prop · GL031D11 · 1998-01-01 00:00:00 — Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslag till statsbudget för Ekonomisk trygghet vid ålderdom 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 7 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 7 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer 9 3 A Ekonomisk trygghet vid ålderdom 13 3.1 Omfattning/ändamål 13 3.2 Resultatbedömning och slutsatser 14 3.3 Anslag 17 A 1. Ålderspensioner 17 A 2. Efterlevandepensioner till vuxna 20 A 3. Bostadstillägg till pensionärer 21 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner målen inom utgiftsområdet i enlighet med vad regeringen förordar under avsnitt 3.1, 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer, 4. för anvisar anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1. Ålderspensioner ramanslag 52 492 000 A 2. Efterlevandepensioner till vuxna ramanslag 555 000 A 3. Bostadstillägg till pensionärer ramanslag 9 654 000 Summa 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 6 kap. 1 § och 16 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 samt punkt 18 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE 6 kap. 1 §2 Rätt till folkpension i form av ålderspension tillkommer försäkrad från och med den månad, varunder han fyller . En försäkrad har rätt till folkpension i form av ålderspension från och med den månad, då han eller hon fyller . Uttag av ålderspension får begränsas till att avse tre fjärdedelar, hälften eller en fjärdedel av pensionen. På särskild framställning av försäkrad utgår ålderspension för tid före den månad, varunder han fyller , dock tidigast från och med den månad, då han uppnår ålder. Pension enligt vad nu sagts må ej utgå till försäkrad, som äger komma i åtnjutande av tilläggspension enligt 12 kap. 1 § tredje stycket, med mindre han tillika gör motsvarande framställning enligt nämnda lagrum. På särskild framställning av en försäkrad får ålderspension utges för tid före den månad, då den försäkrade fyller , dock tidigast från och med den månad, då han eller hon uppnår sextioett års ålder. Pension enligt vad som sagts får inte utges till en försäkrad, som har rätt till tilläggspension enligt 12 kap. 1 § tredje stycket, med mindre den försäkrade gör motsvarande framställning enligt nämnda lagrum. 16 kap. 4 §3 Är den pensionsberättigade ej bosatt i riket, kan dock med hans samtycke förordna att pensionen skall utgivas på annat sätt än nu sagts, om skäl föreligga därtill. Pension skall betalas ut . Om den årliga pensionen uppgår till högst skall dock, om det inte finns särskilda skäl, utbetalning ske i efterskott en eller . Efter överenskommelse med den pensionsberättigade får utbetalning även i annat fall ske en eller . Vid beräkning av pensionsbelopp för månad skall den årspension, från vilken beräkningen utgår, avrundas till närmaste hela krontal, som är jämnt delbart med tolv. Är årspensionsbeloppet lägre än , bortfaller pensionen för den månad som beräkningen avser. Vid tillämpning av vad nu sagts skola samtliga den pensionsberättigade tillkommande pensionsförmåner anses som en pension. Avrundning skall i första hand göras å folkpension enligt 6, 7 eller 8 kap. 18.4 Folkpension i form av änkepension skall minskas av årsinkomsten beräknad enligt 5, 5 a och 5 b §§ lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Om rätt föreligger till såväl folkpension i form av änkepension som bostadstillägg till pensionärer skall folkpensionen minskas på grund av årsinkomsten först efter minskning av bostadstillägget enligt 6 § lagen om bostadstillägg till pensionärer. Folkpensionen skall minskas av det belopp med vilket årsinkomsten överstiger den årsinkomst vid vilken bostadstillägg inte längre utges. Vid beräkning av den årsinkomst vid vilken bostadstillägg inte längre utges skall 4 a § lagen om bostadstillägg till pensionärer inte tillämpas. Folkpension i form av änkepension skall minskas av årsinkomsten beräknad enligt 5, 5 a och 5 b §§ lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Vid beräkning av årsinkomsten skall dock bortses från inkomst från annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring och från pensionssparkonto som avses i punkterna 1 och 3 av anvisningarna till 31 § kommunalskattelagen (1928:370). Om rätt föreligger till såväl folkpension i form av änkepension som bostadstillägg till pensionärer skall folkpensionen minskas på grund av årsinkomsten först efter minskning av bostadstillägget enligt 6 § lagen om bostadstillägg till pensionärer. Folkpensionen skall minskas av det belopp med vilket årsinkomsten, efter avdrag för årsinkomst från sådan pensionsförsäkring och sådant pensionssparkonto som anges i första stycket, överstiger den årsinkomst vid vilken bostadstillägg inte längre utges. Vid beräkning av den årsinkomst vid vilken bostadstillägg inte längre utges skall 4 a § lagen om bostadstillägg till pensionärer inte tillämpas. Föreligger inte rätt till bostadstillägg till pensionärer på grund av att pensionstagaren inte är bosatt i , skall som årsinkomst endast räknas sådan inkomst som utgörs av tilläggspension, pension enligt utländsk lagstiftning, tjänstepension eller motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal samt arbetsskadeersättning eller motsvarande ersättning. Om änkepension enligt bestämmelserna i 5 kap. skall utges med viss andel av oavkortad sådan pension, skall minskningen med hänsyn till årsinkomsten beräknas på oavkortad pension och andelsberäkningen göras först på det belopp som framkommer efter denna minskning. Denna lag träder i kraft såvitt avser 16 kap. 4 § och i övrigt . Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande i fråga om pension som avser tid före ikraftträdandet. Såvitt gäller bestämmelserna i 6 kap. 1 § skall äldre bestämmelser tillämpas för personer födda eller tidigare. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer föreskrivs att 3, 4 och 5 §§ lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Bidragsberättigad som är gift och som stadigvarande lever åtskild från sin make eller maka, skall likställas med ogift person, om inte särskilda skäl talar mot detta. Med gift bidragsberättigad likställs den som stadigvarande bor ihop med någon som han eller hon varit gift med eller har eller har haft barn tillsammans med. Med gift bidragsberättigad likställs den som stadigvarande bor ihop med någon som han eller hon varit gift med eller har eller har haft barn tillsammans med. Om inte skäl visas för annat skall detsamma gälla i fråga om man och kvinna som utan att vara gifta med varandra lever tillsammans och är folkbokförda på samma adress. Bostadstillägg lämnas av bostadskostnaden av den del som överstiger men inte . Bostadstillägg lämnas av bostadskostnaden av den del som överstiger men inte . För pensionär boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform lämnas inte bostadstillägg för bostadskostnad som överstiger . I fråga om makar tillämpas dock första stycket. Storleken av det bostadstillägg som lämnas är beroende av pensionärens årsinkomst. Med årsinkomst avses i denna lag den inkomst, för år räknat, som någon kan antas komma att erhålla . Som årsinkomst räknas inte 1. allmänt barnbidrag, 2. folkpension, 3. tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring till den del pensionen föranlett minskning av pensionstillskott enligt 3 § lagen (1969:205) om pensionstillskott eller av barntillägg enligt 9 kap. 1 § sista stycket lagen om allmän försäkring i detta lagrums lydelse vid utgången av , 4. livränta som avses i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring i vad den enligt samma lagrum avdragits från pension eller understöd som någon på grund av släktskap eller svågerlag kan vara föranledd att utge, 5. vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349) eller lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, 6. studiehjälp och studiemedel enligt studiestödslagen, 7. utbildningsbidrag vid arbets- marknadsutbildning, 8. socialbidrag, 9. bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag, 10. familjebidrag enligt familjebidragsförordningen (1991:1492), 12. ersättning som avses i lagen (1971:118) om skattefrihet för ersättning till neurosedynskadade. Som årsinkomst skall inte heller räknas inkomst som är avsedd att vara en kostnadsersättning. Avdrag från årsinkomsten får göras på sådant sätt som anges i 33 § 1 mom. kommunalskattelagen för kostnader som hänför sig till intäkt av tjänst i den mån sådan inkomst ingår i årsinkomsten samt för underhållsbidrag till före detta make i den utsträckning som anges i 46 § samma lag. För den som uppbär partiell förtidspension skall vid inkomstberäkningen bortses från ett belopp som motsvarar skillnaden mellan a) ett för den försäkrade beräknat belopp av hel förtidspension jämte däremot svarande pensionstillskott, beloppet i förekommande fall beräknat med beaktande av bestämmelserna i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring och b) den utgående förtidspensionen jämte pensionstillskott. Värdet av naturaförmåner skall uppskattas efter regler som fastställs av regeringen. Avkastning av förmögenhet skall anses utgöra av förmögenhetsvärdet för år räknat. Vid beräkning av förmögenhets avkastning skall dock denna höjas av det belopp, varmed förmögenheten överstiger för den som är gift , och för annan . Vid beräkning av förmögenhet skall värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostad som avses i 5 § kommunalskattelagen och som utgör pensionärens permanentbostad inte beaktas. Avkastning av förmögenhet skall anses utgöra av förmögenhetsvärdet för år räknat. Vid beräkning av förmögenhets avkastning skall dock denna höjas av det belopp, varmed förmögenheten överstiger för den som är gift , och för annan . Vid beräkning av förmögenhet skall värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostad som avses i 5 § kommunalskattelagen och som utgör pensionärens permanentbostad inte beaktas. För pensionär som har sin bostad i särskild boendeform skall detsamma gälla i fråga om värdet av privatbostadsfastighet eller privatbostad som utgör permanentbostad för pensionärens make. I fråga om makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda årsinkomst. Vid tillämpning av sjunde stycket skall i sådant fall värdet av förmögenhet beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda förmögenhet. Årsinkomsten avrundas för envar pensionsberättigad till närmast hela tiotal kronor. Denna lag träder i kraft såvitt gäller 4 och 5 §§ och såvitt gäller 3 § . De nya bestämmelserna gäller dock inte i fråga om bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet. 3 A Ekonomisk trygghet vid ålderdom Syftet med stöden under utgiftsområdet är att ge ekonomisk trygghet som tillgodoser ett grundläggande konsumtionsbehov. Detta innefattar också ett ekonomiskt bostadsstöd. Genom höjning av bostadstillägget förbättras den ekonomiska situationen för de pensionärer med de lägsta inkomsterna. 3.1 Omfattning/ändamål Utgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott i form av ålderspension, efterlevandepension till vuxna samt bostadstillägg till pensionärer (). Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Antalet ålderspensionärer har ökat något till följd av bl.a. fler förtida uttag av ålderspension. Kostnaderna för ålderspensioner minskar något till följd av att allt färre får pensionstillskott på grund av att andelen pensionärer med ATP växer. Antalet pensionärer med bostadstillägg minskar successivt. Antalet har minskat med 30 000 eller . Större förändringar Folkpension i form av änkepension, omställningspension och särskild efterlevandepension har sänkts , till av det minskade basbeloppet Pensionstillskottet till förmånerna änkepension, omställningspension och särskild efterlevandepension har höjts , till av det minskade basbeloppet Ersättningsnivån för bostadstillägg har sänkts till av bostadskostnaden Fritidsfastighet medräknas vid inkomstprövningen av bostadstillägget Folkpension i form av änkepension inkomstprövas Tiden för omställningspension har kortats från 12 månader Mål för utgiftsområdet Målet för utgiftsområdet är att ge ekonomisk trygghet till äldre som tillgodoser ett rimligt och grundläggande konsumtionsbehov och tillgång till en bostad med tillfredsställande standard. Pensionssystemet skall vara långsiktigt stabilt och pålitligt oavsett förändringar i omvärlden. UTGIFTSUTVECKLINGEN MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 UTGIFTSPROGN FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 A 1. Ålderspensioner 79 734 53 090 52 850 52 492 52 786 53 418 A 2. Efterlevandepensioner till vuxna 2 468 1 655 810 555 565 570 A 3. Bostadstillägg till pensionärer 14 657 9 761 9 464 9 654 9 580 9 480 Totalt för utgiftsområde 11 96 859 64 506 63 124 62 701 62 931 63 468 Prioriteringar för Fortsatt undersökning och analys av pensionärernas levnadsförhållanden med särskild belysning av de kommunala avgifternas inverkan på levnadsförhållandena kommer att prioriteras . En översyn av regelsystemet för inkomstprövning av BTP med beaktande bl.a. av kraven på anpassning till ålders- och förtidspensionssystemen samt förslagen i Utredningen om översyn av inkomstbegreppet inom bidrags- och socialförsäkringssystemen (IBIS) skall initieras . Regeringen avser att återkomma med förslag inom utgiftsområdet som varaktigt reducerar utgifterna inom området med . Förslagen avses att träda ikraft . 3.2 Resultatbedömning och slutsatser Storleken på ålders- och efterlevandepensioner följer basbeloppet och därmed normalt utvecklingen av konsumentprisindex (KPI). I så motto är pensionerna värdebeständiga. Till följd av de omfattande åtgärder som varit nödvändiga för att sanera statens finanser har emellertid även pensionsområdet varit föremål för besparingar. Till stor del har besparingarna inom detta område skett genom en begränsad uppräkning av basbeloppet, vilken beslutades av , och skedde första gången . Den begränsade uppräkningen av basbeloppet är kopplad till underskottet i statsbudgeten. Överstiger underskottet bör en uppräkning endast ske av KPI-förändringen. Om underskottet understiger men överstiger bör uppräkning ske av KPI-förändringen. Då underskottet är beaktas hela KPI-förändringen vid beräkningen av basbeloppet. Till följd av den mycket låga inflationen fick den begränsade uppräkningen ingen praktisk betydelse för . Även uppräkning skulle basbeloppet, på grund av avrundningseffekten, ha blivit detsamma för , dvs. räknas basbeloppet upp av KPI-förändringen, vilket ger ett basbelopp på . Även gäller att basbeloppet skulle blivit det samma även om hänsyn hade tagits till av KPI-förändringen. Detta gäller dock enbart för dessa enskilda år. Basbeloppet för kommer enligt de prognoser som redovisas i denna proposition att räknas upp med hela KPI-förändringen. Eftersom inflationstakten har sjunkit kraftigt har konsekvenserna av denna åtgärd begränsats. Därutöver gäller att pensioner beräknas utifrån av basbeloppet. Även detta är en del av de besparingar som gjorts . Hur dessa förändringar påverkat basbeloppet redovisas i tabellen nedan. BASBELOPPSUTVECKLINGEN (1990-TALET) FÖRHÖJT BASBELOPP ANDEL AV PRIS- FÖRÄNDRIN G SOM PÅVERKAT BB BASBE- LOPP BASBELOP P REDUCERA T MED 1990 34 400 33 712 1994 35 200 34 496 1995 36 000 0,6 35 700 34 986 1996 36 800 0,6 36 200 35 476 1997 37 000 0,6 36 300 35 574 1998 37 100 0,8 36 400 35 672 Under har basbeloppet räknats upp av KPI-förändringen, vilket innebär att pensionerna realt har minskat något. Vad den reala minskningen innebär i kronor redovisas i tabellen nedan. Tabellen visar skillnaden mellan pension beräknad med basbeloppet och pension beräknad med det förhöjda basbeloppet . Differenserna visas för en ogift pensionär och för tre olika pensionsnivåer, folkpension med pensionstillskott, folkpension och fyra ATP-poäng samt folkpension och 6,5 ATP-poäng. DET FÖRHÖJDA BASBELOPPETS PÅVERKAN PÅ PENSIONERNA PER MÅNAD (KRONOR PER MÅNAD) UTAN ATP 4 ATP-POÄNG 6,5 ATP-POÄNG 1993 87 193 279 1994 89 197 285 1995 128 284 411 1996 167 371 536 1997 180 399 578 1998 180 400 578 Den procentuella skillnaden mellan pensionerna beräknade med basbeloppet reducerat respektive det förhöjda basbeloppet är densamma oberoende av pensionsnivå givet året. var skillnaden för att öka till . Skillnaden i kronor ökar för en folkpensionär med pensionstillskott från till . För en pensionär med 4 respektive 6,5 ATP poäng ökar skillnaden från respektive till respektive . Pensionstillskottet (PTS) har höjts i omgångar för att säkerställa ekonomin för de pensionärer som har låg eller ingen ATP. PTS höjdes till dagens nivå . utbetalas PTS till 460 000 pensionärer, en minskning av antalet utbetalningar med motsvarande jämfört med då 490 000 pensionärer var berättigade till PTS. Minskningen i antalet utbetalningar beror på ATP-systemets mognad, dvs. att alltfler pensionärer har tjänat in ATP. Inkomstprövning av änkepensionen effekter på anslaget infördes inkomstprövning av folkpension i form av änkepension. Antalet utbetalningar av änkepension har därför sjunkit från ungefär 49 000 till cirka 18 500 . Detta är en minskning . Det totalt utbetalda månadsbeloppet har sjunkit från till , en minskning med . Det genomsnittliga folkpensionsbeloppet i form av änkepension har sjunkit från ca till , en minskning med . Detta ger ett prognostiserat utfall för änkepension för med ca , en minskning med ca jämfört med . sjunker utgifterna till ca . Detta eftersom inkomstprövningen infördes och inte får full effekt förrän . Utgiften för det totala anslaget, efterlevandepension för vuxna, vilket utöver änkepension består av folkpension i form av omställningspension, särskild efterlevandepension samt pensionstillskott till dessa förmåner är normalt relativt stabila och ökar endast mycket långsamt. Till följd av regeländringen 1997 kommer utgifterna att sjunka kraftigt. Jämfört med anslaget för beräknas detta ge ett underskridande på anslaget efterlevandepensioner till vuxna med . Orsaken till detta är att den faktiska medelpensionen blev något lägre än väntat. Till följd av detta har prognosen för justerats ner med . Reglerna för ATP i form av änkepension har inte förändrats. Änkepensionerna enligt övergångsreglerna betalas fortfarande ut och nya pensioner beviljas som . utbetalades ATP i form av änkepension till nästan 400 000 änkor motsvarande en summa av . Antalet kvinnor med rätt till ATP i form av änkepension beräknas stiga. Utgifterna för ATP i form av änkepension beräknas stiga till nästan . Ökningen beror dels på att antalet kvinnor med rätt till ATP i form av änkepension stiger men i huvudsak p.g.a. att medelbeloppet ökar kraftigt då ATP-systemet mognar. Avvecklingen av denna förmån kommer inte att vara genomförd förrän i mitten av nästkommande sekel eller ännu . Omfattningen av ATP i form av änkepension är stor då den betalas ut även då änkan erhåller egen folkpension och/eller ATP i form av ålderspension. Ytterligare om ATP återfinns under avsnittet Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Den sammanlagda utgiften för folkpension och ATP i form av efterlevandepension var 1996 . Utgiften för beräknas till . Utgiftsminskningen på motsvarar en minskning om . beräknas dock utgiften uppgå till . Inkomstprövning av änkepensionen effekter för individer Till de knappt 54 000 personer som var berättigade till efterlevandepension från folkpensioneringen utbetalades änkepension till ungefär 49 000 personer. Ca 2000 personer erhöll den för dem mer förmånliga omställningspensionen och ca 2 700 förlängd omställningspension. FOLKPENSION I FORM AV EFTERLEVANDEPENSION, FAKTISKT UTFALL FÖR 1996 OCH BERÄKNAT FÖR 1997 2000 ANTAL UTGIFT ANTAL UTGIFT UTGIFT 1996 51 600 1 450 5 200 205 1 655 1997 18 5001 610 4 100 200 810 1998 18 200 385 4 350 170 565 1999 18 000 385 4 550 180 565 2000 17 700 370 4 700 200 570 1. Av de 49 000 personer som fick änkepension utbetalt till sig fick ca 8 000 personer, , sin pension provisoriskt indragen på grund av att de ej inkommit till med ansökan. Ca 3500 personer, , inkomstprövades inte och behöll full änkepension p.g.a. att de hade vårdnaden om och sammanbodde med barn . Drygt 37 400 änkor, , inkom med ansökan och deras änkepension inkomstprövades till . Av de drygt 37 400 änkor vars pension inkomstprövades till reducerades inte pensionen överhuvud taget för ca 7 600 personer, av dem vars pension inkomstprövades. Drygt 10 000 änkor fick sin pension reducerad och 19 800 var efter inkomstprövningen inte längre berättigade till änkepension. I tabellen nedan redovisas den förändring som skedde för de 49 000 personer som uppbar änkepension innan förändringen . REDUCERING AV ÄNKEPENSION I ANTAL KRONOR MELLAN MARS OCH APRIL 19971 REDUCERING ANTAL ANDEL Ingen reducering 11 091 22,7 1 500 1 747 3,6 501 1 000 3 240 6,6 1 001 1 500 5 129 10,5 1 501 2 000 5 621 11,5 2 001 2 667 5 775 11,8 2 6682 7 485 15,3 2 669 3 000 317 0,6 3 001 3 500 242 0,5 3 501 4 000 164 0,3 4 001 4 490 80 0,2 4 4913 58 0,1 Indragen p.g.a. att ansökan saknas 8 000 16,3 Totalt Många änkor hade redan innan reducerad folkpension i form av änkepension, d.v.s ett lägre belopp än . Till exempel hade ca 21 500 änkor reducerad folkpension i form av änkepension på grund av femtondelsberäkning. Detta gör att en änka kan ha fått sin änkepension recuderad till noll utan att den behövts reducerats med 2. Månadbeloppet för folkpension för änka, nittio % av det reducerade basbeloppet (36 300*0,98*0,90/12) 3. Folkpension och pensionstillskott för ensamstående Änkepension till ca 3 500 änkor inkomstprövades inte på grund av att de hade vårdnaden om barn . Därutöver reducerades inte änkepension till 7 600 änkor på grund av att de hade låga övriga inkomster. Sammanlagt reducerades inte änkepensionen till 11 100 änkor. Detta motsvarar av dem som var berättigade till änkepension innan förändringen . En person berättigad till änkepension har rätt att söka bostadstillägg till pensionärer (). I och med inkomstprövningen, vilken skett samordnat med BTP, nybeviljades 1 337 änkor BTP. Denna grupp, som tillhör de med de lägsta marginalerna, fick således en bättre ekonomi tack vare inkomstprövningen. Bostadstillägg till pensionärer () Drygt 500 000 eller av alla pensionärer får vid sidan om pensionen även BTP. Det utbetalade beloppet är i medeltal . En pensionär med enbart grundpension kan som mest få i BTP. Med tanke på att grundpensionen folkpension och pensionstillskott tillsammans uppgår till ca utgör BTP för många en betydande del av försörjningen. skärptes inkomstprövningen av BTP, vilket minskade kostnaderna med ca . Ytterligare besparingar har gjorts (sänkt ersättningsgrad från till av bostadskostnaden) och (fritidsfastigheter medräknas vid inkomstprövning av BTP) som sammantaget minskat kostnaderna med ca . Åtgärderna har också lett till att antalet pensionärer som uppbär BTP har minskat. Antalsutvecklingen framgår nedan: 1995 1995 1996 1996 1997 1997 591 000 560 000 552 000 541 000 526 000 510 000 Den successiva minskningen beror emellertid inte bara på regeländringarna. Trendmässigt ökar andelen pensionärer med ATP, vilket innebär att den genomsnittliga pensionen för pensionärerna som grupp successivt ökar och behovet av inkomstprövat BTP minskar. Detta motverkas emellertid normalt av att boendekostnaderna ökar snabbare än KPI. Sammantaget balanserar ofta dessa tendenser varandra. har dock antalet personer med BTP stadigt minskat, förutom minskningar till följd av regeländringar. Troligen innebär detta att mörkertalet nu ökar, dvs.