen ställer stora krav på framförhållning, kompetens och effektivitet. Arbetet med att förbättra och anpassa myndighetens tillståndsgivning, tillsyn och kontroll till omvärldsförändringar bör fortsätta. Regeringen har tidigare aviserat att en övergripande översyn av lotterilagstiftningen behöver genomföras. Lagens konstruktion, definitioner och tillämpningsområden m.m. behöver ses över för att bl.a. förbättra Lotteriinspektionens funktionsmöjligheter. Regeringen har för avsikt att fastställa direktiv och utse utredare . Normalt arvoderar Lotteriinspektionen kontrollanter av ett lotteri, för att tydligt klargöra vem som är uppdragsgivare. Emellertid arvoderas samtliga kontrollanter av så kallade rikslotterier (lotterier som bedrivs i mer än ett län) av den som anordnar lotteriet. Fr.o.m. skall Lotteriinspektionen arvodera även dessa kontrollanter. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 17