prop · GL031D23 · 1998-01-01 00:00:00 — Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Förslag till statsbudget för Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 7 2.1 Förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) 7 3 Inledning 9 4 Internationellt samarbete 15 A 1. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 15 5 Jordbruk och trädgårdsnäring 17 B 1. 19 B 2. Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 21 B 3. Djurregister 21 B 4. Statens utsädeskontroll 22 B 5. 23 B 6. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 23 B 7. Bekämpande av växtsjukdomar 24 B 8. Strukturstöd inom livsmedelssektorn 25 B 9. Från EG-budgeten finansierat strukturstöd 26 B 10. Regionala stöd till jordbruket 26 B 11. Från EG-budgeten finansierade regionala stöd 27 B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket 28 B 13. Från EG-budgeten finansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket 29 B 14. Arealersättningar och djurbidrag m.m. 30 B 15. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter 31 B 16. Räntekostnader för förskotterade areal- ersättningar m.m. 32 B 17. Jordbrukets blockdatabas 32 6 Fiske 35 C 1. 37 C 2. Strukturstöd till fisket m.m. 38 C 3. Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. 39 C 4. Fiskevård 39 7 Rennäring m.m. 41 D 1. Främjande av rennäringen m.m. 41 D 2. Ersättningar för viltskador m.m. 43 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. 44 8 Djurskydd och djurhälsovård 45 E 1. 46 E 2. Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 47 E 3. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 48 E 4. 49 E 5. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 50 9 Livsmedel 53 . Kostnader för livsmedelsberedskap 56 F 4. Livsmedelsstatistik 57 F 5. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten 57 F 6. Exportfrämjande åtgärder 58 10 Utbildning och forskning 59 G 1. 60 G 2. Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader 61 G 3. Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och kollektiv forskning 62 G 4. Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 62 11 Skogsnäring 65 H 1. 69 H 2. Bidrag till skogsvård m.m. 69 H 3. Insatser för skogsbruket 70 H 4. Internationellt skogssamarbete 70 H 5. Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning 71 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) 2. för anvisar anslagen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt följande uppställning: ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. ramanslag 37 414 B 1. ramanslag 220 188 B 2. Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. ramanslag 22 000 B 3. Djurregister ramanslag 35 000 B 4. Statens utsädeskontroll ramanslag 978 B 5. ramanslag 1 349 B 6. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket reservationsanslag 26 246 B 7. Bekämpande av växtsjukdomar ramanslag 2 629 B 8. Strukturstöd inom livsmedelssektorn ramanslag 110 000 B 9. Från EG-budgeten finansierat strukturstöd ramanslag 125 000 B 10. Regionala stöd till jordbruket ramanslag 717 000 B 11. Från EG-budgeten finansierade regionala stöd till jordbruket ramanslag 325 000 B 12. Kompletterande åtgärder inom jordbruket ramanslag 1 420 000 B 13. Från EG-budgeten finansierade kompletterande åtgärder inom jord bruket ramansla g 1 427 500 B 14. Arealersättning och djurbidrag m.m. ramanslag 4 850 000 B 15. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter ramanslag 2 000 000 B 16. Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. ramanslag 80 000 B 17. Jordbrukets blockdatabas ramanslag 17 000 C 1. ramanslag 57 908 C 2. Strukturstöd till fisket m.m. ramanslag 30 890 C 3. Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. ramanslag 84 650 C 4. Fiskevård ramanslag 20 000 D 1. Främjande av rennäringen m.m. ramanslag 61 700 D 2. Ersättningar för viltskador m.m. ramanslag 46 500 D 3. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. ramanslag 1 538 E 1. ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) E 2. Bidrag till distriktsveterinärorganisationen obetecknat anslag 78 109 E 3. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder ramanslag 18 792 E 4. ramanslag 6 893 E 5. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ramanslag 89 500 . ramanslag 105 831 . ramanslag 4 019 . Kostnader för livsmedelsberedskap ramanslag 28 614 F 4. Livsmedelsstatistik ramanslag 27 084 F 5. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten ramanslag 6 000 F 6. Exportfrämjande åtgärder ramanslag 5 000 G 1. ramanslag 1 021 979 G 2. Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader ramanslag 10 806 G 3. Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning och kollektiv forskning ramansla g 195 234 G 4. Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien obetecknat anslag 901 H 1. ramanslag 257 211 H 2. Bidrag till skogsvård m.m. reservationsanslag 6 000 H 3. Insatser för skogsbruket ramanslag 60 700 H 4. Internationellt skogssamarbete ramanslag 1 405 H 5. Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning ramanslag 6 000 Summa för utgiftsområdet 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) Härigenom föreskrivs att 14 och 37 §§ skogsvårdslagen (1979:429)1 skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE 14 § Skogsmarkens ägare är skyldig att enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer underrätta om 1. avverkning som skall äga rum på hans mark, 1. avverkning och uttag av skogsbränsle som skall äga rum på hans mark, 2. sådan dikning i samband med avverkning som inte kräver tillstånd enligt naturvårdslagen (1964:822), 3. vad han avser att göra för att tillgodose naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen i samband med avverkning på hans mark. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att särskilda avgifter skall tas ut i ärenden enligt denna lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att särskilda avgifter skall tas ut i ärenden enligt denna lag och för att täcka kostnader för tillsyn och kontroll. Lagen omtryckt 1993:553. Denna lag träder i kraft . Omfattning/ändamål med verksamheter inom utgiftsområdet Utgiftsområde 23 omfattar jordbruk och trädgårdsnäring, fiske, rennäring, djurskydd och djurhälsovård, livsmedelskontroll, utbildning och forskning samt skogsnäring. Utgiftsområdet innefattar 40 anslag fördelade på sju verksamhetsområden, där det dominerande området är jordbruks- och trädgårdsnäring. Inom utgiftsområdet ryms följande myndigheter: , Statens utsädeskontroll, , , , , , , , Skogs- och jordbrukets forskningsråd samt och skogsvårdsstyrelserna. föreslås att sammanlagt anslås för utgiftsområdet. Nästan två tredjedelar av utgifterna finansieras från EG-budgeten. Merparten av EG-stödet, , avser obligatoriska åtgärder såsom arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag. Därtill kommer delfinansierade, frivilliga stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering. Till dessa hör miljöersättningar, stöd till mindre gynnade områden och strukturstöd. And el (%) EG-stöd 8 824 150 64 Nationell medfinansiering av EG- stöd 2 053 390 15 Forskning och utbildning (inkl. SLU och ) 1 228 920 9 Myndigheter (exkl. SLU och ) 715 932 5 Övrigt 903 231 7 Totalt 13 725 623 100 Beloppen anges i tusental kronor. Utgifterna inom utgiftsområdet är till stor del bundna av och kan påverkas endast genom förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP). MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/961, 2 19962 1997 1998 1999 2000 17 316,1 10 171,5 12 065,9 13 725,6 13 792,2 13 861,4 1. Återbetalda omställningsstöd redovisades under /96 som inkomst under anslag. För jämförbarhetens skull har dessa inkomster exkluderats i tabellen. Sammanfattande kommentarer till verksamhets- och ekonomiskt utfall I tabellen redovisas de faktiska utgifterna för /96 och , prognosticerade utgifter för , förslaget för samt beräkningar . Skillnaden mellan anslagna medel för det förlängda /96 och det faktiska utfallet är betydande. Underutnyttjandet uppgick till nästan . Detta förklaras av att utgifterna för arealersättning och intervention blev lägre än vad som budgeterats samt att det finns en tidsförskjutning mellan beslut och utbetalning för flertalet EG-medfinansierade stöd, vilket innebär att stöd som beviljades istället betalas ut under innevarande år. Prognosen för överstiger kraftigt utfallet för , vilket till stor del förklaras av att den nyssnämnda tidsförskjutningen mellan beslut och utbetalningar samt att utgifterna för intervention ökade mellan åren. I förslaget för utökas ramen ytterligare med anledning av att miljöprogrammet föreslås byggas ut. Större förändringar Nivån på miljöersättningsprogrammet höjdes med för att främja flerårig vallodling. infördes ett nytt investeringsstöd till jordbruket om . minskades bl.a. anslagen för beredskapslagring av livsmedel, företagshälsovård och avbytarverksamhet samt prisstöd till rennäringen. Därutöver genomfördes en genomgripande omorganisation och rationalisering av . Sammantaget anslogs betydligt mer medel 1997 än året innan. Regeringen har i skrivelse 1996/97:80 Berättelse om verksamheten i EU redogjort för viktigare förordningar och direktiv. Några viktiga beslut och förslag som berör utgiftsområdet är bl.a.: rådets beslut om ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött; rådets beslut om vissa krav för djurtransporter; rådets beslut att undantag för fetthalten i mjölk, enligt anslutningsakten, utsträcks till ; rådets godkännande av den s.k. Novel Foods- förordningen om märkningsregler för nya livsmedel t.ex. sådana som innehåller genetiskt modifierade organismer; beslut av ständiga foderkommittén om förbud mot antibiotikan avoparcin för att motverka förekomsten av antibiotika-resistenta bakteriestammar; rådets och behandling av en översyn av miljöhandlingsprogrammet Towards Sustainability , vilket syftar till en integrering av miljöarbetet i alla sektorer, bl.a. jordbrukssektorn; rådets antagande av ett flerårigt utvecklingsprogram för fiskeflottan (FUP IV); förslag till Agenda 2000 . Mål inom utgiftsområdet Viktiga mål inom utgiftsområdet är uthållig ekonomisk tillväxt, regional balans, landsbygdsutveckling, ökad sysselsättning och miljöanpassning. Det svenska jordbrukets, skogsbrukets, fiskets och den svenska livsmedelsindustrins villkor har stor betydelse för möjligheten att nå dessa mål. Livsmedelsindustrins framtida konkurrenskraft bygger på möjligheten att vidareutveckla en produktion som bättre möter konsumenternas krav på hög kvalitet, miljöanpassning och omsorg om djur. Livsmedelspolitiken bör främja en sådan utveckling. En stor del av verksamheten i utgiftsområdet sker inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP). En viktig målsättning i det svenska EU-arbetet är att medverka till en övergripande reform av CAP. En miljöanpassning av det svenska jordbruket uppnås genom att värna den biologiska mångfalden, kulturmiljön och det varierade odlingslandskapet, ytterligare reducera jordbrukets negativa miljöpåverkan, främja utvecklingen av ekologisk produktion samt att åstadkomma en ökad miljöhänsyn i det konventionella jordbruket. Skogsnäringen är en av de viktigaste exportnäringarna. Gällande skogspolitik innebär bl.a. att skogen och skogsmarken skall utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Produktions- och miljömålen skall väga lika tungt. En av huvuduppgifterna för den statliga är att med rådgivning och andra åtgärder bidra till att de som verkar i skogsbruket får tillräckliga kunskaper om skogsskötsel, naturvård, kulturmiljövård m.m. Fiskeripolitiken skall verka såväl nationellt som internationellt för att vatten- och fisktillgångar utnyttjas på ett sådant sätt att de långsiktigt medverkar till livsmedelsförsörjning och välstånd. Detta skall ske med en god hushållning som möjliggör att fiskresurserna kan nyttjas långsiktigt och att den biologiska mångfalden bevaras. Minoriteters rättigheter skall respekteras. En särställning bland minoriteterna har samerna som ursprungsbefolkning. Hänsyn skall tas till såväl språk och kultur som de traditionella näringarna. Miljömålet för rennäringen innebär att denna skall bedrivas med bevarande av naturbetsmarkernas långsiktiga produktionsförmåga så att dessa ger en uthålligt god avkastning som den biologiska mångfalden bevaras. Jakten skall baseras på vad som är ett hållbart utnyttjande av viltstammarna. Målen för djurskyddet och djurhälsovården är ett gott hälsotillstånd bland husdjuren och ett gott djurskydd samt en begränsning av användningen av försöksdjur. Utbildnings- och forskningsinsatser inom utgiftsområdet har betydelse för att lösa miljöproblem och för att åstadkomma en tryggad livsmedelsförsörjning. Deltagande i EU:s och internationella forskningsprogram ger nya möjligheter till internationell samverkan inom forskningen. Prioriteringar föreslås bl.a.: utbyggt miljöprogram för jordbruket ökade resurser till fiskevården utökning av antalet utbildningsplatser vid resurser för exportfrämjande åtgärder utveckling av alternativa system för värphöns ytterligare medel för ersättning för viltskador och rovdjursrivna renar resursförstärkning av Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Jordbruk och trädgårdsnäring beräknas sysselsätta ca 90 000 personer i ungefär lika många företag. Sektorn utgörs till en betydande del av småföretag. beräknas jordbrukets driftöverskott, skillnaden mellan intäkter och kostnader, öka väsentligt. Jordbruksproduktionen skapar också sysselsättning i efterföljande led. Industriledet svarar för ungefär 60 000 anställda eller av antalet sysselsatta inom industrin. Därmed är livsmedelsindustrin den tredje största industrisektorn från sysselsättningssynpunkt. Även om det råder stora skillnader mellan olika delbranscher karaktäriseras livsmedelsindustrin av betydande storleksvariation. Den är dessutom spridd över hela landet. De direkt sysselsatta i fiskerinäringen är ca 3 500 yrkesfiskare, ca 1 000 personer inom vattenbruket och ca 3 000 i fiskberedningsindustrin. Rennäringen sysselsätter ca 2 500 samer fördelade på ca 1 000 företag. Till detta kommer att såväl jordbruket som fisket och rennäringen har betydelse för sysselsättningen inom turistnäringen. Jordbruket har såväl positiva som negativa effekter på miljön. Till de positiva hör det vackra odlingslandskapet och en rik biologisk mångfald. Till de negativa hör bl.a. växtnäringsläckage och bekämpningsmedelsanvändning. har de negativa effekterna kunnat reduceras genom olika åtgärdsprogram, dock inte i den utsträckning som sattes upp i miljömålen. Jordbruket har t.ex. minskat utsläppen av kväve ett av jordbrukets största miljöproblem från ca till ca , dvs. Användningen av bekämpningsmedel i jordbruket har minskat kraftigt och försäljningen motsvarar en minskning med jämfört med genomsnittet för perioden 1985. I propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2) redovisas arbetet för att öka jordbrukets miljöanpassning. EG:s gemensamma jordbrukspolitik, CAP, har haft varierande effekter på de olika delsektorerna inom jordbruket i . Flertalet vegetabilieprodukter har gynnats av EU-medlemskapet, dels beroende på ett starkare stödsystem, dels beroende på höga världsmarknadspriser som fått återverkningar på EU:s interna marknad. Undantag gäller dock för havre och oljeväxter. På animaliesidan har utfallet varierat mer. Producentpriserna på samtliga animalieprodukter utom mjölk sjönk . Nötköttspriserna fortsatte att falla kraftigt främst till följd av BSE- krisen. Även fårköttssektorn hade en mycket svag prisutveckling. Prisuppgifter visar på en stark återhämtning av fårkötts- och äggpriserna. Lönsamheten inom jordbruket förbättrades markant , till stor del tack vare de införda EG-stöden. skedde en svag lönsamhetsförsämring. Konsumentpriserna på s.k. jordbruksreglerade livsmedel sjönk obetydligt . Priserna sjönk vilket i princip motsvarar momssänkningen på . 1996 sjönk konsumentpriserna . Delvis på grund av en försämrad kronkurs steg priserna något . I flera EU-länder (, , och ) har livsmedelspriserna ökat kraftigare talet än i . EU-medlemskapet har för del inneburit en kraftigt ökad utrikeshandel av jordbruksvaror och livsmedel. Värdemässigt ökade exporten . Den EU-interna exporten stod för hela ökningen medan exporten till länder utanför EU minskade något. Importen minskade obetydligt . Det skedde dock en förskjutning i länderfördelningen från tredjelandsimport till alltmer EU-intern import. Den totala exporten fortsatte att öka men i en måttligare takt än tidigare, delvis på grund av en starkare krona. Ökningen uppgick till . ökade exporten till tredje land mer än den EU- interna exporten. Mer än två tredjedelar av denna import kom från andra EU-länder. Även när det gäller importen har en gradvis förskjutning skett till förmån för EU-länderna. Exporten har tagit ny fart . Siffror för perioden januari maj visar på en ökning jämfört med . För importen redovisas en ökning på . Underskottet i handeln med jordbruksvaror och livsmedel fortsätter därmed att minska. Av den svenska skogsmarksarealens drygt 23 miljoner ha ägs ca hälften av privatpersoner. Statens eget skogsmarksinnehav utgör numera endast av arealen. Antalet privata skogsägare är ca 350 000. Antalet sysselsatta i skogsbruket har minskat kraftigt och uppgår till 26 000. Inom trävaruindustrin finns det 44 000 sysselsatta och inom massa- och pappersindustrin 50 000. Skogs- och skogsindustriprodukter hade ett utrikeshandelsnetto på . Skogsnäringen är sålunda en av mest betydelsefulla näringar. Exportvärdet uppgick till och importvärdet till endast . i skogarna har ökat . Den årliga skogstillväxten är medan avverkningarna är endast . Miljötänkandet integreras i snabb takt i skogsbruket, miljöprogram utarbetas och diskussioner pågår om former för miljöcertifiering och miljöledning. Skogens och skogsbrukets utveckling kommer att få en bred belysning i den utvärdering av skogspolitiken som gör på uppdrag av regeringen. En redovisning skall lämnas till . Viktigare statliga insatser inom utgiftsområdet Arbetet med att förbereda position inför reformeringen av CAP har intensifierats. överlämnade av EU:s gemensamma jordbrukspolitik betänkandet Mat & miljö Svensk strategi för EU:s jordbruk (SOU 1997:102). Den och de tidigare av kommittén presenterade expertrapporterna utgör nu ett viktigt underlag för den fortsatta beredning som pågår inom . Den svenska strävan att avreglera och förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken ställer krav på hög kompetens för att kunna följa och analysera jordbrukspolitiken och dess konsekvenser på . För att bättre kunna utnyttja den kompetens som finns inom myndigheter, universitet och andra institutioner samt vidmakthålla en fortsatt kompe- tensuppbyggnad, framför allt med ekonomisk inriktning inom området bedömer regeringen att det krävs en förstärkning av institutionell och organisatorisk karaktär. Regeringen avser att se över hur en förstärkning av den analytiska kompetensen inom jordbrukspolitikens område långsiktigt kan organiseras. Ett miljöersättningsprogram för jordbruket har utarbetats i enlighet med beslut (prop. 1994/95:75, bet. 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126). Kostnadsramen för miljöprogrammet höjdes ytterligare genom att tillfördes programmet som syftar till att stimulera flerårig vallproduktion. Inom programmet erbjuds jordbrukare att göra miljöåtaganden för vilka de kompenseras för den kostnad eller det inkomstbortfall som åtagandet innebär. har i samråd med och utvärderat det svenska miljöprogrammet med avseende på programmets ändamål och resultat. Utvärderingen visar att förutsättningarna att nå miljömålen med hjälp av programmet i allmänhet är goda eftersom anslutningen för flera åtgärder är stor. Utvärderingen av i vilken omfattning programmets miljökvalitetsmål har uppnåtts, kommer att göras inom ramen för uppföljningen av CAP:s miljöeffekter. Regeringen behandlar utvärderingen i sin helhet i propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2). Ett förslag till om ett utökat miljöprogram har överlämnats . Förutom höjda ersättningsnivåer, utökade arealmål och vissa nya miljöåtgärder innehåller förslaget en rad ändringar som avser att förenkla ansökningsförfarandet och administrationen av programmet. Regeringen har i EU drivit kravet om ursprungsmärkning av nötkött. beslöt EU:s jordbruksministrar om en obligatorisk ursprungsmärkning. har tillsammans med övriga Östersjöstater genom för utarbetat en långsiktig aktionsplan för laxen i för att nå målet om ett ökat vildlaxbestånd och en bättre balans mellan vild och odlad lax. Vid mötet med nordsjöstaternas miljö- och fiskeri- ministrar i Bergen lades fast en grund för utformning av ett hållbart och ansvarsfullt fiske i samt för att rädda fiskens vitala livsmiljöer. Regeringens slutsatser Regeringen föreslår ett utökat miljöprogram med , varav erhålls från EG-budgeten. Detta förstärker de åtgärder som bedöms önskvärda för att främja jordbrukets positiva inverkan på natur- och kulturmiljön och förbättrar sektorns konkurrenskraft genom omställning till mer miljöanpassad produktion. Totalt omfattar miljöprogrammet inklusive medfinansiering från EU. Detta motsvarar hela den ram som tilldelats i anslutningsfördraget med EU. Regeringen har i proposition om hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2) lämnat förslag om utformningen av det utbyggda miljöprogrammet. En allmän fiskevård ingår som en del i ansträngningarna för att åstadkomma ett ekologiskt hållbart fiske. Förslag om detta lämnas i prop. 1997/98:2. Det finns enligt regeringens bedömning behov av ökade åtgärder på fiskets område och föreslår att totalt anvisas för fiskevård. Med anledning av regeringens program för en utökning av antalet studieplatser inom högskolan föreslås att antalet helårsplatser vid lantbruks- universitets utbildningar ökas med 450 platser. Medlemskapet i EU innebär att återigen ingår i ett övergripande och komplicerat jordbrukspolitiskt system. Vägledande i arbetet med att medverka till en fortsatt och utvidgad reform av CAP bör vara en ökad marknadsorientering och förenkling. Reformen bör leda till en mer konsumentinriktad jordbrukspolitik och väsentligt minska EG:s jordbruksutgifter. Den skall bidra till ökad miljöanpassning av och möjliggöra mer etisk hänsyn i produktionen. Jordbrukspolitiken skall underlätta för det europeiska jordbruket att hävda sig i den internationella konkurrensen. Målet är en fri handel inom jordbruksområdet och rättvisa villkor mellan industri- och utvecklingsländer. Reformen bör underlätta östutvidgning av EU. Kommissionens presentation av framtidsplanen Agenda 2000 innehåller även förslag till en reform av jordbrukspolitiken, vilka regeringen bedömer vara ett steg i rätt riktning. Regeringen avser tillkalla en utredare i syfte att effektivisera och minska kostnaderna för den svenska administrationen av EG:s jordbrukspolitik. Särskilt angeläget är att en fullgod kontroll- och tillsynsverksamhet av stödåtgärder och bidrag kan bedrivas. Misskötsel kan leda till ekonomiska sanktioner som belastar statsbudgeten. Regeringen bedömer medelsbehovet inom utgiftsområdet till för . beräknas ramen till och för till .