prop · GL0386 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:86 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen lämnas förslag om ytterligare förstärkningar av de stat- liga insatserna inom litteratur- och kulturtidskriftsområdet. I och med dessa kommer statens stöd till litteratur och läsande att ha fördubblats . Förslagen innebär att nuvarande utgivningsstöd förändras och byggs ut. Den viktigaste förändringen är att stödet även kommer att omfatta distribution av litteratur till folkbibliotek och bokhandel. Ett nytt stöd för läsfrämjande insatser föreslås. Stödet skall kunna läm- nas till läsfrämjande insatser bland barn och unga, till en barnbokskatalog och till marknadsföring av titlar som fått statligt utgivningsstöd. Det statliga stödet till bokhandeln utvidgas. Nuvarande katalogdator- stöd inom ramen för stödet till bokhandeln byggs ut och förändras till ett mer omfattande IT-stöd. Insatser föreslås för att förbättra information och marknadsföring när det gäller kulturtidskrifter. Därför föreslås att det nuvarande stödet till kulturtidskrifter utvidgas. Statens kulturråds nuvarande uppdrag att följa den allmänna utveck- lingen inom kulturområdet bör kompletteras med ett särskilt uppdrag att följa utvecklingen på litteratur- och kulturtidskriftsmarknaden. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Ärendet och dess beredning 4 2.1 Relationen till budgetpropositionen för och finansiering 4 3 Inledning 5 4 Marknaden för boken och kulturtidskriften 8 4.1 Boken och läsarna 8 4.2 Författarna 8 4.3 Förlag, utgivning och handel med böcker 9 4.4 Biblioteken 10 4.5 11 5 Nuvarande statliga stöd till litteratur, bokhandel och kulturtidskrifter 14 6 Stöd för utgivning och distribution av litteratur 17 7 Stöd för läsfrämjande insatser 23 8 Stöd till bokhandeln 26 9 Stöd till kulturtidskrifter 28 10 Förbättrad statistik på litteratur- och tidskriftsområdet 32 11 Ett kulturpolitiskt undantag i konkurrenslagen 34 Bilaga 1 Sammanfattning av bokutredningens överväganden och förslag (SOU 1997:141) 35 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser 42 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 43 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om 1. ett utvidgat statligt stöd för utgivning och distribution av litteratur (avsnitt 6), 2. inrättandet av ett nytt statligt stöd för läsfrämjande insatser (avsnitt 7), 3. ett utvidgat statligt stöd till bokhandeln (avsnitt 8) samt 4. ett utvidgat statligt stöd till kulturtidskrifter (avsnitt 9). 2 Ärendet och dess beredning bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att kartlägga situationen för boken och kulturtidskriften. Utredaren hade också i uppgift att pröva hur ändamålsenliga de nuvarande statliga insatserna på området är samt lämna förslag till framtida statliga insatser. Utredningen, som inledde sitt arbete , antog namnet Boken och kulturtidskriften. Utredningen om boken och kulturtidskriften överlämnade sitt betänkande Boken i tiden (SOU 1997:141). En sammanfattning av bokutredningens överväganden och förslag finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över de remiss- instanser som yttrat sig finns i bilaga 2. En sammanställning av remissin- stansernas synpunkter finns publicerad i departementspromemorian Remissvar på Boken i tiden (Ds 1998:18). 2.1 Relationen till budgetpropositionen för och finansiering I denna proposition lämnar regeringen förslag till åtgärder som syftar till att främja litteraturen och läsandet. Finansieringen av förslagen bygger på de reformmedel som regeringen avsatt för ändamålet enligt propositionen om kulturpolitik (prop. 1996/97:3 s. 48). Regeringens samlade förslag till statsbudget för presenteras i budgetpropositionen . 3 Inledning Litteraturen öppnar nya världar för sina läsare och förmedlar upplevelser av spänning, humor, tragik och glädje. Den ger insikt om människors skilda livsvillkor och hjälper oss att förstå världen och oss själva. Som källa till kunskap är litteraturen svåröverträffad. är snabbare och mer flexibel än boken. Den bidrar till att stimulera samhällsdebatten och säkrar att olika åsiktsriktningar kan göra sig hörda. Boken och kulturtidskriften är förmedlare av det svenska språket; här utvecklas och hålls det levande. Genom läsningen växer människors för- måga att använda språket. Rätten till ett språk handlar i grunden om ytt- randefrihet och demokrati. Språk är makt och tillgång till språket ger möjligheter att vara med och forma det framtida samhället. I regeringsdeklarationen slogs fast att litteraturen och lä- sandet är centrala delar av kulturpolitiken. Samma höst lade regeringen fram en proposition (1996/97:3) med förslag till en fortsatt långsiktig kulturpolitik. Litteraturen och läsfrämjandet lyftes fram särskilt. En bib- liotekslag föreslogs liksom ett nytt inköpsstöd för barn- och ungdomslit- teratur till biblioteken. Med de förslag som presenteras i den här propo- sitionen kommer statens stöd till litteraturen och läsandet att ha fördubb- lats . En rapport från visade att barn och ung- domar i fått en försämrad tillgång till böcker. Försäljningen av barn- och ungdomsböcker minskade med en fjärdedel mellan åren 1990- 1994, som utlåningen vid landets bibliotek minskade. Rappor- ten visade att kommunala nedskärningar lett till att folkbibliotekens in- köp av barn- och ungdomsböcker minskade samt att bibliotekens uppsö- kande verksamhet endast nådde drygt hälften av alla förskolor och fri- tidshem. Samma vår utarbetades en promemoria på (dnr Ku96/1221/Ko) med förslag om ett nytt statligt stöd till kommunernas folk- och skolbibliotek för inköp av litteratur för barn och unga. Syftet var att stimulera lokala insatser för litteraturen. Som villkor för stöd skulle gälla att kommunen beslutat om en plan för läsaktiviteter och att kommunens egna bokanslag vidareutvecklades. Promemorian remissbe- handlades med berörda intressenter och diskuterades vid en hearing un- der . Promemorian och remissyttrandena låg till grund för det inköpsstöd på som regeringen föreslog i kul- turpropositionen. Frågan om en bibliotekslag hade varit föremål för diskussioner när regeringen lade fram sitt lagförslag. Även här var ett avgö- rande skäl en oroande utveckling med nedskärningar på landets folkbib- liotek och ett ifrågasättande av de avgiftsfria boklånen. Syftet med bib- liotekslagen (1996:1596) är främst att garantera avgiftsfria boklån och ett väl fungerande nationellt nätverk som binder ihop de olika biblioteken. Att tillförsäkra varje medborgare och särskilt unga, rätten till språkliga och kulturella verktyg är en central uppgift för kulturpolitiken. Därför krävs det ytterligare satsningar inom litteraturpolitikens område. Regeringen redogjorde i kulturpropositionen för sin avsikt att tillsätta en utredning för att kartlägga förhållandena på bok- och tidskriftsmark- naden och pröva de statliga insatserna. Mycket tyder t.ex. på att den breda kvalitetsutgivning som finns inte når ut till människor på det sätt som är önskvärt. konstaterar i betänkandet Boken i tiden (SOU 1997:141) att boken lever i hård konkurrens med andra media och att läsandet minskar bland barn och ungdom. Det statliga utgivningsstödet har särskilt för de mindre förlagen möjliggjort en bred kvalitetsutgivning, men många av dessa böcker når aldrig fram till läsarna. Utredningen uppmärksammar också att av de utgivningsstödda tit- larna trycks i upplagor över 10 000 exemplar, som andra kva- litetsböcker inte får stöd. Bokhandeln är fortfarande den viktigaste försäljningskanalen för kva- litetslitteratur, enligt bokutredningen, men många mindre bokhandlar har en utsatt ekonomisk situation. Bokhandelns andel av den totala bokför- säljningen har minskat. Priskonkurrensen på bokmarknaden är hård och några få bästsäljare har fått ökad betydelse för såväl förlag som bokhan- del. Försäljningen av böcker via Internet från länder inom och utom EU är växande. Eftersom kontrollen av momsreglerna är begränsad innebär denna försäljning att bokhandeln utsätts för en svår konkurrenssituation. På tidskriftsområdet finner utredningen att tidskriftverkstäderna är synnerligen viktiga framför allt för de mindre tidskrifterna. Parallellt med att den nya tekniken givit bättre möjligheter att starta och ge ut kulturtid- skrifter har dock kulturtidskrifternas överlevnadsmöjligheter försämrats. Biblioteken är viktiga marknadsplatser för kulturtidskrifterna och tid- skrifterna utnyttjas flitigt av besökare, men folkbibliotekens tidskriftsin- köp har trots detta snarare minskat än ökat. Ökade portokostnader har också drabbat kulturtidskrifterna hårt, liksom även mindre förlag, bok- klubbar, bokhandlar och antikvariat, menar bokutredningen vidare. Av- slutningsvis konstaterar utredningen att det är svårt att få en korrekt upp- fattning av bok- och kulturtidskriftsmarknaden eftersom statistiken på området är bristfällig. I regeringsförklaringen slås det fast att inriktningen kulturproposition skall fullföljas genom att bättre förutsättningar ges för läsandet och litteraturen. Förslagen i denna proposition syftar till detta. Inriktningen är den som lades fast i kulturpropositionen. Statens insatser bör således syfta till att stimulera en bred utgivning av kvali- tetslitteratur samt öka tillgången till och intresset för litteratur i hela lan- det. Viktigt är också att barn och ungdom har tillgång till litteraturen och att informationsteknik i allmänhetens tjänst på kulturområdet stöds. och det svenska språket bör värnas. Regeringens förslag innebär ytterligare förstärkningar av de statliga insatserna inom litteratur- och kulturtidskriftsområdet. En utvärdering av propositionens förslag bör göras . Regeringen avser därmed att försäkra sig om att syftet med reformerna uppnås. Det kan nämnas att fick rege- ringens uppdrag att utarbeta förslag till handlingsprogram för att främja det svenska språket. Regeringen har för avsikt att återkomma till riks- dagen i denna fråga i budgetpropositionen för . kommer regeringen även att överlämna en skrivelse om elektronisk handel till . Syftet är att identifiera angelägna åtgärder och att bättre koordinera olika aktiviteter på området. Tullar, skatter och upphovsrätt är exempel på frågor som kommer att behandlas. Skrivelsen blir en utgångspunkt för regeringens vidare ställningstaganden i denna del. I regeringens proposition (1997/98:127) Statens ansvar på postområdet föreslås bl.a. att den nuvarande prisregleringen av posttjänster reformeras i grunden, eftersom den inte återspeglar postlagens krav på enhetliga och rimliga priser för alla. Det bör enligt propositionen finnas möjlighet för staten att ingripa om prissättningen blir orimligt hög. Därför föreslås ett bemyndigande för regeringen att föreskriva att priser för tjänster som ingår i postverksamheten inte får överstiga vissa nivåer. Det föreslagna bemyndigandet ger en möjlighet att, vid behov, reglera prissättningen för t.ex. befordran av vissa tidningar och tidskrifter. Förslagen i denna proposition ryms inom en reformram på . Sammantaget har statens stöd till litteratur och läsande därmed fördubblats . 4 Marknaden för boken och kulturtidskriften redovisar i betänkandet (SOU 1997:141) Boken i tiden en rad sakuppgifter om situationen för boken och kulturtidskriften som grund för de förslag som lämnas. Nedan görs en sammanfattning av dessa uppgifter när det gäller boken och läsarna, författarna, förlagen, utgivningen och handeln med böcker, biblioteken och kulturtidskrifterna. 4.1 Boken och läsarna Vi läser mycket i . I bokutredningen konstateras att hela 59 pro- cent av befolkningen i åldern läste böcker . I genomsnitt läser vi , men tiden varierar stort mellan olika grupper. Högutbildade läser mer än lågutbildade, kvinnor mer än män och unga mer än gamla. Beträffande smak och läsval finns inga skillnader mellan olika sociala grupper, utan underhållningslitteraturen dominerar oavsett läsgrupp. Spänning är mer populärt än romantik och författarna vars verk vi läser är oftast svenska eller anglosaxiska. Poesiläsningen har ökat kraftigt det senaste årtiondet och andelen läsare av facklitteratur har ökat så mar- kant att den är lika stor som andelen läsare av skönlitteratur. I jäm- förelse med andra medier får boken dock en betydligt mindre andel av vår fritid än TV och radio. När det gäller barns läsande har tre fjärdedelar av barnen i åldern daglig kontakt med böcker, vilket innebär att de läser själva, bläddrar i en bok eller lyssnar på någon som läser för dem. har den dagliga kontakten med böcker dock minskat bland de yngsta, och då särskilt bland barn till lågutbildade föräldrar. Lästiden för små barn har i det närmaste halverats. Skolbarn i åldern läser ofta böcker på och fyra av fem lånar böcker där. I första hand läser de barn- och ungdomsböcker, i andra hand skolböcker och i tredje hand skönlitteratur för vuxna och seriealbum. Även bland 9-14-åringarna minskar läsandet. Ungdomar i åldern 15-24 är de som läser mest, men trots det har både andelen som läser och den genomsnittliga lästiden minskat också i denna grupp. De flesta bokläsarna antingen lånar eller köper böckerna de läser. Att köpa böcker är lika vanligt som att låna dem. Många läser också böcker som redan finns hemma eller som de fått i gåva. Läsarna köper framför allt böcker i bokhandeln, men närmare en tredjedel handlar också genom bokklubbar. 4.2 Författarna Det är svårt att beräkna antalet yrkesverksamma författare i , ef- tersom många har även andra sysselsättningar eller arbetar inom flera genrer och medier. , som är den fackliga hu- vudorganisationen för yrkesverksamma författare och översättare när det gäller allmänlitteratur, dvs. skön-, fack- samt barn- och ungdomslitte- ratur, hade omkring 2 400 medlemmar. När det gäller författar- nas inkomster visar en enkätundersökning som förbundet genomförde att ju större del av arbetstiden som ägnades åt litterär verksamhet, desto lägre var författarens totala inkomst. Framför allt de skönlitterära författarna hade svårt att leva på sitt författarskap. Skatterättsligt är för- fattarna inom det allmänlitterära området att betrakta som egna företa- gare. Författarnas ersättning vid bokförsäljning utgår i form av royalty, vilket innebär att ersättningen är relaterad till antalet sålda exemplar. För samtliga medlemmar utgjorde bokroyalties den vik- tigaste inkomstkällan, följt av översättarhonorar och biblioteksersättning. Den sistnämnda förmedlas av och är en statlig kollektiv ersättning till författare, översättare m.fl. i för folk- och skolbibliotekens användning av deras verk. Ytterligare en organisation för yrkesverksamma författare är det ideella Författarcentrum som skall vara kontaktorgan för samt sprida kunskap om och intresse för de svenska författarna och den svenska litteraturen. Författarcentrum drivs i regionaliserad form och erhåller ett statligt bi- drag för sin grundorganisation, medan det läsfrämjande arbetet projekt- finansieras. 4.3 Förlag, utgivning och handel med böcker Antalet bokförlag i är mycket stort. Enligt Statistiska centralby- rån (SCB) var drygt 1 000 företag registrerade med bokutgivning som sin huvudsakliga verksamhet. Av dessa är uppskattningsvis 200-250 professionella förlag med regelbunden utgivning. Den svenska förlags- branschen domineras av förlagskoncernerna Bonnierförlagen, Liber, , och . Sammantaget står dessa koncerner för av den totala försäljningen bland Svenska För- läggareföreningens medlemmar. Till de stora förläggarna hör även Bra Böcker och , vilka dock inte är medlemmar i . De medelstora och mindre förlagens struktur liknar de stora förlags- koncernernas. Genom delägande och samarbete försöker de hitta effek- tiva vägar ut till konsumenterna. Några har egna bokklubbar eller tid- skrifter, startar gemensamma multimediaföretag eller söker sig ut via Internet. pekar på att bokmarknaden är större än vad man tidi- gare trott och uppger att den totala bokkonsumtionen uppgår till 7,2 mil- jarder kronor. Sannolikt är den totala bokförsäljningen ännu större då ett stort antal småförlag och enboksutgivare saknas i beräkningarna. Internationellt sett har en stor bokutgivning och är bland de länder i som har störst utgivning i förhållande till sin folkmängd. Antalet utgivna titlar har ökat , men de genomsnittliga uppla- gorna har minskat, liksom även antal sålda volymer av skönlitteratur och barn- och ungdomslitteratur. En tydlig utvecklingstendens inom utgiv- ningen är att skönlitteraturen går tillbaka medan facklitteraturen ökar. uppger att drygt hälften av bokförsäljningen utgörs av facklitteratur. Skönlitteraturen står, liksom datalitteratur och multimedia, för vardera av försäljningen, medan barn- och ung- domslitteraturen utgör , enligt bokutredningen. Sedan bokpriserna blev fria och etableringskontrollen upphävdes har bokdistributionen successivt förändrats. Den traditionella bok- handeln har förlorat sin dominerande ställning och står nu för ca 40 pro- cent av försäljningen av allmänlitteratur i . Många kommuner har minskat sina inköp i bokhandeln till förmån för direktköp från förlag eller köp via läromedelscentraler. har denna ut- veckling accelererat. Totalt är det endast ett femtiotal bokhandlare som handhar leverans av skolböcker. Biblioteken har dock ökat sina inköp via bokhandeln något. Drygt en femtedel säljs genom bokklubbarna, som har genomgått en mycket stark expansion. Bokklubbarna anses av många vara bokhandelns huvudkonkurrent och har möjlighet att sälja böcker med 25-40 procents rabatt. Vidare sker av försäljningen via annan detalj- handel, dvs. försäljningsställen med ett smalare sortiment av allmänlitte- ratur, där böcker utgör en mindre del av omsättningen. Det kan t.ex. röra sig om varuhus, stormarknader eller dagligvaruhallar. Försäljningen ge- nom denna kanal är dock starkt koncentrerad till bokrea och julhandel. Konkurrensen mellan de olika försäljningsformerna är hård, vilket får till följd att priset på samma bok varierar mycket mellan olika försäljnings- ställen. Försäljningsställena för böcker i är ojämnt fördelade över lan- det. Av 288 kommuner har 211 en allmänbokhandel, dvs. en bokhandel vars huvudsakliga affärsidé är att lagerföra eller tillhandahålla ett brett urval av allmänlitteratur. I ytterligare 20 kommuner säljs böcker genom varuhus och dagligvaruhandel. De kommuner som saknar bok- handel är oftast mindre kommuner, glesbygdskommuner eller kommuner som gränsar till en större kommun som har bokhandel. 4.4 Biblioteken Folkbiblioteken har sitt ursprung i det frivilliga folkbildningsarbetet. De är också den mest spridda kulturinstitutionen och finns i varje kommun. Folkbibliotekens uppgifter omfattar, förutom att erbjuda kultur och rekreation, i allt högre grad utbildning och information. De förutsätts också bedriva en uppsökande verksamhet i syfte att nå nya läsargrupper. Folkbiblioteken vänder sig inte till en avgränsad målgrupp utan till be- folkningen som helhet. Standarden på biblioteken i kommunerna skiljer sig dock beträffande anslag, media och personal. Bl.a. kommunstorlek och invånarantal spelar in. Därför finns länsbibliotek i varje län som ett komplement och stöd till de lokala biblioteken. Deras primära uppgift är att garantera alla medborgare oavsett bostadsort en god tillgång till litte- ratur. Vid sidan om länsbiblioteken finns också lånecentraler i anslutning till stadsbiblioteken i , och . Samtliga folkbib- liotek har därmed tillgång till de tre stora värdbibliotekens mediabestånd. Lånecentralerna bekostas helt med statliga medel, länsbiblioteken be- till av staten och av landstingen, medan folkbiblioteken huvudsakligen finansieras av kommunerna. över har folkbibliotekens resurser stärkts avse- värt, även om det skett en tillbakagång . upp- gick bokbeståndet på de svenska folkbiblioteken till drygt 24 miljoner volymer. hade antalet volymer nästan fördubblats till drygt 45 miljoner. Nyförvärvet av böcker ligger mellan 1,9 och 2,3 miljoner exemplar . När det gäller spridningen till folkbiblioteken av de titlar som erhållit statligt litteraturstöd, gjorde en undersökning som återges i bokutredningen. På de tre bibliotek som undersöktes utgjorde de utgivningsstödda titlarna mellan sju och 22 pro- cent av de totala inköpen. Av den samlade mängden inköpta exemplar av utgivningsstödda titlar utgjordes av barnlitteratur. Det var också barnböckerna som var mest utlånade av de utgivningsstödda böckerna. Folkbibliotekens utlåning av böcker ökade för att därefter minska kraftigt. har utlåningen legat stilla på ungefär samma nivå fram då den ökade markant. Sammansättningen av boklånen har successivt förändrats . Facklitteraturen för vuxna har ökat på bekostnad av skön- litteraturen för vuxna. andel av boklånen har varit relativt oförändrad. Barns tillgång till böcker har dock försämrats under 1990- talet. trädde bibliotekslagen (1996:1596) i kraft. Den omfattar hela det allmänna biblioteksväsendet, dvs. utöver folk-bibliote- ken också skol- och forskningsbiblioteken samt andra av staten finansie- rade bibliotek. Lagen syftar främst till att garantera att det skall finnas folkbibliotek i alla kommuner, att boklånen skall vara avgiftsfria och att det finns ett väl fungerande nationellt nätverk som knyter ihop de olika biblioteken. 4.5 tidskrifter som ges ut i beräknas till över 10 000. Hur många av dessa som kan definieras som kulturtidskrifter är svårt att precisera, men uppskattningsvis rör det sig om ca 700. Enligt 2 § förord- ningen (1993:567) om statligt stöd till kulturtidskrifter avses med kultur- tidskrift en tidskrift som med sitt huvudsakliga innehåll vänder sig till en allmän publik med samhällsinformation eller med ekonomisk, social eller kulturell debatt eller som huvudsakligen ger utrymme för analys och pre- sentation inom de skilda konstarternas områden. Utseende och innehåll kan variera från den enkla tidskriften för en liten grupp av specialintresserade till den etablerade tidskriften med avancerad formgivning och ett brett innehåll. Utgivarna kan vara allt från väl etable- rade tidskriftsförlag, organisationer eller föreningar till grupper och en- skilda som arbetar med tidskriften på sin fritid. Flertalet kulturtidskrifter utgår från ett gemensamt intresseområde, t.ex. hos en grupp invandrare, ungdomar eller forskare, som saknar ett forum som förmedlar just deras erfarenhet och kunskap. Den främsta drivkraften bakom kul- turtidskrifterna är ofta mötet med läsekretsen och deltagandet i den offentliga debatten. är arbetet med tidskriften och de publi- cistiska och informationstekniska frågor som därigenom väcks en prak- tisk tillämpning i yttrandefrihetens innehåll och betydelse. Enstaka kulturtidskrifter har utvecklat internationella kontaktnät vilket resulterat i ett ömsesidigt kulturutbyte. Utöver att introducera utländska kulturströmningar i har dessa tidskrifter även kunnat agera som kunskapsspridare och ambassadörer för svenskt kulturliv utomlands. En särskilt viktig funktion fyller tidskrifterna inom skol- och biblio- teksområdet. Utifrån periodisk bevakning inom de flesta ämnesområden fungerar de som en ovärderlig kunskapskälla, inte minst genom att täcka det stora behovet av samtidsorientering. Tidskriften har i allmänhet mer utrymme än dagspressen för utförliga presentationer och kritisk analys. Utvecklingen på det tekniska området med datorer och lätthanterlig programvara har under det senaste årtiondet gjort det lättare att producera tidskrifter. Möjligheten att även med relativt begränsade dataresurser framställa tryckfärdiga originalsidor har medfört att tidskrifts-redaktö- rerna fått teknisk och konstnärlig kontroll över hela fram-ställnings- processen. har det också vuxit fram tidskriftsverk- städer på flera orter i landet. Där har de som arbetar med tidskrifter inte bara tillgång till ny teknik, utan även till utbildning i ny teknik och gra- fisk formgivning och inte minst till kontakter med andra tidskriftsredak- törer.