prop · GL03152 · 1998-01-01 00:00:00 — Har folkpension enligt bestämmelser- na i 17 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring samordnats med yrkesskadelivränta eller annan i nämnda lagrum angiven livränta skall vid tillämpning av första, andra respektive tredje stycket första meningen b det sär- skilda grundavdraget beräknas med ledning av den folkpension som skulle ha utgått om sådan sam- ordning inte skett. För gift skattskyldig uppgår det särskilda grundavdraget till av prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring, minskat enligt tredje stycket samma lagrum. För övriga skattskyldiga uppgår avdraget till av sistnämnda belopp. Avdrag av sistnämnda belopp tillkommer också gift skattskyldig, som under någon del av beskattningsåret uppburit folkpension som till- kommer ogift. Det särskilda grundavdraget får dock inte överstiga a) för skattskyldig som vid utgången av året före beskattningsåret och utgången av beskattningsåret uppbar folkpension samt under hela be- skattningsåret bott i : summan av uppburen sådan pension som enligt fjärde stycket reducerar det särskilda grundavdraget samt b) för skattskyldig som inte av- ses i a eller som under beskatt- ningsåret uppburit folkpension i form av förtidspension, tre fjärdedels, halv eller en fjärde- dels ålderspension enligt lagen om allmän försäkring eller som avlidit: uppburen folkpension och pensionstillskott som uppburits enligt 2 § eller 2 a § lagen om pensionstillskott. För skattskyldig som har livränta som avses i första stycket sista meningen tillämpas i stället för bestämmelsen i föregående mening a bestämmelsen i föregående meningen b om det är till fördel för den skattskyldige. b) för skattskyldig som inte av- ses i a eller som under beskatt- ningsåret uppburit folkpension i form av förtidspension enligt lagen om allmän försäkring eller som avlidit: uppburen folkpension och pensionstillskott som upp- burits enligt 2 § eller 2 a § lagen om pensionstillskott. För skatt- skyldig som har livränta som avses i första stycket sista meningen tillämpas i stället för bestämmelsen i föregående me- ning a bestämmelsen i föregående meningen b om det är till fördel för den skattskyldige. Det särskilda grundavdraget reduceras av den del av uppburen pension som överstiger det för den skattskyldige enligt andra stycket gällande avdragsbeloppet. För skattskyldig som förutom folk- pension i form av förtidspension uppburit livränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring skall erhållen sådan livränta likställas med pension. Pension som utgår på grund av annan pensions- försäkring än tjänstepensionsförsäkring eller från pensionssparkonto re- ducerar inte det särskilda grundavdraget. För den som vid utgången av året före beskattningsåret inte uppbar folkpension reduceras det särskilda grundavdraget i stället med 65 pro- cent av den del av taxerad inkomst som överstiger det för den skatt- skyldige enligt andra stycket gällande avdragsbeloppet. Oavsett vad som i det föregående sagts om reducering föreligger alltid rätt till särskilt grundavdrag med så stort belopp som den skattskyldige skulle ha fått i grundavdrag enligt 48 § 2 eller 3 mom. om dessa bestämmelser i stället hade tillämpats. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Äldre bestämmelser skall fortsätta att gälla för personer som är födda eller tidigare. 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn Härigenom föreskrivs att 1 och 3 §§ lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handi- kappat barn skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelsen 1 § Till folkpension i form av ålderspension, som tillkommer den som är bosatt i , utges ett särskilt pensionstillägg för år räknat enligt vad som sägs i denna lag. Till folkpension i form av ålderspension, som tillkommer den som är bosatt i och som är född eller tidigare, utges ett särskilt pen- sionstillägg för år räknat enligt vad som sägs i denna lag. 3 § Med ett vårdår avses ett kalenderår under vilket 1. föräldern under större delen av året har vårdat sjukt eller handi- kappat barn och 2. barnet under större delen av året har fått hel förtidspension eller helt sjukbidrag jämte han- dikappersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Med ett vårdår avses ett kalenderår före under vilket 1. föräldern under större delen av året har vårdat ett sjukt eller handikappat barn och 2. barnet under större delen av året har fått hel förtidspension eller helt sjukbidrag tillsammans med handikappersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Förälderns rätt att tillgodoräknas vårdår påverkas inte av avbrott i vården under den del av dygnet då barnet vistas i förskola, skola, dag- center eller liknande, eller av kortare avbrott i övrigt i vården som varit utan väsentlig betydelse för förälderns bundenhet till vårduppgiften. Denna lag träder i kraft . 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handi- kappat barn samt 1 och 3 6 §§ lagen skall ha följande lydelse. Lag om särskilt pensionstillägg till ålderspension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Till folkpension i form av ålderspension, som tillkommer den som är bosatt i och som är född eller tidigare, utges ett särskilt pensionstillägg för år räknat enligt vad som sägs i denna lag. Till inkomstpension och tilläggspension enligt lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension eller garantipen- sion enligt lagen (1998:000) om garantipension, som tillkommer den som är bosatt i och som är född eller tidigare, utges ett särskilt pensionstillägg för år räknat enligt vad som sägs i denna lag. 3 § Med ett vårdår avses ett kalenderår före under vilket 1. föräldern under större delen av året har vårdat ett sjukt eller handi- kappat barn och 2. barnet under större delen av året har fått hel förtidspension eller helt sjukbidrag tillsammans med handikappersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 2. barnet under större delen av året har fått hel förtidspension eller helt sjukbidrag tillsammans med handikappersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring i dess lydelse före . Förälderns rätt att tillgodoräknas vårdår påverkas inte av avbrott i vården under den del av dygnet då barnet vistas i förskola, skola, dag- center eller liknande, eller av kortare avbrott i övrigt i vården som varit utan väsentlig betydelse för förälderns bundenhet till vårduppgiften. 4 § Storleken på det särskilda pen- sionstillägget beräknas på grund- val av det antal vårdår som för- äldern räknas till godo. Till grund för beräkningen av pensions- tillägget får läggas högst femton vårdår. Vid beräkningen bortses för vilket föräldern enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring 1. har fått förtidspension eller sjukbidrag under större delen av kalenderåret, 2. har tillgodoräknats pensions- poäng, 3. inte har tillgodoräknats pen- sionspoäng på grund av bristande eller underlåten avgiftsbetalning, 4. skulle ha tillgodoräknats pen- sionspoäng om undantagande från försäkringen för tilläggspension enligt 11 kap. 7 § i lagrummets lydelse före inte hade gällt för honom. efter det då föräldern fyllt får vårdår inte tillgo- doräknas honom. Detsamma gäller för år då föräldern enligt 6 kap. 1 § tredje stycket samma lag har tagit ut ålderspension före den månad under vilken han fyllt . Storleken på det särskilda pen- sionstillägget beräknas på grund- val av det antal vårdår som för- äldern räknas till godo. Till grund för beräkningen av pensions- tillägget får läggas högst femton vårdår. Vid beräkningen bortses för vilket föräldern 1. under större delen av kalen- deråret har fått förtidspension eller sjukbidrag enligt lagen (1962:381) om allmän försäk- ring, 2. har tillgodoräknats pensions- poäng enligt lagen om allmän försäkring i dess lydelse före eller pensionsrätt enligt lagen (1998:000) om införande av lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension, 3. inte har tillgodoräknats pen- sionspoäng på grund av bristande eller underlåten avgiftsbetalning, 4. skulle ha tillgodoräknats pen- sionspoäng om undantagande från försäkringen för tilläggspension enligt 11 kap. 7 § lagen om allmän försäkring i dess lydelse före inte hade gällt för honom eller henne. efter det då föräldern har fyllt får vårdår inte tillgo- doräknas honom eller henne. Det- samma gäller för år då föräldern före den månad under vilken han eller hon har fyllt har tagit ut ålderspension enligt 6 kap. lagen om allmän försäkring i dess lydelse före . 5 § För sex tillgodoräknade vårdår är det särskilda pensionstillägget per kalenderår av basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. För varje vårdår som tillgodoräknas därutöver ökar tillägget av basbeloppet. För den som har börjat ta ut sin ålderspension tidigare eller senare än den månad under vilken han fyller minskas respektive ökas det särskilda pensionstillägget i motsvarande mån som pensionen skall minskas eller ökas vid förtida och uppskjutet uttag enligt 6 kap. nämnda lag. Minskning skall dock endast göras i den mån det förtida uttaget av pen- sionen avser tid för vilken sär- skilt pensiontillägg utges. Särskilt pensionstillägg till ålderspension, som enligt be- stämmelserna i 5 kap. lagen om allmän försäkring utges med viss andel av oavkortad sådan pen- sion, utgör motsvarande andel av det särskilda pensionstillägg som beräknats enligt första och andra styckena. För sex tillgodoräknade vårdår är det särskilda pensionstillägget per kalenderår av prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän för- säkring. För varje vårdår som till- godoräknas därutöver ökar till- lägget av pris- basbeloppet. För den som har börjat uppbära särskilt pensionstillägg före den månad då han eller hon fyller minskas tillägget för som, då tillägget börjar utges, återstår till den månad då han eller hon fyller . För den som har börjat att uppbära särskilt pensionstillägg efter den månad då han eller hon har fyllt ökas tillägget för som, då tillägget börjar utges, förflutit från den månad när han eller hon fyllt , dock längst till och med den månad när han eller hon fyllt . För den som inte kan tillgodo- räknas försäkringstid för garantipension enligt lagen (1998:000) om garantipension utgör särskilt pensionstillägg till ålderspension samma andel av det särskilda pensionstillägget, beräknat enligt första tredje styckena, som garantipension enligt 3 kap. 6 § lagen om garantipension utgör eller, om förutsättningarna för rätt till garantipension förelegat, skulle utgöra av oavkortad sådan pension. 6 § Om inte annat följer av denna lag skall vad som föreskrivs om folkpension i lagen (1962:381) om allmän försäkring eller i annan författning tillämpas på särskilt pensionstillägg. Detta skall dock inte gälla i fråga om samordning med livränta enligt lagen (1976:380) om arbets- skadeförsäkring eller sådan liv- ränta som avses i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring. Om inte annat följer av denna lag skall vad som föreskrivs om garantipension i lagen (1998:000) om garantipension eller i annan författning tillämpas på särskilt pensionstillägg. Detta skall dock inte gälla i fråga om samordning med sådan livränta som avses i 4 kap. 4 § lagen om garantipension. I fråga om inkomstskatt gäller särskilda föreskrifter. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om särskilt pen- sionstillägg som avser tid före ikraftträdandet. 2.8 Förslag till lag om upphävande av lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension Härigenom föreskrivs att lagen (1994:309) om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande för hustrutillägg som avser tid före upphörandet av lagen. Övergångsbestämmelsen i punkten 4 till den upphävda lagen gäller också efter ingången av för kvinnor som är födda eller . Vid tillämpning av lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommu- nalt bostadstillägg till folkpension för hustrutillägg till kvinna vars make uppbär ålderspension skall a) vad som gäller för folkpension i form av ålderspension enligt 1 § första stycket och 5 § första stycket femte meningen i stället gälla ålderspension enligt lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension eller garantipension enligt lagen (1998:000) om garanti- pension, b) hustrutillägg enligt 1 § andra stycket, för år räknat motsvara 1,67 gånger prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, om inte annat följer av vad som föreskrivs i 1 § tredje stycket eller 4 §, c) vad som gäller för folkpension i form av ålderspension enligt 1 § tredje stycket i stället gälla den andel av oavkortad garantipension som mannen enligt 3 kap. 6 § lagen (1998:000) om garantipension är berät- tigad till eller skulle vara berättigad till om förutsättningarna för rätt till garantipension hade förelegat, d) vad som gäller för folkpension och tilläggspension enligt 5 § första stycket andra meningen i stället gälla pension enligt lagen om inkomst- grundad ålderspension och garantipension enligt lagen om garantipension till den del sådan pension sammanlagt inte uppgår till 1,9 gånger prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring eller om dessa pensionsförmåner utges med viss andel, motsvarande andel av 1,9 gånger samma prisbasbelopp, e) vad som gäller för tilläggspension enligt 6 § andra stycket i stället gälla pension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension eller garan- tipension enligt lagen om garantipension, samt f) vad som gäller för folkpension i form av ålderspension enligt 13 § i stället gälla garantipension enligt lagen om garantipension. 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 7 § Sekretess gäller hos allmän försäkringskassa, Premiepen- sionsmyndigheten, Riksförsäk- ringsverket och domstol i ärende enligt lagstiftningen om allmän försäkring, inkomstgrundad ål- derspension eller arbetsskadeför- säkring eller om annan jämförbar ekonomisk förmån för enskild, eller om läkarvårdsersättning eller ersättning för sjukgymnastik, för uppgift om någons hälsotillstånd eller andra personliga förhållan- den, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Samma sekretess gäller hos annan myndighet på vilken det ankommer att handlägga ärende enligt lagstiftning som har nämnts. I fråga om myndighet som anges i 8 § gäller dock bestämmelserna där. Sekretess gäller hos allmän försäkringskassa, Premiepen- sionsmyndigheten, Riksförsäk- ringsverket och domstol i ärende enligt lagstiftningen om allmän försäkring, allmän ålderspension, arbets- skadeförsäkring eller handikapp- ersättning och vårdbidrag eller om annan jämförbar ekonomisk förmån för enskild, eller om läkarvårdsersättning eller ersätt- ning för sjukgymnastik, för upp- gift om någons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den som upp- giften rör eller någon honom när- stående lider men om uppgiften röjs. Samma sekretess gäller hos annan myndighet på vilken det ankommer att handlägga ärende enligt lagstiftning som har nämnts. I fråga om myndighet som anges i 8 § gäller dock bestäm- melserna där. Sekretess enligt första stycket gäller också i förhållande till en vård- eller behandlingsbehövande själv i fråga om uppgift om hans hälsotill- stånd, om det med hänsyn till ändamålet med vården eller behandlingen är av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas till honom. Sekretess gäller hos myndighet som avses i första stycket för anmälan eller annan utsaga av enskild om någons hälsotillstånd eller andra per- sonliga förhållanden, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har gjort anmälan eller avgivit utsagan eller någon honom närstå- ende utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lagstiftningen om allmän försäkring, lagstift- ningen om inkomstgrundad ål- derspension och lagstiftningen om sjuklön. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lagstiftningen om allmän försäkring, lagstift- ningen om allmän ålderspension, lagstiftningen om handikapper- sättning och vårdbidrag och lag- stiftningen om sjuklön. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst eller, i fall som avses i tredje stycket, i högst . Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning beslutade om principerna för en genomgri- pande reformering av det allmänna ålderspensionssystemet (bet. 1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439) på grundval av propositionen 1993/94:250 Reformering av det allmänna pensionssystemet. Propositionen byggde på förslag av den parlamentariskt sammansatta Pensionsarbetsgruppen och en överenskommelse som träffats inom denna mellan företrädare för de fyra dåvarande regeringspartierna (m, c, fp och kd) och socialdemokraterna (betänkandet Reformerat pensionssystem SOU 1994:20). Regeringens proposition (i fortsättningen benämnd princippropositio- nen) innehöll riktlinjer för en reformering av det allmänna ålderspen- sionssystemet och ett principförslag till hur ett sådant pensionssystem med övergångsreglering skulle utformas. Däremot innehöll den inga författningsförslag. I propositionen lämnades vissa frågor öppna för att lösas under det fortsatta beredningsarbetet. Regeringen beslutade därför att inom tillsätta en arbetsgrupp, Arbetsgruppen (S 1994:9) för genomförandet av reformeringen av det allmänna ålderspensionssystemet (kallad Genomförandegruppen), med företrädare för de partier som ställt sig bakom överenskommelsen. Genomförandegruppen fick i uppdrag att medverka i det fortsatta beredningsarbetet och att vårda överenskommelsen. Ledamöter i Genomförandegruppen är f.n. statsrådet (), ordförande, statssekreteraren (), vice ord- förande, riksdagsledamöterna (), (), () och (), partisekreteraren () och f.d. riksdagsledamoten (). Stats- sekreteraren i är förordnad som sak- kunnig i Genomförandegruppen. Som experter deltar f.n. hovrättslag- mannen , f.d. byråchefen , finans- rådet , byråchefen , avdelningschefen , enhetschefen och departementsrådet . Enligt de av beslutade riktlinjerna skall det allmänna ål- derspensionssystemet även fortsättningsvis omfatta såväl en ersättning för inkomstbortfall (inkomstgrundad ålderspension) som ett grundskydd (garantipension). Förslag till regler rörande den inkomstgrundade ål- derspensionen redovisas i regeringens proposition 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. Föreliggande proposition innehåller förslag till lagstiftning gällande garantipensionen. Förslagen har utarbetats i samråd med Genomförandegruppen på grundval av de av antagna riktlinjerna och departementspromemorian Ds 1997:66 Garantipension och samordningsfrågor m.m. Promemorian har remissbehandlats. I bilaga 1 finns en förteckning över inkomna remissvar. Remissinstansernas synpunkter redovisas i följande avsnitt. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i ärendet (dnr S97/7571/F) och kommer att publiceras i Ds-serien tillsammans med remissammanställningarna avseende de departementspromemorior m.m. som ligger till grund för prop. 1997/98:151. I bilaga 2 finns en ordlista innehållande de termer som ingår i den föreslagna lagstiftningen eller som i övrigt används i texten. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Vi har i propositionens lagförslag i allt väsentligt följt Lagrå- dets förslag till justeringar. Lagrådets synpunkter behandlas i berörda delar i författningskommentaren. 4 Bakgrund Grundskyddet inom dagens ålderspensionssystem Grundskyddet i dagens pensionssystem utgörs av folkpension inklusive de särskilda folkpensionsförmånerna, som garanterar den som haft låga inkomster en skälig ekonomisk standard som pensionär. Av betydelse för många pensionärer är även skatteförmånen i form av särskilt grund- avdrag. Folkpensionen beräknas enligt två alternativa regler, antingen i förhål- lande till det antal år den försäkrade har varit bosatt i (bosättningsregeln) eller i förhållande till det antal år den försäkrade har tillgodoräknats pensionspoäng (ATP-regeln). För rätt till oavkortad folkpension krävs antingen 40 bosättningsår eller med pensionspoäng. är färre reduceras folkpensionen med 1/40 respektive 1/30 som saknas. Pensionen beräknas enligt det för den försäkrade förmånligaste alternativet. För personer födda eller tidigare gäller särskilda övergångsregler. Folkpension som tas ut motsvarar för ensamstående av basbeloppet och för gift pensionär av basbeloppet. Till ålderspensionär som helt saknar eller har låg ATP-pension utbetalas även pensionstillskott. Maximalt pensionstillskott motsvarar av basbeloppet. Pensionstillskottet är inkomstprövat och avräknas krona för krona mot tilläggspension och pension enligt utländsk lagstiftning. Den garanterade minimipensionen för en ensamstående ålderspensionär utgör därmed och för en gift ålderspensionär av basbeloppet. har vid beräkning av utgående ålderspension i form av folkpension och ATP används ett s.k. minskat basbelopp, nämligen bas- beloppet reducerat . Enligt regeringens förslag ekonomiska vårproposition skall emellertid det minskade basbeloppet successivt avvecklas. För beräkning av utgående förmåner föreslås att basbeloppet skall reduceras med endast en procent. skall enligt förslaget det fastställda basbeloppet användas vid nämnda beräkning. De särskilda skattereglerna för folkpensionärer innebär att den garanterade minimipensionen är befriad från inkomstskatt. Det maximala särskilda grundavdraget motsvarar beloppet för folkpension och maximalt pensionstillskott till ålderspensionär och minskas av inkomst i form av allmän pension och tjänstepension som ligger över denna nivå. Folkpension i form av ålderspension kan tas ut som hel eller partiell förmån. Vid pensionsuttag före den månad som personen fyller reduceras folkpensionen och pensionstillskottet som uttaget tidigarelagts. Vid uttag efter den månad som personen fyllt sker på motsvarande sätt en uppräkning . Allmänt om det reformerade ålderspensionssystemet Enligt de av antagna riktlinjerna skall det reformerade ål- derspensionssystemet vara ett allmänt obligatoriskt system omfattande inkomstgrundad pension, som kan tjänas in , respektive garantipension för dem som inte tjänat in någon inkomstgrundad pension alls eller endast en låg sådan. Huvuddelen av det inkomstgrundade ål- derspensionssystemet skall vara uppbyggt som ett fördelningssystem men en del av det skall utformas som ett renodlat premiereservsystem. Enligt riktlinjerna skall vidare ålderspensionen beskattas enligt samma regler som gäller för förvärvsinkomster. Detta skall gälla även för de grupper som i och för sig inte berörs av det reformerade pensionssyste- mets regler. För dessa äldre åldersgrupper skall således införas ett nytt grundskydd, kallat övergångsvis garantipension, liknande den garanti- pension som skall gälla för yngre åldersgrupper. I regeringens propositionen 1997/98:151 Inkomstgrundad ålders- pension, m.m. redovisas regeringens förslag rörande den inkomstgrundade delen av den reformerade ålderspensionen. Enligt förslaget skall hela livsinkomsten ligga till grund för den inkomstgrun- dade pensionen. Tillgodoräknad pensionsrätt skall motsvara en viss andel av den pensionsgrundande inkomsten.