prop · GL03151 · 1998-01-01 00:00:00 — I de fall förvärvsvillkoret uppfylls efter det att inkomstpension har tagits ut skall tidigare latent pensionsrätt räknas om till förmån fr.o.m. januari månad året som förvärvsvillkoret blir uppfyllt genom fastställelse av pensionsgrundande inkomst i erfor- derlig omfattning. Det för omräkningen aktuella del- ningstalet skall då användas. Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1995:41 stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Akademikers () och () tillstyrker förslaget. delar i huvudsak det förslag till lagstiftning som föreslås reglera uttag och beräkning av inkomstpension. konstaterar att förslaget angående begränsade möjligheter till att ändra pensionsuttaget bör förbättra förutsättningarna för en korrekt beräkning av preliminär skatt. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med de antagna riktlinjerna för pensionsreformen föreslår regeringen att uttag av inkomstpension skall få ske tidigast . Detsamma föreslås i fråga om premiepensionen, se avsnitt 21, och gäller för ålderspension enligt nuvarande regler (prop. 1997/98:1 utg.omr. 11, SfU1, rskr. 1997/98:111). Rätt till garantipension skall däremot enligt riktlinjerna inträda först . Åldergränsen för utbetalning av garantipension skall avse såväl personer utan rätt till inkomstgrundad pension, dvs. personer som är berättigade till enbart garantipension, som personer med inkomstgrundad pension och med rätt till utfyllnad från garantipensionssystemet. I princippropositionen föreslogs en spärregel med innebörd att in- komstgrundad ålderspension från fördelningssystemet inte skulle få lyftas om den inkomstgrundade pensionen tillsammans med tillkommande garantipension skulle komma att understiga grundskyddets lägsta nivå. I sitt betänkande (bet. 1993/94:SfU24) ifrågasatte dock socialförsäkringsutskottet denna spärregel bl.a. därför att den skulle minska flexibiliteten i pensionssystemet. Den skulle inte heller ta hänsyn till eventuella andra inkomster, som tjänstepension. Utskottet ansåg därför att frågan om en spärregel borde beredas ytterligare. delade utskottets bedömning (rskr. 1993/94:439). I den fortsatta beredningen har behovet av en spärregel övervägts på nytt varvid det framkommit att någon sådan regel inte är motiverad. I princippropositionen och i propositionen om garantipension har två olika modeller för garantipension föreslagits, med olika avräkningsregler och något olika maximinivå. I den garantipensionsmodell som föreslogs i princippropositionen uppgick garantipensionens högsta nivå för en ogift pensionär till 2,1 prisbasbelopp, medan den högsta nivån i den garantipensionsmodell som föreslås i propositionen om garantipension uppgår till 2,13 prisbasbelopp för en ogift pensionär. Det kan konstateras att uttag av inkomstpension , i kombination med de avräkningsregler som gäller för endera modellen, innebär att den totala pensionen skulle komma att understiga respektive modells maximala nivå med 0,1 alternativt 0,3 prisbasbelopp. Den lägsta nivån som kan uppbäras vid tidigt uttag för en ensamstående pensionär, räknat med en genomsnittlig kommunalskattenivå, motsvarar en nettoinkomst på i det närmaste samma nivå som nuvarande folkpension och pensionstillskott ger för en ensamstående pensionär. En kombination av tidigt uttag och tidsbegränsad premiepension kunde dock, enligt vad som föreslogs i Ds 1995:41, komma att medföra ett lägre årsbelopp när individens pensionsinkomst sänks i och med att premiepensionen upphör. I enlighet med vad som föreslås i avsnitt 21 skall dock premiepension endast kunna tas ut livsvarigt, vilket innebär att detta motiv för spärregeln är aktuellt. Den livsvariga ålderspensionen kan vidare även i fall då den lyfts bli lägre än den nivå som annars är den lägsta för garantipensionen, nämligen för personer med låg inkomstrelaterad pension och som till följd av regeln om försäkringstid har rätt till endast ett begränsat antal 40-delar av garantipension. I det sammanhanget bör dock beaktas utländsk pension, som en sådan försäkrad i flertalet fall torde vara berättigad till, samt tjänstepension. Mot bakgrund av vad det anförda föreslår regeringen att inkomst- grundad pension från fördelningssystemet skall få tas ut fr.o.m. oberoende av pensionens storlek. Regeringen har därvid också vägt in betydelsen av att värna om flexibiliteten i pensionssystemet. Någon begränsning av uttag av premiepension föreslås i enlighet med antagna riktlinjer inte heller, se avsnitt 21. Är ålderspensionen för en person mycket låg föreslås dock att utbetalning av denna skall få ske en eller i stället för , se avsnitt 25.2. För rätt till inkomstpension är det tillräckligt att pensionsrätt grundad på faktiskt uppburen ersättning har fastställts . För att pensions- rätt som tillgodoräknats för barnår och plikttjänstgöring skall ge upphov till utbetalning av ålderspension krävs däremot att det förvärvsvillkor som beskrivits i avsnitt 11.6 är uppfyllt. I sådana fall erfordras att pen- sionsgrundande inkomst, eller pensionsgrundande belopp för förtidspensionärers antagandeinkomst, motsvarande lägst två inkomstbasbelopp har fastställts för individen för ettvart av . Inkomstbasbeloppet införs, enligt vårt förslag, först och uppräknas med förändringen i inkomstindex. Fram till dess föreslår vi att det förhöjda prisbasbeloppet används. Förvärvsvillkoret skall, enligt förslaget uppfyllas senast genom den pen- sionsrätt som fastställs det år då individen fyller . Det innebär att förvärvsarbete då individen fyller inte bidrar till att förvärvsvillkoret kan uppfyllas. Innan förvärvsvillkoret är uppfyllt, utgör pensionsrätt som tillgodoräknats på pensionsgrundande belopp för barnår och plikttjänstgöring latenta pensionsrätter. Enligt de antagna riktlinjerna föreslås vidare att inkomstpension skall kunna tas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels pension. Den årliga pensionen beräknas till ett belopp som motsvarar så stor del av individens pensionsbehållning (exkl. behållning som härrör från latenta pensionsrätter) som uttaget skall omfatta delad med ett visst delningstal. Med pensionsbehållning avses summan av fastställda pensionsrätter som successivt omräknats med hänsyn till inkomstindex, arvsvinster och förvaltningkostnader. Vid uttag av t.ex. halv inkomstpension återstår således hälften av individens pensionsbehållning. Denna del av behållningen räknas även fortsättningsvis om med hänsyn till inkomstindex , arvsvinster och förvaltningskostnader. Som kommer att redovisas mer i detalj i av- snitt 18.2 skall delningstalet bestämmas med utgångspunkt från bl.a. återstående medellivslängd i befolkningen vid pensioneringstidpunkten, dvs. det antal år som den pensionsberättigade kan förväntas uppbära ålderspension. Tas pensionen ut vid en högre ålder blir således delningstalet lägre och den årliga pensionen livsvarigt högre. Till en person som ansöker om inkomstpension vid t.ex. och då har pensionsrätt grundad på såväl faktiskt uppburen ersättning som barnår eller plikttjänstgöring men som ännu inte uppfyllt förvärvs- villkoret, utges pension baserad enbart på pensionsrätten tillgodoräknad för den faktiska ersättningen. Antag att personen därefter fortsätter att förvärvsarbeta och därmed uppfyller förvärvsvillkoret genom den inkomst som uppbärs det år personen fyller . Motsvarande pensionsgrundande inkomst kommer således att fastställas det år per- sonen fyller eller därefter. Frågan uppkommer då om den omständigheten att de latenta pensionsrätterna blivit definitiva skall föranleda retroaktiv utbetalning av pension. Här föreslås att så inte skall ske. Den tidigare latenta pensionsrätten föreslås i stället omräknas till en förmån fr.o.m. januari månad året efter fastställelseåret (dvs. för personen i exemplet fr.o.m. januari det år han eller hon skall fylla ) med det då aktuella delningstalet. Om förvärvsvillkoret uppfylls till följd av en ändrad taxering eller liknande, bör det emellertid bli fråga om retroaktiv utbetalning. Inom nuvarande regelsystem finns möjlighet att när som helst återkalla uttaget av ålderspension eller ändra andelen med vilket uttag görs. Enligt de antagna riktlinjerna skall detta i princip gälla även fortsättningsvis inom fördelningssystemet. Av administrativa skäl föreslår regeringen emellertid att möjligheterna att återkalla uttag av ålderspension begränsas. Upprepade återkallanden och förnyade uttag av pension medför att administrationen inom systemet ökar. Bl.a. måste särskilda rutiner för uppräkning av individens återstående pensionsbehållning då tillämpas, se avsnitt 18.5. En viss begränsning av möjligheterna att återkalla pension kan inte anses minska flexibiliteten inom systemet, eftersom den pensionsberättigade har rätt att förvärvsarbeta som han eller hon uppbär pension. Förvärvsarbete utgör således inget tvingande skäl att återkalla en utgående pension. Den enskilde kan dock av andra orsaker vilja minska eller för en period helt återkalla uttaget av en pension. Behovet av upprepade ändringar av pensionsuttaget torde emellertid vara tämligen begränsat. Det föreslås därför att möjligheterna att återkalla pensionsuttag begränsas på så sätt att återkallande eller minskning av pension medges endast en gång per sex-månadersperiod. Samma regler föreslås vad gäller premiepension och tilläggspension, se avsnitt 21 och avsnitt 29.4. Det innebär att efter det att en persons inkomstpension minskats eller upphört att utges på grund av anmälan om minskning eller återkallelse skall innan en ny anmälan om minskning av pensionsuttag kan få verkan. 18.2 Beräkning av årlig pension Regeringens förslag: Inom fördelningssystemet skall inkomstpensionens årsbelopp beräknas genom att pensionsbehållningen vid pensioneringstidpunkten divideras med ett visst tal, det s.k. delningstalet. I delningstalet skall beaktas återstående medellivslängd vid pensioneringstillfället och för följsamhetsindexering. Vid pensionsuttag före det år då den pensionsberättigade fyller skall preliminärt delningstal fastställas. Delningstalet skall därvid baseras på livslängdsstatistik för den femårsperiod under vars sista år den pensionsberättigade fyllde . Definitivt delningstal skall fastställas för varje årsklass vid in- gången av det år då den pensionsberättigade uppnår . Del- ningstalet skall baseras på livslängdsstatistik för den femårsperiod under vars sista år de pensionsberättigade fyllde . Delningstalet skall vara lika för kvinnor och män. Det skall fast- ställas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Promemorians förslag: Förslag i Ds 1995:41 stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Akademikers () och tillstyrker förslaget. () och i (LO) avstyrker att hänsyn inte tas till inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor vid beräkningen av delningstalet. Detta påverkar, enligt RFV, delningstalet med 0,3 enheter, vilket i sin tur leder till en minskning av pensionen med . () anser att delningstalet skall vara lika för män och kvinnor men att effekten av männens högre genomsnittsinkomst och genomsnittligt kortare livslängd bör beaktas. har förståelse för argumenten bakom behandlingen av inkomstskillnader mellan män och kvinnor vid fastställande av delningstalet, men anser att man tydligt bör påpeka att systemets genomsnittliga kompensationsgrad blir lägre. konstaterar att om inkomstskillnader mellan män och kvinnor inte beaktas vid fastställande av delningstalet leder det till minskad utbetald pension. Förbundet anser att de pengar som då frigörs bör användas till förbundets förslag om att inte reducera garantipensionen i de fall kollektiv pensionsförsäkring finns. anser att utbetalning av intjänad pension bör ske fördelat på för män och kvinnor lika antal statistiskt sett återstående livsår. och Statskontoret anser att prognosdödligheten i stället för aktuell observerad dödlighet är det lämpliga måttet. Den verkliga framtida dödligheten kommer enligt med rätt stor sannolikhet vara lägre än aktuell observerad dödlighet vilket innebär en kostnad för systemet. anser inte att delningstalet skall fixeras utan bör bestämmas för varje nytt år efter 65 för att undvika brist i systemet på grund av ökad medellivslängd. Skälen för regeringens förslag: Med pensionsbehållning avses indi- videns sammanlagda intjänade pensionsrätter inom fördelningssystemet, vilka inte motsvaras av en utgående förmån. I tidigare avsnitt har be- skrivits hur pensionsbehållningen räknas om med hänsyn till s.k. arvsvinster, förändringar i den allmänna inkomstnivån i samhället, och med hänsyn till förvaltningskostnader. Med arvsvinst avses avlidnas pen- sionsbehållning som tilldelas övriga pensionsberättigade i samma ålder genom att den läggs till deras pensionsbehållning. Regeringen föreslår att den årliga inkomstpensionen skall bestämmas på så sätt att individens pensionsbehållning (exkl. den del som hänförs till eventuella latenta pensionsrätter) delas med ett tal, det s.k. delningstalet. Delningstalet skall återspegla den genomsnittliga återstående livslängden vid den ålder pensionen börjar lyftas enligt aktuell befolkningsstatistik. Principerna redogörs närmare för nedan. Delningstalet motsvarar i princip det antal år som individen genom- snittligt sett kommer att uppbära pension. Till en pensionär som lever än genomsnittet kommer således inte hela dennes pensionsbehållning att ha utgetts som inkomstpension. Å andra sidan kommer den sammanlagda livspensionen för den pensionär som lever än genomsnittet att överstiga pensionsbehållningen. Att pensionsbehållningen fördelas på ett genomsnittligt antal pensionärsår innebär således att arvsvinster omfördelas mellan de pensionärer som avlider tidigt och de som lever . När det gäller arvsvinster efter personer som avlider före pensioneringen föreslår vi att de skall tillgodoräknas pensionsbehållningen löpande i proportion till varje individs faktiskt intjänade pensionsbehållning (se avsnitt 17.3). Vi föreslår vidare att delningstalets beräkning skall baseras på officiell livslängdsstatistik för män och kvinnor avseende en femårsperiod. Genomsnittligt sett lever kvinnor längre än män. Samma delningstal föreslås emellertid gälla för män och kvinnor, så att lika stora avgiftsinbetalningar till fördelningssystemet ger samma årliga pensionsbelopp oberoende av kön. Delningstalet skall därför baseras på en genomsnittlig livslängd beräknad för män och kvinnor sammantaget. Enligt de av antagna riktlinjerna skulle, å ena sidan, vid beräkning av delningstalet hänsyn tas till inkomstskillnader mellan män och kvinnor. Detta motiverades med att män, som har högre inkomster, också har kortare medellivslängd än kvinnor. Männens högre pensions- belopp utbetalas således i genomsnitt än kvinnornas lägre belopp. Det betyder att de arvsvinster som uppkommer generellt sett utgörs av pensionsbehållningar som är större än den genomsnittliga pensionsbehållningen för årsklassen som helhet. Om detta förhållande inte beaktas i beräkningarna, skulle i princip ett överskott uppstå inom systemet. Å andra sidan skulle enligt riktlinjerna individens delningstal ligga fast efter , även om medellivslängden i befolkningen fortsätter att öka. Detta torde i sin tur ge upphov till ett underskott inom systemet. I den fortsatta beredningen av de regler som skall gälla för delnings- talet vid pensionsberäkningen har närmare övervägts de över- och under- skott inom systemet som olika regelutformningar kan ge upphov till. De nämnda tendenserna till över- och underskott skulle helt eller delvis kunna uppvägas i en regelutformning med fast delningstal som inte be- aktar inkomstskillnader mellan könen eller alternativt med årlig omprövning av ett delningstal där inkomstskillnaderna beaktas. Några remissinstanser avstyrker att hänsyn inte skall tas till inkomstskillnader mellan män och kvinnor vid beräkningen av delningstalet, medan andra anser att delningstalet bör omprövas . Ur individens synvinkel anser regeringen att det måste betraktas som angeläget att delningstalet är oförändrat efter och pensionen således inte kan komma att sänkas successivt på grund av ökad medellivslängd i befolkningen. Den enskilde har små möjligheter att påverka sin ekonomiska situation efter pensioneringen. I ett val mellan de två alternativa utformningarna av delningstalet är den förra således att föredra. Regeringen föreslår därför att delningstalet beräknas utan att inkomstskillnader mellan män och kvinnor beaktas och att delningstalet för individen efter inte påverkas av förändringar i befolkningens medellivslängd. Vidare föreslår vi att vid beräkning av delningstal skall hänsyn tas till att följsamhetsindexeringen av utgående inkomstpensioner föreslås göras kring 1,6 (se avsnitt 18.3). Detta innebär att pensionären får en högre begynnelsepension än om pensionen i stället successivt skulle räknas om med den reala tillväxten år för år. Regeringen föreslår således att delningstalets beräkning grundas på medellivslängden för män och kvinnor sammantaget och på för följsamhetsindexeringen. Som nämnts ovan skall delningstalet enligt förslaget grundas på offi- ciell livslängdsstatistik för en femårsperiod. Beräkningen baseras således på livslängden i befolkningen som helhet, vilken torde överensstämma tämligen väl med livslängden för det aktuella försäkringskollektivet. Enligt aktuell statistik är nämligen av de nyblivna ålderspensionärerna berättigade till ATP. av befolkningen skulle således vara försäkrade för inkomstpension och ingå i det aktuella försäkringskollektivet. Medellivslängden i befolkningen har ökat successivt och kan förväntas fortsätta att öka framöver. Delningstalets storlek kommer därför att bero på vilken tidsperiod beräkningsunderlaget avser. Det betyder att delningstalet för pensionsuttag vid en viss ålder kan antas bli olika för olika födelseårgångar. Som regeringen nu föreslagit skall dock delningstalen ligga fast fr.o.m. det år individen fyller . observerade livslängdsförändringar skall således enligt förslaget inte påverka individens inkomstpension. Däremot anser vi att delningstalen för yngre årsklasser skall påverkas av livslängdsförändringar. För dem bör pensionernas nivå anpassas till förändringar i medellivslängden. Vid pensionsuttag före det år den försäkrade fyller föreslår regeringen därför att det årliga pensionsbeloppet skall bestämmas med ett preliminärt delningstal och att pensionen vid ingången av det år då personen fyller skall räknas om med det definitiva delningstalet. För en person som tar ut pension bör delningstalets beräkning baseras på senast kända livslängdsstatistik som då föreligger, dvs. livslängdsstatistik för den femårsperiod under vars sista år den pen- sionsberättigade fyllde . Samma underlag föreslås användas för be- räkning av delningstal om personen börjar lyfta pension vid någon senare tidpunkt före det kalenderår då han eller hon fyller . Enligt de an- tagna riktlinjerna skulle i stället det senast kända underlaget användas även vid beräkning av delningstal för åldrarna 62 . Detta innebar att pensionen skulle omräknas , om det nya statistikunderlaget medförde att delningstalet för individens pensionsålder ändrades. Genom att beräkningsunderlaget avseende varje födelseårgång läggs fast , behövs ingen sådan omräkning av pensionen , vilket är en administrativ förenkling. Vid pensionsuttag fr.o.m. januari månad det år personen fyller eller från någon senare tidpunkt baseras delningstalet på livslängdstabeller för den femårsperiod under vars sista år personen fyllde . Det föreslås att preliminära och definitiva delningstal för varje årsklass beräknas och fastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Preliminära respektive definitiva delningstal måste fastställas före ingången av det år de pensionsberättigade fyller 61 respektive . Delningstal bör således fastställas för varje ålder, räknad i månader, från till förslagsvis . Det kan förmodas att pension endast i enstaka fall kommer att lyftas eller . Skulle detta ändå ske får delningstal då beräknas och fastställas avseende den ålder från vilket pensionsuttaget skall göras och för den födelseårgång som den pensionsberättigade tillhör. Föreslagna regler vid helt uttag av inkomstpension kan illustreras med en person, som är född och tar ut pension . Han eller hon är således vid pensionsuttaget. Preliminärt delningstal för denna ålder, beräknat från livslängdsstatistik för åren 1994 1998, antas vara 15,00. Det årliga pensionsbeloppet motsvarar pensionsbehållningen delad med talet 15,00. De definitiva delningstalen födda skall då ha beräknats utifrån livslängdstabeller 1998 2002. Antag att det definitiva delningstalet för åldern och 3 månader blir 15,20, dvs. något högre än det preliminära delningstalet. Personens pension skall då räknas om med det nya delningstalet 15,20 fr.o.m. januari åt 2004. Omräkningen innebär att pensionsbeloppet multipliceras med faktorn 15,0/15,2. En annan person, som är född men , lyfter pension vid samma ålder, och 3 månader. Det innebär att han eller hon börjar lyfta sin pension . Pensionen beräknas i detta fall redan fr.o.m. uttaget vid åldern och 3 månader med det definitiva delningstalet 15,20. Vid partiellt pensionsuttag skall, som framgår nedan, omräkning av pensionen ske per varje årsskifte. Formel för beräkning av delningstal I det följande beskrivs mer i detalj hur delningstalet avses vara beräknat. En utgångspunkt vid bestämning av det årliga pensionsbeloppets storlek är att beloppet i fasta priser skall vara lika stort om den årliga reala inkomsttillväxten (dvs. real förändring i inkomstindex) uppgår till , dvs. är densamma som vid följsamhetsindexering. Vid pensioneringstidpunkten skall nuvärdet av de sammanlagda månatliga pensionsutbetalningar som förväntas utges vara lika stort som individens pensionsbehållning. Nuvärdet beräknas genom att varje månadsbelopp diskonteras till pen- sioneringsmånaden med årsräntan . Sannolikheten för att en person som är är i livet vid beräknas som förhållandet mellan antal kvarlevande i åldern och antal kvarlevande i åldern . Antal kvarlevande i viss ålder bestäms med utgångspunkt från den officiella livslängdsstatistiken. I avsnitt 17.2 och tablå 17.1 har redogjorts för hur antalet kvarlevande män och kvinnor av 100 000 födda bör bestämmas. Med de beteckningar som används i tablå 17.1 skrivs förhållandet således som L66/L65 . Antal kvarlevande i t.ex. ålder och 2 månader beräknas som L66+(L67 L66)*2/12. Det månatliga pensionsbeloppet Pm skall vara lika stort (i fasta priser och vid årlig realtillväxt). Nuvärdet av den förväntade livspensionen blir då Pm multiplicerat med summan av sannolikheterna att uppnå viss ålder, i månader räknat, diskonterade till pensionerings- månaden med faktorn 1,016. Nuvärdet av den förväntade livspensionen skall vara lika stort som individens pensionsbehållning. Delningstalet, det tal pensionsbehållningen skall delas med för att få det årliga pensionsbeloppet, motsvarar då denna summa multiplicerad med 1/12. Den avsedda beräkningsformeln för bestämning av delningstalet för helt antal år, dvs. vid pensionsuttag fr.o.m. den månad individen fyller år, redovisas i tablå. Där redovisas också hur delningstalet föreslås bestäm- mas vid uttag vid annan ålder. Delningstalet bör avrundas till två decimaler. Tablå 18.1 Formel för delningstalet Formel för delningstalet vid uttag vid viss ålder (n) den månad personen uppnår denna ålder Dn = 1/12*1/Lnåkåx(1,016) (k-n)*{ Lk+(Lk+1 Lk)*x/12}*(1,016) x/2 där Dn = delningstal vid uttag vid n års ålder n = 61, 62, 63 etc. k = n, n+1, n+2, etc. x =0, 1, 2, 11 Formel för delningstal vid uttag vid en viss ålder om pensionen börjar lyftas en eller efter födelsemånaden Dn/m = Dn+( Dn+1 Dn) * m/12 där m =antal månader efter födelsemånaden Om pensionen t.ex. börjar lyftas fr.o.m. efter den månad indi- viden fyllde , beräknas delningstalet enligt följande