prop · GL031D13 · 1998-01-01 00:00:00 — Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Förslag till statsbudget för Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 7 3 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 11 3.1 Omfattning och ändamål 11 3.2 Resultatbedömning 12 3.3 Åtgärder utanför utgiftsområdet 13 3.4 Utgiftsutvecklingen för det i utgifts- område 13 ingående verksamhets- området 13 4 Ersättning vid arbetslöshet 15 4.1 Anslag 15 A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning 15 A 2 Bidrag till lönegarantiersättning 18 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:485) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. godkänner regeringens förslag om generationsväxling (ramanslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning), 3. godkänner att högst 1 av ramanslaget A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning får användas under för försökverksamhet med friare användning av arbetslöshetsersättning, 4. medger att en rörlig kredit får disponeras i om högst 2 under för utbetalningar av lönegarantiersättning (ramanslaget A 2 Bidrag till lönegarantiersättning), 5. för anvisar anslagen under utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet enligt följande uppställning: ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning ramanslag 40 681 334 A 2 Bidrag till lönegarantiersättning ramanslag 2 042 022 Summa för utgiftsområdet 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:485) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 11 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1, i dess lydelse enligt lagen (1997:485) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE 11 kap 2 § Med inkomst av anställning avses lön eller annan ersättning i pengar eller andra skattepliktiga förmåner, som en försäkrad har fått såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Med lön likställs kostnadsersättning som inte enligt 8 kap. 19 eller 20 § skattebetalningslagen (1997:483) undantas vid beräkning av skatteavdrag. Sådan skattepliktig intäkt i form av rabatt, bonus eller annan förmån som utgår på grund av kundtrohet eller liknande, skall också anses som inkomst av anställning, om den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för förmånen är någon annan än den som är skattskyldig för förmånen. Till sådan inkomst räknas dock inte från en och samma arbetsgivare utgiven lön som ej uppgått till . Till sådan inkomst räknas inte heller intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i kommunalskattelagen (1928:370) eller sådan ersättning som anges i 1 § första stycket 2-6 och fjärde stycket lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. I fråga om arbete som har utförts utomlands bortses vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst från sådana lönetillägg som betingas av ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden i sysselsättningslandet. Såsom inkomst av anställning anses även a) sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt denna lag samt sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgår enligt annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i den mån ersättningen träder i stället för försäkrads inkomst såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst, b) föräldrapenningförmåner, c) vårdbidrag enligt 9 kap. 4 §, i den mån bidraget inte är ersättning för merkostnader, d) dagpenning från arbetslöshetskassa, f) utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering i form av dagpenning, f) utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering i form av dagpenning samt ersättning vid generationsväxling, g) korttidsstudiestöd och vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349) eller lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa samt särskilt utbildningsbidrag, h) delpension enligt lagarna (1975:380) och (1979:84) om delpensionsförsäkring, i) dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och andra som erhåller dagpenning enligt de för totalförsvarspliktiga gällande grunderna, j) utbildningsbidrag för doktorander, k) timersättning vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och vid svenskundervisning för invandrare (sfi), k) timersättning vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux), l) livränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande livränta som bestäms med tillämpning av sagda lag, m) från och utgående bidrag som ej är att hänföra till inkomst av annat förvärvsarbete enligt 3 §, i den mån regeringen så förordnar, n) statsbidrag till arbetslösa som tillskott till deras försörjning när de startar egen rörelse, p) ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, q) tillfälliga förvärvsinkomster av verksamhet som inte bedrivs självständigt, r) ersättning som en allmän försäkringskassa utger enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön, s) ersättning från semesterkassa. I fråga om ersättning i pengar eller andra skattepliktiga förmåner för utfört arbete i annan form än pension och ersättning från semesterkassa, i fråga om ersättning till idrottsutövare från visst slag av ideell förening samt i fråga om ersättning från vinstandelsstiftelse eller annan juridisk person med motsvarande ändamål gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 3 kap. 2 § andra stycket samt 2 a § tredje och fjärde styckena. Vid beräkning av inkomst av anställning skall hänsyn tas till lön eller annan ersättning, som den försäkrade har fått från en arbetsgivare, som är bosatt utom riket eller är utländsk juridisk person, endast i fall då den försäkrade sysselsatts här i riket och överenskommelse inte träffats enligt 3 kap. 2 a § första stycket eller då han tjänstgjort som ombord på svenskt handelsfartyg. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön till svenska medborgare, om svenska staten eller, där lönen härrör från utländsk juridisk person, en svensk juridisk person, som äger ett bestämmande inflytande över den utländska juridiska personen, enligt av godtagen förbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften. Hänsyn skall ej heller tas till lön eller annan ersättning från främmande makts beskickning eller lönade konsulat här i riket eller från arbetsgivare, som tillhör sådan beskickning eller sådant konsulat och som inte är svensk medborgare. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön till svensk medborgare eller till den som utan att vara svensk medborgare är bosatt i riket, om en utländsk beskickning här i riket enligt av godtagen förbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften. Den som åtagit sig förbindelse enligt tredje eller fjärde stycket skall anses som arbetsgivare. 3 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 3.1 Omfattning och ändamål Utgiftsområde 13 omfattar enligt regeringens förslag under bidrag till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning samt utgifter för grundbelopp och utjämningsbidrag till arbetslöshetskassorna. Området omfattar vidare en aktivare användning av arbetslöshetsersättningen, offentligt tillfälligt arbete för äldre arbetslösa, bidrag till arbetsgivare vid resursarbete och ersättning till personer som får tillfällig avgångsersättning eller ersättning vid generationsväxling. Under utgiftsområdet återfinns också utgifter för lönegarantiersättning, vilken skall ersätta arbetstagarnas lönefordringar vid arbetsgivarens konkurs. Från anslaget som finansierar lönegarantiersättning betalas också avbetalningar till för den skuld som kvarstår från lönegarantifonden. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 78 202,8 52 050,6 43 315,4 42 723,4 33 541,1 25 280,1 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Arbetslöshetens omfattning är avgörande för utgiftsutvecklingen. Därutöver har antalet personer som berörs av företagskonkurser betydelse för hur mycket som betalas ut i lönegarantiersättning. Den negativa arbetslöshetsutvecklingen har inneburit att utbetalningarna av arbetslöshetsersättning har ökat kraftigt. har den genomsnittliga utbetalade dagpenningen från arbetslöshetsförsäkringen ökat successivt. Antalet arbetslösa har fram till uppgått till i genomsnitt cirka 368 000 personer . Av dessa har fått ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Utbetalningarna av lönegaranti har stabiliserats kring . Därtill kommer amorteringar av den gamla skulden från lönegarantifonden. Skulden beräknas vara avbetald senast . Utbetalningarna från utgiftsområde 13 har blivit större än vad regeringen beräknade för /96 och . Orsaken är en högre arbetslöshet samt, under /96, ett större antal sökande i åtgärden arbetslivsutveckling än väntat. På tilläggsbudgeten för har på förslag av regeringen beslutat att skjuta till totalt till utgiftsområdet. Regeringen föreslår dessutom i nu aktuell tilläggsbudget att ytterligare anvisas under utgiftsområdet. Större förändringar har beslutat om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring (prop. 1996/97:107, bet. 1996/97:AU13, rskr. 1996/97:236, prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Beslutet om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring ökar utbetalningarna från utgiftsområdet, bland annat till följd av höjningen av kompensationsnivån från i försäkringen. Förslagen i propositionen finansieras främst utanför utgiftsområdet via en höjd finansieringsavgift. har beslutat (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) att kostnaderna för den nya åtgärden resursarbete skall belasta utgiftsområde 13. har också beslutat att ersättning till personer som får tillfällig avgångsersättning skall betalas från utgiftsområdet. För att använda arbetslöshetsersättningen mer aktivt har vidare bemyndigat regeringen att i begränsad omfattning besluta om att arbetslösa skall kunna erhålla arbetslöshetsersättning i andra situationer än vid öppen arbetslöshet. Lönegarantin är föremål för översyn. (Ju 1996:02) har bland annat till uppgift att analysera alternativa möjligheter till hur statens kostnader för lönegarantin skall minska med . Mål för utgiftsområdet Utgiftsområdet skall medverka till att underlätta och stimulera omställning och därigenom öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Prioriteringar för Under skall aktivitet och omställning under arbetslöshet prioriteras i en större omfattning . 3.2 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Arbetslösheten har stigit kraftigt i . Detta har inneburit att utgifterna för arbetslöshetsersättningen har stigit. Tiden då de sökande är inskrivna vid arbetsförmedlingen har också ökat successivt . Av det totala antalet arbetssökande under /96 hade över hälften varit inskrivna på förmedlingen och nästan en tredjedel . Sökande med arbetslöshetsersättning tenderar dessutom att vara inskrivna på förmedlingen än övriga arbetssökande. Detta har inneburit att de arbetslösa har blivit beroende av arbetslöshetsersättningen för sin försörjning under allt . Under /96 var omkring 344 000 personer öppet arbetslösa, varav 154 000 kvinnor och 190 000 män, vilket motsvarade av arbetskraften. Som redovisats i den reviderade finansplanen beräknar regeringen att den öppna arbetslösheten kommer att uppgå till i genomsnitt av arbetskraften under . Det är högre än vad regeringen bedömde i vårpropositionen. Det innebär att utbetalningarna från utgiftsområdet nu förväntas öka ytterligare under innevarande budgetår. De viktigaste statliga insatserna inom området Arbetslöshetsersättningen är en viktig del av den aktiva arbetsmarknadspolitiken som skall underlätta och stimulera arbetskraftens omställning och öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Ersättningen skall kompensera för förlorad arbetsinkomst vid ofrivillig arbetslöshet och bidra till en ökad trygghet för individerna . Kraftigt ökade resurser har avsatts för att finansiera arbetslöshetsersättningen . Orsaken till detta är främst den stigande arbetslösheten. Regeringen har sedan mandatperiodens början beslutat om omfattande förändringar i arbetslöshetsersättningen. I propositionen om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring (prop. 1996/97:107, bet. 1996/97:AU13, rskr. 1996/97:236) har regeringen föreslagit ytterligare förändringar i försäkringen i syfte att anpassa arbetslöshetsförsäkringen till det framtida arbetslivet samt att skapa ett robust system som ligger fast . Propositionen har med vissa smärre justeringar godtagits av . Effekter av statliga insatser Arbetslöshetsersättningen ökar tryggheten för personer i arbetskraften. Detta underlättar strukturomvandlingen och arbetskraftens omställningsförmåga, vilket ökar flexibiliteten på arbetsmarknaden. Ersättningen medverkar till att minska inkomstklyftorna mellan dem som har arbete och dem som saknar arbete. Ersättningen är således även en viktig del av fördelningspolitiken, men också av den aktiva arbetsmarknadspolitiken. De utökade möjligheterna att finansiera arbetsmarknadspolitiska åtgärder med medel från utgiftsområde 13 har bidragit till att begränsa arbetslöshetens skadeverkningar genom att arbetslösa har aktiverats och ökat sin kompetens. Därigenom har långtidsarbetslöshet och utslagning från arbetsmarknaden förhindrats. Regeringens slutsatser Regeringen anser att det inte är acceptabelt att allt fler personer är arbetslösa under långa perioder. Regeringen har därför intensifierat insatserna för att bekämpa långtidsarbetslösheten under innevarande år. Det krävs dock ytterligare åtgärder. Målet är att de arbetslösa skall ha en kompetens och erfarenhet som gör att de ständigt är anställningsbara så att de kan konkurrera om de arbetstillfällen som uppstår. Arbetslöshetsersättningens roll som omställningsförsäkring är viktig i detta sammanhang. Det finns flera möjligheter för arbetslösa att via olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder komma in på arbetsmarknaden. Det finns dock starka skäl att ytterligare öka rörligheten på arbetsmarknaden, förbättra matchningen mellan lediga platser och arbetslösa som insatserna för de yngre sökande bör intensifieras. Införandet av en generationsväxling ökar möjligheterna för yngre långtidsarbetslösa att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. 3.3 Åtgärder utanför utgiftsområdet Ett av de viktigaste målen för regeringens politik är att bekämpa arbetslösheten. Det kortsiktiga målet är att halvera den öppna arbetslösheten fram . Det långsiktiga målet är full sysselsättning. En minskning av arbetslösheten kräver insatser inom flera politikområden utöver det arbetsmarknadspolitiska. En grundförutsättning för tillväxt och ökad sysselsättning är en stabil finanspolitik med bibehållna sunda statsfinanser. Vidare kommer och regeringens näringspolitik att ha såväl kortsiktiga som långsiktiga positiva effekter på arbetslöshetsnivån. En lägre arbetslöshet kommer också att minska utbetalningarna från utgiftsområde 13. 3.4 Utgiftsutvecklingen för det i utgiftsområde 13 ingående verksamhetsområdet UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 ANVISAT 1997 UTGIFTSPROG NOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 A Ersättning vid arbetslöshet 78 202,8 52 050,6 41 730,4 43 315,4 42 723,4 33 541,1 25 280,1 Utgiftsområdets storlek har bland annat varierat till följd av att vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder har belastat utgiftsområdet under begränsade perioder. Utgifterna för åtgärderna arbetslivsutveckling och datortek, vilka tidigare belastat utgiftsområdet, beräknas från och med under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Betalning av räntor på det kvarvarande underskottet i arbetsmarknadsfonden beräknas inte längre under utgiftsområdet. Dessa förändringar har inneburit att de beräknade utgifterna för utgiftsområde 13 har minskat med under i jämförelse med . Ersättning till personer i åtgärden offentligt tillfälligt arbete (OTA) för äldre arbetslösa belastar utgiftsområdet. Syftet med åtgärden är att erbjuda arbetslösa som har fyllt aktiviteter i form av kvalitetshöjande insatser inom den offentliga sektorn. har beslutat om omfattande förändringar av arbetslöshetsersättningen i enlighet med regeringens proposition om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring (prop. 1996/97:107, bet. 1996/97:AU13, rskr. 1996/97:236). Propositionen har bland annat inneburit att villkoret för att kvalificera sig för rätt till arbetslöshetsersättning har stramats upp. Syftet är att personer som får ersättning skall ha en tydlig förankring på arbetsmarknaden. beslutade att den sökande skall ha arbetat minst under en ramtid av (alternativt skall den sökande ha arbetat av sex kalendermånader i ) för att få ersättning från försäkringen eller uppfylla arbetsvillkoret i det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS). Regeringen har vid ett flertal tillfällen framhållit att så snart det statsfinansiella läget tillåter skall en höjning av kompensationsnivån i arbetslöshetsförsäkringen genomföras. Det framgångsrika statsfinansiella saneringsprogrammet har inneburit att det nu blivit möjligt att höja ersättningen. har därför på förslag av regeringen i propositionen om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring beslutat att kompensationsnivån i försäkringen skall höjas från till . Vidare har beslutat att det kontanta arbetsmarknadsstödet skall ersättas med ett så kallat grundbelopp . Grundbeloppet skall uppgå till per dag. Den högsta ersättningsnivån för den inkomstrelaterade ersättningen kommer att höjas från per dag till per dag från . har vidare på förslag av regeringen beslutat om en rad andra förändringar i arbetslöshetsersättningen vilka också syftar till att göra försäkringen mer robust och anpassad till framtidens arbetsmarknad. Vidare har beslutet inneburit att ersättningens karaktär av omställningsförsäkring betonats. Reformerna i försäkringen är till största delen finansierade genom en höjning av finansieringsavgiften. Det innebär att reformerna ökar utgifterna på utgiftsområdet. Förändringarna i försäkringen påverkar dock inte statsbudgetens saldo. beslutade på tilläggsbudget (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) för att regeringen får föreskriva att ersättning från arbetslöshetsersättningen får lämnas i begränsad omfattning till arbetslösa personer som deltar i olika aktiviteter. Möjligheten att använda försäkringen på detta mer aktiva sätt gäller till och med . får verksamheten omfatta högst och för anser regeringen att högst av arbetslöshetsersättningen får användas för detta ändamål. Syftet är att öka det lokala inflytandet så att fler lokalt anpassade projekt genomförs. Projekten skall bidra till att ge de arbetslösa ytterligare möjligheter att bibehålla och utveckla sin kompetens i aktiva åtgärder i stället för att passivt erhålla arbetslöshetsersättning. beslutade enligt regeringens förslag på tilläggsbudget att till utgången av 1998 införa åtgärden resursarbete. Åtgärden är en vidareutveckling av den försöksverksamhet som bedrivits i . Åtgärden infördes mot bakgrund av de positiva erfarenheterna från försöksverksamheten. Statens bidrag till deltagarnas lön i resursarbete betalas från utgiftsområdet. På tilläggsbudget antog vidare förslaget om tillfällig avgångsersättning. Förslaget innebär att personer som fyllt 60 men inte och varit inskrivna på förmedlingen skall ges möjlighet att få arbetslöshetsersättning, vilken benämns tillfällig avgångsersättning, utan krav på aktivt arbetssökande. Ansökan kan göras till . Utbetalningarna till individerna som får tillfällig avgångsersättning sker från utgiftsområdet. De antaganden om den ekonomiska utvecklingen och arbetslösheten som redovisas i den reviderade finansplanen ligger till grund för regeringens beräkning av de förväntade utgifterna från utgiftsområde 13. Med anledning av den reviderade prognosen för den öppna arbetslösheten föreslår regeringen på tilläggsbudget att ytterligare tillförs anslaget för ersättning vid arbetslöshet. 4 Ersättning vid arbetslöshet Verksamhetsområdet överensstämmer med det tidigare beskrivna utgiftsområdet och regeringen redovisar därför inte utvecklingen under verksamhetsområdet. 4.1 Anslag A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning Därav 1996 Utgift 50 002 000 2 Utgifts - progno s 41 229 3343 1998 Förslag 40 681 334 1999 Beräkna t 31 535 334 2000 Beräkna t 23 874 334 Beloppen anges i tusental kronor 2. På tilläggsbudget har ytterligare anvisats 3. Regeringen har på tilläggsbudget föreslagit att ytterligare skall anvisas Statsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen Arbetslöshetsförsäkringen skall ge personer, som har haft en viss etablering på arbetsmarknaden och som blir arbetslösa en rimlig ersättning tills de får ett nytt arbete. Hur arbetslösheten utvecklas är avgörande för anslagets storlek. Utgifterna under anslaget påverkas utöver konjunkturen av hur reglerna i arbetslöshetsförsäkringen utformas. Reglerna bestämmer bland annat ersättningsnivåer, ersättningsperiodernas längd och genom ersättningsvillkoren hur många personer som kvalificerar sig för rätt till arbetslöshetsersättning. Under /96 var i genomsnitt cirka 344 000 personer arbetslösa . Av dessa fick ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Under /96 (18 månader) utbetalades i bidrag till arbetslöshetsersättning. Det var mer än vad regeringen bedömde inför /96. Regeringen medgav att AMS fick överskrida anslaget för /96. Orsaken till den större utgiften var framför allt en högre arbetslöshet än väntat och ett större antal deltagare i åtgärden arbetslivsutveckling än vad regeringen tidigare beräknat. innebar de lägre räntorna för den kvarstående skulden på arbetsmarknadsfonden att kostnaderna blev lägre än vad regeringen bedömde inför /96. Regeringen beräknar i den reviderade finansplanen att i genomsnitt 361 000 personer kommer att vara öppet arbetslösa under . Det motsvarar av arbetskraften. Andelen arbetslösa med ersättning från arbetslöshetsförsäkringen beräknas till . Den totala kostnaden för ersättning till arbetslösa medlemmar i kassorna beräknas till under . Totalt beräknas anslaget till under . Det är mer än vad som angavs i budgetpropositionen (prop 1996/97:1 utg. omr. beslutade på tilläggsbudget att anvisa ytterligare till anslaget för . Regeringen föreslår nu på tilläggsbudget att ytterligare tillförs anslaget. Kontant arbetsmarknadsstöd/grundbelopp Det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) skall ekonomiskt stödja arbetslösa under en övergångstid när de söker arbete. En del av personerna som får KAS är ungdomar vilka kvalificerar sig till ersättningen genom att uppfylla det så kallade utbildningsvillkoret. Också för KAS finns det ett starkt samband mellan nivån på arbetslösheten och hur utgifterna utvecklas. Utgifterna för KAS är dock betydligt mindre än för statsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen. Det beror på att den genomsnittliga ersättningsnivån är lägre samt att betydligt färre personer får KAS än ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Under /96 uppgick kostnaderna för KAS till . I genomsnitt fick cirka 31 800 personer KAS under /96. Under /96 var kostnaderna för KAS större . Detta var en effekt av att utbetalningarna från den då befintliga statliga arbetsmarknadskassan skedde under anslagsposten för KAS. Utbetalningar från denna kassa upphörde . Under beräknas kostnaderna för KAS till för i genomsnitt cirka 35 000 personer . har beslutat att KAS skall ersättas med ett grundbelopp från . Utjämningsbidrag Utjämningsbidrag och utjämningsavgift infördes för att utjämna skillnaderna i nivån på medlemsavgifterna i de olika arbetslöshetskassorna. Utjämningsavgiften utgör av den gällande högsta dagpenningen. Den beräknas för varje medlem som finns i kassan vid utgången av det senaste verksamhetsåret. Utjämningsavgiften betalas till staten som fördelar utjämningsbidrag till de arbetslöshetskassor som har rätt till det. Kostnaderna för utjämningsbidraget uppgick under /96 till . Under beräknas kostnaderna för utjämningsbidraget till .