prop · GL0370 · 1998-01-01 00:00:00 — Bland annat betonas vikten av att följa standard för biståndsstatistik så att statistiken görs jämförbar med annan bistånds- statistik. Flera instanser menar att den befintliga databasen måste göras tillgänglig via Internet för att uppnå avsedd effekt. Flera instanser poängterar, precis som utredaren, vikten av att det finns lättillgänglig information och statistik om östsamarbetet, bland annat på engelska. Förslag lämnas även på att en publikation som fortlöpande redogör för östersjösamarbetets olika inslag skall ges ut. Samordning Många instanser anser att östsamarbetet behöver samordnas bättre rent generellt. Bland annat genom att ställa tydligare krav på berörda myndigheters återrapportering av resultaten från genomförda insatser. Flera instanser stödjer, och ingen motsätter sig, förslaget att samord- ningen mellan det ordinarie östsamarbetet och östersjömiljarden bör förbättras. Detta skulle underlättas om samordningen inom förbättras och om östersjömiljardens medel hanteras med utnyttjande av den gängse myndighetsstrukturen för utvecklings- samarbete i . En instans menar att möjligheterna till långsiktig, strategisk uppbyggnad av samarbetet inom utbildning och forskning försvåras av den nuvarande mycket splittrade finansierings- formen mellan östsamarbetet och östersjömiljarden. Vad gäller det framtida samarbetet på energiområdet delar i stort utvärderingens förslag om att /och Sida skall samordna sina energiinsatser. Även framhåller vikten av ytterligare samordning mellan exempelvis Sida och /. Sida informerar om att de i samråd med har beslutat inrätta en samrådsgrupp där även UD och N skall ingå. Finansieringsformer Ingen instans motsätter sig slutsatsen att de finansieringsformer som är gällande för samarbetet i allt väsentligt är väl anpassade till samarbetets behov och förutsättningar. I flera remissvar påpekas att en samordning av finansieringsformerna och administrationen av dessa är nödvändig. En instans anser att gåvofinansiering bör begränsas till investeringar i kunskap i icke-intäktsgenererande organisationer. Vidare tillstyrks utvärderarens bedömning att utrymmet för kreditgivning kan ökas och att det behövs en djupare analys av det förslag som har lagts av Sida om krediter i östsamarbetet. Flera instanser instämmer i förslaget att samfinansieringskravet för utnyttjande av den särskilda garantiramen (Baltramen) vid affärer med bör förändras. föreslår att detta även skall gälla för och . anser att ramen även bör utvidgas till de tidigare i och . och EU Flera instanser instämmer i att samordningen mellan EU:s och medlemsländernas program inte har varit särskilt god. Bland annat betonas att växelspelet mellan bilaterala och multilaterala insatser har blivit viktigare efter medlemskapet i EU och att samordningen därmed måste förbättras. Synpunkter lämnas på att i för liten utsträckning utnyttjar sina formella möjligheter att påverka Phare- och Tacisprogrammen på miljöområdet. Ett stort antal instanser stödjer förslaget om att svenska staten kan vidta åtgärder för att stödja svenska konsulters engagemang inom EU genom garantier eller liknande eftersom så få svenska konsultföretag har hävdat sig väl i konkurrensen om uppdrag. Bland annat påpekas att en orsak till detta är att medlen från EU:s komplicerade och svåröverskådliga program betalas ut först sedan projekten har genomförts. Vidare föreslås att en särskild servicefunktion inrättas med kompetens att ge kvalificerade kurser och konkreta råd till svenska konsultföretag. Förslag lämnas på att ett ekonomiskt stöd likt det som lämnas till danska och norska konsulter bör övervägas även i för att främja ökad medverkan i EU-arbetet. Regionala samarbetsprojekt instanser påtalar att man i de svenska länen besitter betydande kompetens för uppbyggande av den regionala förvaltningen i . För att denna specialistkompetens och erfarenhet skall kunna överföras krävs ett fortsatt och helst förstärkt stöd till regionala samarbetsprojekt. Förkortningsordlista AMS AMU Arbetsmarknadsutbildning BALTBAT Baltisk bataljon för fredsbevarande insatser BALTRON Baltic Naval Squadron BEAC Barents Euro-Arktiska Råd BIP Baltiska investeringsprogrammet BITS Beredningen för biståndskommitté EAPR Europeiska återuppbyggnads- och gemenskaperna EIB Europeiska investeringsbanken valutaunionen EU Europeiska unionen FN 24 ( tjugofyra ledande industri- länder i världen) 7 ( sju ekonomiskt ledande länder i världen) HELCOM Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling, . IMF INTERREG EU:s program för gränsöverskridande samarbete IOM Internationella rättigheter miljöfinansieringsbolaget organisation investeringsbanken NOPEF Nordiska projektexportfonden för ekonomiskt samarbete och utveckling OSS Oberoende staters samvälde PFF NATO:s samarbetsprogram Partnerskap för fred Phare et , à la Reconstruction Economique. EU:s samarbetsprogram för . Partnerskap- och samarbetsavtal / Juristhögskolan i för Analys och utvecklings- samarbete SI Sida samarbete SIP SKI:s program för Central- och Östeuropa SKI SLU SNF SNV SSE i Tacis Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States. EU:s samarbetsprogram för i UNDCP FN:s drogbekämpningsprogram UNDP FN:s flyktingkommissariat Utgiftsområde 7 Utgiftsområdet för internationellt bistånd. Omfattar Internationellt utvecklingssamarbete (7A) samt Samarbete med (7B) VEU Västeuropeiska unionen WTO Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1997/98:70 Att utveckla ett grannlandssamarbete utvecklingsamarbete med 2001. 1997/98:70 Bilaga 1 1997/98:70 Bilaga 2 1997/98:70 Bilaga 3 1997/98:70 Bilaga 4