prop · GL031D16 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp inom för att förbereda ett regeringsförslag om den kvalificerade yrkesutbildningens framtid. För högskolans del är sökandetrycket större . På högskolan ställs kravet att både kunna tillgodose ungdomars behov av utbildning och att kunna medverka till det livslånga lärandet genom att erbjuda fortbildning och vidareutbildning. Utbildningen måste anpassas till olika gruppers behov. Samverkan med det övriga samhället krävs i ökad utsträckning. Resultaten av det omfattande reformarbetet visar på att det offentliga utbildningsväsendet väl tillgodoser de krav som det framväxande kunskapssamhället ställer både på individen och samhället. Den nya gymnasieskolan, utvecklingen av vuxenutbildningen och expansionen av högskolan samt kvarlitetsarbetet på alla nivåer är faktorer som medverkar i uppfyllandet av kraven. Det är således regeringens samlade bedömning att de resultat som uppnås inom verksamheterna inom utgiftsområdet väl svarar mot uppsatta mål och dagens behov. Detta motsäger inte att det inom många områden finns behov av åtgärder för att nå bättre resultat. Mest tydligt är detta inom , där kvalitetsförbättringar behöver ske och alla elevers rätt till undervisning är väl avpassad till de individuella behoven, behöver beaktas bättre. Förutsättningarna för detta har förbättrats genom beslut till följd av vårproposition att öka statsbidragen till kommuner och landsting med och . Under utgiftsområde 25 tar regeringen upp ytterligare tillskott till kommuner och landsting om för och ytterligare i syfter att öka sysselsättningen och förbättra kvaliteten i vården, omsorgen och skolan. Regeringen har för avsikt att återkomma i vårpropositionen 1998 om hur resurstillskottet bör tillföras kommuner och landsting. 3.3 Revisionens iakttagelser () konstaterar att dokumenten i de avlämnade årsredovisningarna har förbättrats jämfört med även om det finns brister. Kravet att avge delårsrapporter, som reviderats av RRV, har sannolikt bidragit till förbättringen. I alltför många fall håller dock, enligt RRV, den av styrelsen fastställda årsredovisningen inte tillfredsställande kvalitet. RRV uppmärksammar regeringen på att det fortfarande finns behov av insatser och ökade krav i syfte att förbättra den administrativa kompetensen och skapa fungerande rutiner i samband med framtagandet av årsredovisning och delårsrapporter. Årsredovisningarna visar att verksamheten i huvudsak genomförts i enlighet med gällande regler, regleringsbrev samt regeringens prioriteringar. och högskolor, med undantag för två lärosäten, har infört och genomfört internrevision. Regeringen fattar denna dag beslut med anledning av RRV:s revisionsberättelser och rapporter beträffande årsredovisningarna. Regeringens huvudsakliga ställningstaganden därvid framgår av följande redovisning. RRV har lämnat invändning i revisionsberättelsen för då det finns väsentliga brister i den interna kontrollen och i redovisningen av helårsstudenter och helårsprestationer. Regeringen förutsätter att vidtar åtgärder i syfte att förbättra sina rutiner i enlighet med . Verket för högskoleservice (VHS) har i efterhand gjort betydande ändringar av den av styrelsen fastställda årsredovisningen. Trots de genomförda ändringarna uppvisar VHS årsredovisning enligt RRV väsentliga brister. Regeringen anser det vara viktigt att bristerna i rutinerna åtgärdas. , , samt Statens skola för vuxna i visar betydande underskott i sina resultat för /96. Regeringen anser att det är av stor vikt att kostnaderna hålls i nivå med de årliga resurserna och att åtgärder vidtas för att komma till rätta med situationen. RRV har lämnat en revisionsrapport beträffande årsredovisning för /96. De ekonomiadministrativa rutinerna för styrning och kontroll är i ett flertal avseenden i behov av förbättring. Regeringen delar RRV:s bedömning. RRV har i revisionsrapporter för Humanistisk- () samt för () påpekat att dessa myndigheters resultatredovisningar till stora delar inte uppfyller regleringsbrevets krav på återrapportering. Regeringen understryker vikten av att och KI förbättrar och utvecklar resultatredovisningen i enlighet med . RRV har i ett flertal rapporter i övrigt lämnat synpunkter på olika rutiner inom myndigheterna. Regeringen konstaterar att myndigheterna i flertalet fall har påbörjat åtgärder i överensstämmelse med RRV:s påpekanden. Regeringen vill stryka under att det ankommer på varje högskola och övriga myndigheter att tillse att upphandling, finansiering och återrapportering sker i enlighet med givna föreskrifter. Det är också viktigt att högskolor och andra myndigheter arbetar fram rutiner i samband med bokslut så att formella krav på årsredovisningen uppfylls, att internrevision genomförs och att efterhandskompletteringar av årsredovisningarna inte behöver förekomma. Resultatredovisningen behöver förbättras. Detsamma gäller för kopplingen mellan verksamhet och ekonomi och för den ekonomiska uppföljningen. Berörda myndigheter skall i särskilda rapporter redovisa sina åtgärder för regeringen. Rapporternas innehåll skall också verifieras av RRV. Regeringen avser att beakta innehållet i rapporterna inför beslut om regleringsbrev 3.4 Utgiftsutvecklingen för de i utgiftsområde 16 ingående verksamhetsområdena UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 ANVISAT 1997 UTGIFTSPROG NOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning 3 990 2 811 4 481 4 606 5 182 6 233 6 237 Universitet och högskolor 27 191 18 660 18 2891 18 432 19 199 19 191 20 381 Högskolemyndigheter 518 338 429 492 391 368 378 Nationella och internationella forsknings- resurser 3 560 2 495 2 307 2 462 2 220 2 281 2 345 Gemensamma ändamål 66 62 57 51 59 60 61 Totalt för utgiftsområde 16 35 325 24 366 25 5631 26 . Därutöver har i tilläggsbudget föreslagits en höjning om UTBILDNINGSVÄSENDE (Uppgifter avseende /96) 4 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning 4.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar anslag till skolmyndigheter, utveckling och forskning inom skolområdet, de statliga skolorna (sameskolorna, specialskolorna och statens skolor för vuxna) samt för utbildning och kompetensutveckling. Bidrag lämnas till särskilda insatser för elever med handikapp i skolan, viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet, driften av fristående skolor (främst kompletterande skolor) samt till svensk undervisning i utlandet. Vidare ingår i området den särskilda vuxenutbildningssatsningen (kun- skapslyftet) och försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning. handläggs frågor om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg inom . Det är kommunerna, och i vissa fall landstingen, som har verksamhetsansvaret för barnomsorg, grundskola, gymnasieskola, vuxenutbildning och svenskundervisning för invandrare. Kommunerna får ett generellt statsbidrag från staten som till en del täcker kostnaderna för verksamheten. Resterande kostnader täcks till övervägande del av kommunalskattemedel. utgjorde kostnaderna för dessa verksamheter av de totala nettokostnaderna i kommunerna, dvs. Skolväsendet och barnomsorgen representerar härmed en betydande del av kommunsektorn både när det gäller budgetbelastning och sysselsättning. Statsbidraget redovisas inom utgiftsområde 25. Allmänna bidrag till kommunerna. 4.2 Utgiftsutvecklingen MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 3 990 2 811 4 606 5 182 6 233 6 237 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiska utfall Andelen barn i åldern inskrivna i någon form av barnomsorg utgjorde totalt av samtliga barn i den åldern. Andelen inskrivna i barnomsorgen i åldern var av alla barn. Av samtliga 6- åringar deltog i förskolan. Övriga 6-åringar var inskrivna i skolan. Barnomsorgen har varit utsatt för stort förändringstryck då resurserna minskat som antalet barn ökat. Av de elever som lämnade gick vidare till studier i gymnasieskolan. har av eleverna i gymnasieskolans nationella program slutfört sin utbildning . Antalet elever i vuxenutbildning (komvux) /96 var ca 210 000. Omräknat till heltidsstuderande innebär det drygt 100 000 elever. De flesta av dem deltar i gymnasial vuxenutbildning. har kommunerna gjort neddragningar i sina verksamhetsområden och därmed även inom skolan. Dessa har främst påverkat kostnaderna för undervisningen. Kostnaderna för undervisning per elev minskade i i fasta priser . Större förändringar Regleringen av barnomsorgen flyttas från socialtjänstlagen (1980:620) till skollagen (1985:1100). förs ansvaret för uppföljning, utvärdering och tillsyn av barnomsorgen över från till . Förskolans roll som det första steget i ett livslångt lärande tydliggörs. startade regeringens vuxenutbildningssatsning, . Redan före omfattar vuxenutbildning, som angivits ovan, drygt 100 000 heltidsstuderande. Satsningen omfattar fullt utbyggd 140 000 årsstudie- platser , vilket motsvarar av arbetskraften. Detta innebär en av de största satsningarna på vuxenutbildning både i och i en internationell jämförelse. är också ett led i en stegvis förnyelse och reformering av vuxenutbildningen. Som ett led i sker en kraftig utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen i syfte att utveckla nya vägar att tillgodose de utbildningsbehov som ett snabbt föränderligt arbetsliv ställer på kvalificerad yrkesutbildad personal. Prioriteringar Regeringen har i skrivelse till Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning -kvalitet och likvärdighet (skr. 1996/97:112) redogjort för sin grundläggande syn på verksamhetsområdet och angivit vilka områden som kommer att prioriteras . Regeringen anger också inriktningen av förändringsarbetet inom området. Regeringen prioriterar arbetet med att stärka utbildningens kvalitet och att säkra likvärdigheten. Ett led i detta arbete är integrationen av förskolans s.k. sexårsverksamhet, skolan och skolbarnsomsorgen. Syftet med integrationen är att skapa en pedagogisk helhet som stärker barns och ungdomars utveckling och lärande från tidig ålder. Ett annat angeläget område är att öka antalet elever inom det tekniska och naturvetenskapliga området. Den mest angelägna satsningen nu är en kvalitetshöjning i , så att alla elever får möjlighet att nå mål. Alla elever måste få sådana kunskaper att de kan hävda sig väl i samhället och skaffa sig ytterligare kunskaper genom utbildning i gymnasieskolan. Gymnasieskolans uppgift är att kvalificera eleverna i tre avseenden - för deltagande i ett demokratiskt samhällsliv, för ett utvecklande arbetsliv och för vidare studier. För att alla elever i gymnasieskolan skall nå målen och vara förberedda för ett livslångt lärande krävs även här, som regeringen redovisat i utvecklingsplanen, insatser för att höja kvaliteten. I utvecklingsplanen redovisas inriktningen på det fortsatta förändringsarbetet avseende gymnasieskolan. Den kraftiga expansionen av vuxenutbildningen som sker till följd av kunskapslyftssatsningen måste också omfatta en successiv förnyelse av vuxenutbildningen såväl organisatoriskt och pedagogiskt som innehållsmässigt. kommer därför verksamheten inom vuxenutbildningsområdet att koncentreras kring att stödja och stimulera detta utvecklingsarbete. 4.3 Resultatbedömning och slutsatser 4.3.1 Inledning Målet för barnomsorgen är att genom pedagogisk gruppverksamhet stimulera barns utveckling och bidra till goda uppväxtvillkor. Barn med behov av särskilt stöd skall ges den omsorg de behöver. Verksamheten skall utformas i samarbete med föräldrarna och underlätta för dem att förena förvärvsarbete och föräldraskap. Målet för skolan är att alla barn och ungdomar oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden skall ha lika tillgång till likvärdig utbildning. Alla barn och unga skall ges förutsättningar att nå målen i skollagen, läroplanerna och kursplanerna. Målet för vuxenutbildningen är, i enlighet med vad som anges i skollag och läroplan, att överbrygga utbildningsklyftorna, medverka till arbetslivets förändring, bidra till full sysselsättning och tillgodose de vuxnas individuella önskemål om vidgade studie- och utbildningsmöjligheter och ge dem tillfälle att komplettera ungdomsutbildningen. Hög kvalitet i förskola, skola och vuxenutbildning är en fråga om likvärdighet och rättvisa och en förutsättning för såväl individens som samhällets utveckling. De yttre betingelserna för skolan har lagts fast. måste fokus riktas mot skolans inre arbete och utbildningens kvalitet. Kraven ökar på att skolan förmår ge sina elever en utbildning som motsvarar de nationella målen. Skolans uppdrag vad gäller arbetet med värdegrundsfrågor, som exempelvis elevinflytandefrågor, måste betonas mera i kvalitetsarbetet än vad som skett. Lärarna är den grupp som har störst betydelse för skolans utveckling. Regeringen har för avsikt att under innevarande budgetår genomföra en särskild satsning på att utveckla och stärka lärarna, bl.a. genom stimulans av regionala pedagogiska utvecklingscentra. Grunden för det livslånga lärandet läggs i förskolan. Genom att integrera förskola, skola och skolbarnsomsorg skapas nya förutsättningar som stärker barnens möjligheter till lärande under deras första viktiga år i förskolan och . Regeringen lämnar i propositionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6) bl.a. förslag om hur bestämmelserna om barnomsorg i socialtjänstlagen (1980:620) kan inarbetas i skollagen (1985:1100). Vidare föreslås att den sexårsverksamhet som bedrivs inom ramen för förskolan skall bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. I propositionen behandlas även frågor om mobbning, avgiftsfri skolmat i samt ändring i timplan. Av de resultat som redovisats i regeringens skrivelse till om utvecklingen i den kommunala sektorn (skr. 1996/97:118) framgår att och gymnasieskolans resultat är i väsentliga avseenden goda och internationellt sett ofta mycket goda. Internationella undersökningar visar bl.a. att förmågan att läsa är mycket god hos eleverna i liksom den skriftliga förmågan. Även kunskapsnivån i engelska är god. Kunskaperna i matematik och naturvetenskap når inte upp till samma nivå som läsförmågan utan behöver bli bättre. Den internationella undersökningen TIMSS (the Mathematics and Science Study) om 13-åriga elevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett 25-tal länder har dock visat att svenska elevers kunskaper i dessa ämnen har förbättrats väsentligt jämfört med tidigare resultat. Av de elever som lämnade har fullständiga slutbetyg, vilket var oförändrat jämfört med året innan. De vanligaste orsakerna till ofullständiga betyg var att eleven har anpassad studiegång, inte följt ämnet på grund av hemspråksundervisning (numera benämnd modersmålsundervisning) och/eller svenska som andraspråk eller har stor frånvaro. Det nya målrelaterade betygssystemet för samt avstämning av elevens kunskaper i årskurs 5 innebär att resultat blir synliga på ett helt annat sätt än tidigare, vilket gör det lättare att vidta åtgärder för att stödja elever med svårigheter. Även utvecklingssamtalen är viktiga i detta sammanhang. En allt större andel av de elever som lämnar går direkt vidare till studier i gymnasieskolan: och . av de elever som påbörjade nationella program fullföljde sin utbildning . Av nedanstående tabell framgår bl.a. att intresset för det naturvetenskapliga programmet ökade - andelen elever ökade med - mellan läsåren 1995/96 och 1996/97. Andelen flickor på naturvetenskapliga programmet har också ökat kraftigt. Det ökade intresset för det naturvetenskapliga programmet står väl i linje med de intentioner att öka intresset för naturvetenskap och teknik som riksdag och regering uttalat. Det är angeläget att öka antalet elever som studerar naturvetenskap och teknik i skolan och går vidare till fortsatta studier i dessa ämnen. Av tabellen framgår ytterligare förändringar mellan åren, andelen elever på specialutformade program ökade medan andelen elever på individuella program minskade. ANTALET OCH ANDELEN ELEVER I ÅRSKURS 1 PÅ GYMNASIESKOLANS PROGRAM LÄSÅREN 1995/96 OCH 1996/97 LÄSÅRET 1995/96 LÄSÅRET 1996/97 PROGRAM ANTAL ELEVER, ÅK 1, 15 OKT % ANTAL ELE- VER, ÅK 1, 15 OKT % Samhällsvetenska p 26 192 21,9 26 419 21, 9 Naturvetenskap 20 231 16,9 22 182 18, 4 Barn- och fritid 7 932 6,6 7 456 6,2 Handels och adm. 6 717 5,6 6 204 5,1 Estetiska 5 407 4,5 5 541 4,6 Hotell och restaurang 4 890 4,1 5 239 4,3 El 4 855 4,1 4 970 4,1 Omvårdnad 4 751 4,0 4 321 3,6 Fordon 4 464 3,7 4 532 3,8 Medie 3 640 3,0 3 705 3,1 Industri 3 414 2,9 3 224 2,7 Bygg 2 927 2,5 2 691 2,2 Naturbruk 2 508 2,1 2 536 2,1 Hantverk 1 433 1,2 1 502 1,2 Energi 935 0,8 916 0,8 Livsmedel 793 0,7 859 0,7 Specialutformade 3 178 2,7 4 396 3,6 Individuella 15 165 12,7 13 781 11, 4 Samtliga program 119 432 100 120 474 10 0 Källa: Den nya gymnasieskolan - Steg för steg (SOU 1997:1) och nr 130, Skolan i siffror 1997:Del 2. I komvux fanns /96 över en miljon kursdeltagare registrerade. Över 800 000 deltog i gymnasial vuxenutbildning och av dem slutförde kursen under läsåret. Av dessa fick betyget Godkänd och fick högre betyg. En utförligare redovisning av hur såväl barnomsorgen som skolan och vuxenutbildningen utvecklats i förhållande till de nationella mål som statsmakterna satt upp för verksamheten lämnades i regeringens skrivelse till om utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 1996/97:118). 4.3.2 Prioritering av kärnverksamheten har ett gott utgångsläge när det gäller grundläggande utbildning. Skolan är dock en verksamhet som har varit föremål för stora besparingar , vilket riskerar att få konsekvenser för skolans möjlighet att ge alla elever en likvärdig utbildning med god kvalitet. Flera rapporter visar att elever med behov av särskilt stöd har fått minskat stöd genom de nedskärningar som gjorts av undervisningen i skolan. Enligt en av genomförd undersökning har andelen elever i som anser att det inte är så lätt att få den hjälp de behöver ökat (1992-1995) från till . har andelen som tycker att de får hjälp minskat från till . Dessutom uppges att allt fler elever kräver särskilda insatser. De tysta eleverna, elever med läs- och skrivsvårigheter, elever med dolda funktionshinder och elever med allmänna skolsvårigheter tillhör den grupp elever som inte får tillräckligt stöd i skolan. Hur skolan förhåller sig till de elever som har svårast att tillägna sig undervisning är ett viktigt mått på skolans kvalitet och likvärdighet. Resurstillskottet till kommunerna bör leda till att elever med behov av särskilt stöd ges förstärkta resurser. Regeringen anser att det är viktigt att dessa elevers behov tillgodoses. Skolan kommer att få ett ökat elevtryck med anledning av att de aktuella åldersgrupperna ökar (diagram 4.1). Gymnasieskolan har främst befunnit sig i ett intensivt förändrings- och utvecklingsskede vilket ställt stora krav på kommuner, lärare och skolledare. I utvecklingsplanen har regeringen redovisat vilka områden som kommer att prioriteras . Det gäller främst att utveckla kvaliteten på de gymnasiala programmen med yrkesförberedande kurser. Ambitionerna för den nya gymnasieskolan skall vara fortsatt höga. Därför kommer målen för programmen och kursplanerna i bl.a. kärnämnena att ses över. Inom har en arbetsgrupp bildats för att fortsätta att bereda den inriktning av gymnasieskolans utveckling som redovisades i utvecklingsplanen. Arbetsgruppen kommer att behandla principiella och övergripande frågor som kan komma att ställa krav på förändringar i nuvarande lagstiftning samt förslag som kräver överläggningar med arbetsmarknadens parter och intresseorganisationer på central nivå. ansvarar för de förändringar i programmål och kursplaner som erfordras med anledning av gymnasieskolans vidareutveckling. För programmen med yrkesämnen bör samråd i detta arbete ske med berörda branscher. Regeringen har i utvecklingsplanen även presenterat bakgrunden och ramarna för en ny och modern lärlingsutbildning inom gymnasieskolans nationella program med yrkesämnen. Arbetsgruppen inom bereder förutsättningarna för en lärlingsutbildning enligt dessa ramar, en beredningsprocess som även inkluderar överläggningar med arbetsmarknadens parter och intresseorganisationer. Som ett led i utvecklingsarbetet med en ny modern lärlingsutbildning har samtliga kommuner och landsting inbjudits att medverka i pilotprojekt för att utveckla erfarenheter som skall ligga till grund för den slutliga utformningen av lärlingsutbildningen. Ett 80-tal kommuner har besvarat inbjudan. Utformningen av pilotprojekten sker i dialog med berörda kommuner. Regeringen kommer att fatta beslut om start av pilotprojekt. Regeringen avser att stimulera starten av pilotprojekt genom att ge ett startbidrag till de deltagande kommunerna. Medel härför beräknas under ramanslaget A 4. Genomförande av skolreformer. För vuxenutbildningen är målet att ge alla vuxna möjlighet att få ny kunskap och komplettera brister i tidigare utbildning. Vuxenutbildningen behöver förnyas för att kunna tillgodose såväl individens som arbetslivets och samhällets krav på ett livslångt lärande. Ett utvecklingsarbete har inletts i kommunerna inom och genom försöksverksamheterna med kvalificerad yrkesutbildning och med distansutbildning, som sammantaget kommer att innebära en successiv reformering av vuxenutbildningen . 4.3.3 Staten tillskjuter mer resurser Det statsfinansiella läget och de ökade problemen i den kommunala ekonomin har lett till att kommuner tvingas till besparingar. Detta har också påverkat kostnaderna för kärnverksamheter som skola, vård och omsorg. Mot bakgrund av detta föreslog regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) en betydande ökning av statsbidragen för kommuner och landsting. Bidragen ökar med för och . Regeringens uttryckliga önskemål är att satsningen skall komma skola, vård och omsorg till del. För skolans del bör elever med behov av särskilt stöd prioriteras vid kommunernas fördelning av de extra resurserna, liksom en särskild satsning på lärares kompetensutveckling i miljö, naturvetenskap och teknik. Resurstillskottet ger kommunerna ökade förutsättningar att ge alla elever en god utbildning. De ökade bidragen kan också bidra till att ge positiva sysselsättningseffekter. Regeringen har begärt en redovisning av varje kommun och landsting om vilka åtgärder som planeras med hjälp av det extra bidraget. Kommunerna har redovisat hur stor andel av bidraget som avses tillföras grundskola, gymnasieskola, äldreomsorg samt övriga verksamheter. Uppgifterna har lämnats . Kommunerna har enligt redovisningen för avsikt att tilldela de prioriterade områdena drygt hälften av det generella bidraget. En stor del av medlen planeras komma skolan till del och då framför allt . En sammanfattning av resultaten finns under utgiftsområde 25. Allmänna bidrag till kommuner. 4.3.4 Pågående utredningsarbete inom barnomsorg och skola Det inre arbetet i skolan står i fokus. Ett antal utredningar har i uppdrag att följa utvecklingen i skolan och lämna förslag till hur det inre arbetet kan stimuleras och utvecklas. Arbetet med att säkra och utveckla kvaliteten i undervisningen är ett led i denna utveckling. Den av regeringen tillsatta kommittén, (dir. 1995:19 och 1997:2), som har i uppdrag att belysa det inre arbetet i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom och föreslå åtgärder för att stimulera den pedagogiska utvecklingen, skall lämna sina förslag . Regeringen anser att all pedagogisk verksamhet som syftar till att stödja barn och ungdomar i deras utveckling bör ses som en helhet. Kvalitet och likvärdighet i verksamheten skall främjas genom ett gemensamt måldokument för barn och ungdom i åldrarna . Barnomsorg och skolakommittén (dir. 1996:61), som haft i uppdrag att utarbeta ett sådant dokument, har lämnat sitt betänkande. Kommittén har i tilläggsdirektiv (dir. 1997:30) också fått i uppdrag att utarbeta förslag till måldokument för förskolan samt göra en översyn av skollagen utifrån de krav integrationen av förskola, skola och skolbarnsomsorg ställer. Uppdraget skall vara slutfört .