prop · GL0362 · 1998-01-01 00:00:00 — En väl fungerande inre marknad är alltså viktig för utveck- lingen i . kommer ett viktigt arbete vara att ge- nomföra den av i godkända handlingspla- nen för den inre marknaden med dess fyra mål för effektivisering av re- gelverket, hantering av snedvridande konkurrens, avskaffande av sekto- riella hinder samt säkerställande av att den inre marknaden är till nytta för medborgarna. Vilken region eller vilket land företagen väljer att investera i kommer i allt högre grad att styras av de grundläggande produktionsförutsättning- arna. skapar ett långsiktigt bra näringsklimat förutsättningar för nödvändiga och ökade investeringar av inhemska företag och ett ökat inflöde av investeringar och kunskaper från utländska företag. Närings- politiken måste inriktas både mot att förstärka dagens styrkefaktorer och att vara tillräckligt flexibel för att ta till vara potentialen i nya framväx- ande produkter och marknader. 8.2 Vissa näringspolitiska frågor Regeringens bedömning: Inom ramen för näringspolitiken bedrivs främst aktiviteter som syftar till att underlätta etablering och utveckling av småföretag, främja utländska investeringar, export, forskning och ut- veckling och en väl fungerande konkurrens. Småföretagsutveckling Inom ramen för näringspolitiken bedrivs flera aktiviteter som syftar till att underlätta utveckling och tillväxt inom småföretagssektorn, så att an- talet livskraftiga och växande småföretag kan öka. Statliga näringspoli- tiska åtgärder har bedömts kunna kompensera vissa ofullkomligheter på marknaden för främst rådgivning och riskfinansiering. () och dess 22 dotterbolag tillhanda- håller allmän information till företag och blivande företagare samt råd- givning i främst strategiska frågor till enskilda företag med tillväxtpoten- tial. Som närmare framgår av avsnitt 8.2.1 bedriver även en om- fattande utlåning med högt risktagande, riktad till mindre företag. Även har viktiga uppgifter inom småföretagspolitiken, bl.a. när det gäller s.k. såddfinansiering till enskilda företag och uppfinnare samt bidrag till vissa organisationer på området. Dessutom bedriver NU- TEK informationsverksamhet bl.a. genom en särskild telefonservice till nyetablerare genom den s.k. Startlinjen och till småföretag som vill ut- veckla sitt miljöarbete genom projektet i småföretag. Ett projekt med affärsrådgivare för kvinnor som bedrivs av är ett exempel på en särskild insats för att stärka kvinnors möjligheter. Ur- sprungligen riktade sig projektet till 62 kommuner i de regionalpolitiska stödområdena. Många av affärsrådgivarna i dessa kommuner är knutna till kommunernas näringslivsorgan eller andra permanenta organ som har till uppgift att stärka näringslivet. har gått vidare i detta arbete och avser att utvidga antalet affärsrådgivare genom att kom- munerna i de geografiska strukturfondsområdena och i de tillfälliga stöd- områdena i erbjudits att delta i ett tvåårigt projekt. I hela landet är det ca 110 kommuner som har affärsrådgivare för kvinnor. har också arrangerat internationella kontakt- mässor och har tillsammans med övriga åtta s.k. Euro Info Centers (EIC) i arbetat med att förbättra informationen till småföretagen om internationaliseringen och den inre marknaden. Andra exempel är insat- ser för att förbättra tekniköverföringen till de mindre företagen från in- stitut och högskolor. Av väsentlig betydelse för småföretagens internationalisering är också den rådgivningsverksamhet som bedrivs genom Exportråd i och på flera utlandsmarknader. samarbetar med genom regionala Exportcentra som ger råd och service till småfö- retag. Småföretagsdelegationen Som ett led i arbetet med att främja ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt i småföretag tillsatte regeringen den s.k. Småfö- retagsdelegationen (N 1996:04) med uppdrag att identifiera problem och föreslå åtgärder för att undanröja onödiga hinder för etablering och till- växt i småföretag. Delegationens arbete baseras på en bred dialog med näringslivets organisationer, fackliga organisationer, statliga myndigheter och kommuner. Småföretagsdelegationen överlämnade till regeringen rapporten och bättre regler (SOU 1997:186). Rapporten inne- håller en rad förslag till förändringar av olika regler och regleringar. Un- der skall delegationen lämna ytterligare förslag till regel- förenklingar och presentera delrapporter om vissa särskilda frågor såsom kompetensförsörjning och riskkapitalförsörjning. Regeringen anser att Småföretagsdelegationen ger ett viktigt bidrag till arbetet med att förenkla och modernisera regelverket för småföretagen. Flera av delegationens förslag kräver dock ytterligare beredning av rege- ringen och berörda myndigheter. Design En god design har stor betydelse för industriella framgångar, inte minst på exportmarknaden, och bidrar väsentligt till utvecklingen av den svenska ekonomin och arbetsmarknaden. Vi befinner oss i ett läge med en hårdnande internationell konkurrens där gränserna mellan vara och tjänst blir alltmer flytande. Särskiljande egenskaper blir allt viktigare för att skapa en konkurrenskraftig produkt. Vid sidan av pris och kvalitet blir produkternas funktion, material, ergonomi, miljöpåverkan, form och färg, dvs. design, viktiga konkurrensmedel. Att utnyttja design i produkt- utvecklingsprocessen kan vara en metod för att uppnå detta. Design kan även vara ett effektivt instrument för att stimulera till miljöanpassade produkter. Staten stöder designfrämjande verksamhet främst genom Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID). SVID har ett samarbetsavtal med och har etablerat en regional organisation med fyra kontor i landet som samverkar med . SVID:s kunskap och kompetens efterfrågas i allt högre grad av såväl enskilda företag som av myndigheter och organisationer som arbetar med företagsutveckling. SVID:s regionala organisation har mycket begränsade resurser för att möta denna ef- terfrågan. Regeringen anser därför att det är angeläget att förstärka orga- nisationen bl.a. genom att designfrågorna får en naturlig plats i en regio- nal näringspolitik. Det är önskvärt att även mer generellt vidareutveckla det statliga de- signfrämjandet. En uppgift bör vara att bidra till att bilda nätverk mellan aktörer som arbetar med design och företagsutveckling. Länsstyrelserna har möjlighet att med sina regionala utvecklingsmedel finansiera insatser för att förstärka sådana regionala nätverk, etablera regional utställnings- verksamhet och öka rådgivningen till småföretag etc. Exempel på sådana insatser finns i flera län. Det är också av stor vikt att det sker en ökad samverkan mellan näringslivet och bl.a. högskolorna. Utbildning och forskning om design byggs ut vid flera universitet och högskolor i sam- arbete med näringslivet. EU bidrag har också anslagits för detta ända- mål, bl.a. vid . Den designfrämjande verksamheten har främst rört varuproducerande företag. Omstruktureringen av näringslivet med ett ökande antal tjänste- företag innebär emellertid ett delvis nytt behov av designrådgivning. Va- rumärken och gestaltning av trycksaker och övrigt informationsmaterial ger företaget en visuell identitet. Regeringen anser därför att verksam- heten bör utökas till att omfatta även rådgivning vad gäller andra designkompetenser. Att företag har en tydlig identitet är av stor vikt framför allt på den internationella marknaden, och den sverigefrämjande verksamheten bör kunna bedrivas i samverkan med designfrämjandet. Regeringen avser att senare till redovisa förslag och bedöm- ningar avseende bl.a. formgivning och design. Främjande av utländska investeringar, m.m. Näringslivets allt påtagligare globalisering innebär bl.a. att företagen har möjlighet att förlägga verksamheter till olika länder. Företagen kommer inför ett investeringsbeslut i en valsituation där de bl.a. har behov av att få information om investeringsförutsättningarna i möjliga investe- ringsländer. I åtskilliga fall uppstår också en konkurrenssituation mellan stater som önskar stärka sin ekonomi och öka sin sysselsättning genom investeringar från utlandet. Detta har bl.a. lett till att beslutat att bilda en särskild myn- dighet, Delegationen för utländska investeringar i , med uppgift att bidra till att utländska företag genomför nyinvesteringar och nyetable- ringar i samt att samverka med svenska företag i landet. Delega- tionen, som är mest känd under sin engelska beteckning, Invest in () har verkat . har bl.a. som strategi att verka för att öka de utländska investeringarna i genom att utgå från de styrkefaktorer som finns i landets regioner samt att få till stånd en samverkan mellan de nationella och de regionala och lokala ak- törerna för att nå detta mål. ISA:s investeringsfrämjande verksamhet avser rådgivning, utbildning, utredning och information samt projekt för bearbetning av utländska fö- retag. Beträffande den aktuella projektverksamheten kan följande nämnas. befinner sig sju projekt i en operativ, internationell sök- process riktad till olika marknader i , och . Närmare 30 regionala och kommunala partner är engagerade i dessa sju projekt. Härtill kommer även sex kommersiella samarbetspartner. Ytter- ligare ett antal projekt med deltagande av regionala och lokala aktörer förbereds. Härutöver har tillsammans med , och ett sjuttiotal kommuner samt vissa länsstyrelser inlett en aktivitet, benämnd investeringssamverkan , för att bl.a. få till stånd ett effektivt samarbete mellan berörda nationella, regionala och lokala aktörer som är engage- rade i investeringsfrämjande åtgärder gentemot utlandet. ISA:s verksamhet har utvärderats. Utvärderingen ger vid han- den att myndighetens utrednings- och informationsverksamhet håller hög klass. Beträffande projektverksamheten framhålls särskilt att lokala myndigheter och organisationer i högre grad måste involveras i investe- ringsfrämjandet och tidigt i processen vara med och ta ansvaret för en- skilda projekt. Utvärderingen stöder att huvudsak- ligen skall konkurrera om internationella investeringsprojekt som passar in i svenska s.k. kompetensblock. Det vill säga industriella kluster, tek- niskt avancerade områden där har komperativa fördelar och re- presenterar en intressant marknad, t.ex. träförädling och mineralpro- spektering. Regeringen anser att det nu är minst lika viktigt som när bildades att få till stånd en ökning av de utländska investeringarna i . Detta främst för att öka den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen i lan- det. Detta gäller även i hög grad i regionalpolitiskt prioriterade områden. Regeringen ställer sig helt bakom att i sin projektverk- samhet utgå från de styrkefaktorer som finns i landets regioner. Rege- ringen anser dock att det i vissa fall kan vara berättigat att även en- gagerar sig i utländska investeringar, som inte helt passar in i de s.k. kompetensblock, som identifierat över hela landet. Det kan t.ex. vara viktigt att ISA:s kapacitet utnyttjas för att få till stånd intressanta investe- ringar i regionalpolitiskt prioriterade områden även utanför kompetens- blocken. Regeringen har också anslagit särskilda medel för myndighetens verksamhet i dessa områden. I vissa fall kan det vidare, enligt regeringens bedömning, vara nödvän- digt att mobilisera större resurser än de som olika myndigheter och andra organ nu har för att underlätta utländska företags investeringar i . Det gäller i första hand stora för hela landet strategiska investeringar, som annars inte skulle komma till stånd. Regeringen överväger att i sådana ärenden, utifrån de enskilda förut- sättningarna i varje ärende, organisera sitt arbete inom olika politikområ- den så att den på ett så effektivt sätt som möjligt kan bidra till att en in- vestering, i den mån en sådan bedöms vara samhällsekonomiskt lönsam, kommer till stånd. Liksom när det gäller andra företagsinvesteringar är det bl.a. från sys- selsättningssynpunkt angeläget att även stora strategiska investeringar kan ske i något av de regionalpolitiska stödområdena. I dessa finns större möjligheter att främja en investering genom t.ex. olika former av före- tagsstöd. Även när det gäller investeringar utanför regionalpolitiska stöd- områden kan regeringen naturligtvis engagera sig på detta sätt. Det kan t.ex. gälla investeringar i orter som drabbats av en kraftig sysselsätt- ningsminskning men ändå inte, t.ex. på grund av regler, kunnat inplacerats i stödområde. Sverigefrämjande åtgärder Globaliseringen och tillgången till den inre marknaden innebär nya och förbättrade möjligheter för exporten som spelar en mycket viktig roll i den svenska ekonomin. Det statliga sverigefrämjandet är ett betydelse- fullt instrument i närings- och handelspolitiken. I är Exportråd (som finansieras gemensamt av staten och näringslivet) det centrala organet på detta område. Verksamheten är koncentrerad till två kärnområden, exportservice och exportutveckling. De små och medel- stora företagen är prioriterade i verksamheten. Sverigefrämjande åtgärder är mycket viktiga för företag i regionalpoli- tiskt prioriterade regioner och regeringen har anslagit sär- skilda medel för verksamhet i dessa områden. samarbetar, som tidigare nämnts, med genom regionala export- centra som ger råd och service till småföretag. Rådet samarbetar också med andra parter i , t.ex. regionala handelskammare. Det är önsk- värt att kompetens tas tillvara av t.ex. länsstyrelser och kommuner när det gäller sverigefrämjande insatser. Utomlands bedrivs det statliga sverigefrämjandet såväl inom utlandsorganisa- tion som inom utrikesförvaltningen där det utgör en mycket viktig ar- betsuppgift. Politiken för forskning och utveckling De gällande målen för forskningen i beslutades av (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99). Forsk- ningen skall bl.a. leda till en hög allmän utbildningsnivå och främja den kulturella utvecklingen men även bidra till ekonomisk utveckling, effek- tivitet i näringslivet och offentlig sektor samt till samhällets omställning mot en hållbar utveckling och därigenom också främja sysselsättning och välfärd. Även riktlinjer för forskningspolitiken fastlades, där bl.a. följan- de punkter är av särskilt intresse i detta sammanhang, nämligen att forsk- ningens inriktning skall svara mot behoven i samhället, att högskolans samverkan med det omgivande samhället skall öka och att alla universitet och högskolor skall förfoga över egna forskningsresurser. Detta har präglat forskningspolitiken. Högskolan har därmed fått en tredje uppgift vid sidan av forskning och utbildning, nämligen att sam- verka med det omgivande samhället, inte minst näringslivet. Insatser för att stärka samverkan mellan högskolan och näringslivet görs även av i samverkan med bl.a. och kompe- tensutveckling (). Universitets och högskolors roll i den regionala utvecklingen har därmed kommit att förstärkas, vilket är av särskilt stor betydelse då utveckling och förnyelse av kunskap och kompetens har så stor betydelse för näringslivets konkurrenskraft och utveckling. Universitet och högskolor ingår som delar i ett system med internationella förgreningar. Mindre och medelstora högskolor har sam- verkan med mer resursstarka universitet och alla har, vilket är naturligt i vetenskapens värld, internationella nätverk. Varje högskola har alltså tillgång till den internationella kunskapsfronten på många områden och denna är därmed tillgänglig i varje del i . satsar totalt sett mycket resurser på forskning och utveckling i förhållande till folkmängden. Företagens forskning utgör den största de- len av de totala svenska insatserna. Några stora koncerner svarar för hu- vuddelen av näringslivets FoU. De företag som konkurrerar på en inter- nationell marknad måste i allt högre grad investera i forskning och ut- veckling för att hålla sig kvar vid fronten. Många företag kommer därför att i vissa avseenden ligga före forskningsinstitutioner vid universitet eller forskningsinstitut och utgör i den meningen en viktig resurs för att utveckla ny kunskap. Dessa företags regionala representation är betydel- sefull för spridning av kunskap och kompetens. Deras underleverantörs- relationer kan bidra till att utveckla de mindre och medelstora företagen som i sin tur kan få hjälp att klara högre krav genom samverkan med högskolan, andra företag eller forskningsinstitut. Det finns ett tjugotal industriforskningsinstitut i . De är oriente- rade mot i vissa fall en viss bransch och i andra fall mot ett visst kun- skapsområde. Inom sitt område utför institutet forskning och utveckling av intresse för företagen. Det sker dels i kollektiva program där projekten är samfinansierade mellan staten och vissa företag, dels som uppdrags- forskning där det beställande företaget betalar hela kostnaden. Instituten är huvudsakligen lokaliserade till de större högskolorna eller universite- ten men deras verksamhet sträcker sig över hela landet. Inte minst gäller detta de särskilda insatser som flera av instituten gör i ett särskilt pro- gram där de söker upp mindre företag som är verksamma inom institutets kunskapsområde men som av olika skäl inte tagit till sig ny kunskap eller teknik. har mycket hög kompetens inom flera kunskapsområden. Hu- vuddelen av den offentligt finansierade forskningen utförs vid universitet och högskolor. Regeringen har särskilt uppmärksammat betydelsen av att näringslivet på ett aktivt sätt får del av de kunskaperna, men också att näringslivets problem mer direkt kan initiera relevant forskning vid hög- skolan. Regeringen bedömer att samverkan mellan näringslivet och forskningen vid högskolor och universitet är av vitalt intresse för landets ekonomiska utveckling och företagens framtida konkurrenskraft. Flera av regeringens program syftar till att öka samverkan mellan högskolan och näringslivet. Vid sidan av de redan nämnda industriforskningsinstituten bör nämnas satsningen på kompetenscentra vilka är samgrupperingar av forskare, ibland på olika institutioner vid en högskola, och ett antal före- tag som gemensamt bearbetar vissa problem, ofta av mycket grundläg- gande karaktär. Regeringen anser vidare att det finns ett ökat behov av forskning i frå- gor som rör skärningspunkter mellan jämställdhet och regionalpolitik. Regeringen avser att fördjupa bevakningen av dessa frågor genom att förstärka ett pågående forskningsprogram kallat Den regionala utveck- lingsprocessen ur ett jämställdhetsperspektiv , som genomförs av (). Bland annat kommer frågor om kvinnors företagande och ställning på arbetsmarknaden att ytterligare belysas. Forskningen kommer att genomföras av i samråd med . Forskning, utveckling och kompetenshöjning för livsmedelsindustrins förny- else och expansion Regeringens bedömning: En samordning och förstärkning av forsk- ningsforskningsresurserna på livsmedelsområdet behövs för att stärka den svenska industrinära livsmedelsforskningen. Regeringen avser därför att, efter beaktande av remissinstansernas synpunkter, återkomma i bud- getpropositionen för med ett eventuellt förslag till ett nationellt samlat forsknings-, utvecklings- och teknikspridningsprogram med hu- vudsyfte att bidra till industriell förnyelse och kompetenshöjning i före- tagen. Skälen för regeringens bedömning: Svensk livsmedelsindustri är lan- dets tredje största industrinäring. Antalet sysselsatta är ca 60 000 personer och indirekt sysselsätts ett ännu större antal. De delbranscher som domine- rar sysselsättningsmässigt är bagerinäringen, respektive slakteri- och char- kuteriindustrin. Små och medelstora företag finns i köttindustrin, bagerinä- ringen samt socker-, choklad-, och konfektyrindustrin. Livsmedelssektorn spelar generellt sett en mycket viktig roll i områden av glesbygdskaraktär. Livsmedelsbranschen är mycket heterogen vad gäller storlek på företag, ägarförhållanden och kompetens. Andelen små företag är förhållandevis stor. Mottagarkompetensen för ny kunskap och utvecklingsförutsättning- arna varierar starkt mellan olika delbranscher inom industrin. ingår i utländska koncerner med stora forsknings- och utvecklingsresurser. Andra, särskilt mindre företag, har ingen eller endast någon enstaka hög- skoleutbildad anställd. Inom de mindre företagen upplevs ofta avståndet till högskolor och andra kunskapsinstitut som stort. Stora delar av svensk livsmedelsindustri har levt under stabila, skyddade och reglerade förhållanden. Förändringstrycket har varit begränsat. ställs emellertid nya krav från både konsumenter och myn- digheter bl.a. genom EU medlemskap och nya regler. I arbetet med att förnya produkter och processer finns behov av fördjupade kunskaper för att möjliggöra en fullständig kontroll över hela kedjan från råvara till pro- dukt. I utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) föreslås ett nationellt samlat forskningsprogram vars huvudsyfte skall vara att bidra till industriell förnyelse och kompetenshöjning inom livsmedelsföretagen som det skall medverka till en kompetenshöjning vid svenska högskolor och universitet. Enligt utredningen kan detta ske genom att åt- gärder inriktas mot industriella problemställningar och genom att tillämpa olika samverkansformer mellan aktörerna. Utredningen är fö- remål för remissbehandling. Regeringen medgav i beslut att Teknikbrostiftelserna i respektive ägde rätt att sälja sitt innehav av aktier i un- der förutsättning att av uppkommen reavinst användes till särskilda insatser riktade mot livsmedelsindustrin med särskild inriktning till små- och medelstora företag. Totalt beräknas försäljningarna inbringa ett belopp på ca som kan disponeras för detta ändamål. Ett pro- gram för insatser för kunskapsöverföring och teknikspridning till små- och medelstora företag är under planering av de respektive Tek- nikbrostiftelserna i samråd med och bioteknik. Svensk livsmedelsforskning är av avgörande betydelse för industrins utveckling mot en internationellt konkurrenskraftig produktion som bidrar till att upprätthålla sysselsättningen i landet. Det är av vikt att en ökande andel av den forskning som bedrivs inriktas mot att tillfredsställa indust- rins behov i såväl stora som små och medelstora företag. Prioriterade insatser för forskning och utveckling bör inriktas mot: Att hitta nya mekanismer och åtgärder för att effektivisera samspelet mellan forskningsinstitutioner och företag, med speciell inriktning mot att ge de små och medelstora företagen förutsättningar att förbättra sin pro- duktutveckling. Att via insatser för kunskaps- och tekniköverföring stärka de små och medelstora företagens konkurrenskraft. Att behålla och utveckla en konkurrenskraftig, miljöanpassad och kostnadseffektiv produktionsapparat. Att öka förutsättningarna för att utveckla produkter med unika egen- skaper, som uppfyller framtida konsumenttrender. Regeringen anser att en samordning och förstärkning av de svenska in- satserna för livsmedelsforskning är av stor betydelse för att stödja bran- schens långsiktiga utveckling. Regeringen avser därför att, efter beaktande av remissinstansernas synpunkter, återkomma i budgetpropositionen med ett eventuellt förslag på utformning av ett nationellt samlat forsknings-, utvecklings- och teknikspridningsprogram med huvudsyfte att bidra till industriell förnyelse och kompetenshöjning i företagen. Konkurrenspolitiken En väl fungerande konkurrens kräver i princip att flera aktörer är aktiva på samma marknad och att de där kan verka under konkurrensneutrala villkor. är möjligheten för nya aktörer att träda in på en mark- nad en mycket viktig faktor för upprätthållande av konkurrenstryck och därmed dynamiken inom näringslivet. Nya aktörer möter ofta hinder un- der etableringsfasen, bl.a. bristande tillgång till kapital. Inom varu- och tjänsteproduktion finns ofta skalfördelar, som förstärks av offentliga regleringar, som kan vara lättare att hantera för de etablerade, särskilt de större, företagen. Små företag kan ha särskilda behov av att samverka med varandra.