prop · GL031D16 · 1998-01-01 00:00:00 — De utgifter som belastar anslaget är kostnader enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet, för ett elevbaserat tilläggsbidrag till , , och kommuner för speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever () från hela landet, till kommun enligt avtal mellan staten och kommunen om viss statlig ersättning avseende gymnasial utbildning i för döva och hörselskadade elever, för särskilda statsbidrag enligt avtal mellan staten och respektive samt kommun om bidrag till kostnader för viss riksrekryterande utbildning för elever med utvecklingsstörning. Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är antalet elever. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar ett överskott om till följd av att en utbetalning belastat fel budgetår. Anslagsprognosen för innevarande budgetår däremot pekar på att utgiften stämmer överens med anvisat anslag. Regeringens överväganden Den av regeringen tillsatta utredningen om funktionshindrade elever i skolan (dir. 1995:134) skall även utreda hur ansvaret för utbildning och omvårdnad i anslutning till utbildning av funktionshindrade elever skall fördelas mellan stat, kommun och landsting samt vem som skall finansiera verksamheten. De ändamål för vilka stöd ges ur detta anslag kan därvid komma att påverkas. Elevantalet vid riksgymnasierna för döva och hörselskadade i har /97 varit något högre än och beräknas omfatta ca 400 /98. Elevantalet i Rh-anpassad utbildning har ökat till 165 elever (+9) /98 och beräknas ligga på denna nivå även läsåren 1998/99 och 1999/2000. Regeringen räknar med ett utökat behov av elevplatserna för Rh-anpassad gymnasieutbildning. Detta har beaktats vid medelsberäkningen. I avvaktan på förslag från nämnda utredning beräknar regeringen ingen förändring av övriga medel under anslaget. Med hänsyn till det ovan anförda beräknas medelsbehovet under anslaget för till , för till och för till . Anslags - sparand e 3 779 Därav 1996 Utgift 35 582 35 533 1998 Förslag 33 714 1999 Beräkna t 34 646 2000 Beräkna t 35 564 Beloppen anges i tusental kronor 1. ramanslaget A 9. Sameskolstyrelsen är en styrelse för sameskolorna, integrerad samisk undervisning och samisk förskole- och fritidsverksamhet. Utbildningen vid sameskolorna och den integrerade samiska undervisningen har som effektmål att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen genom att ge samers barn en utbildning med samisk inriktning. Utbildningen skall i övrigt för sameskolan motsvara utbildningen t.o.m. årskurs 6 i och för den integrerade samiska undervisningen t.o.m. årskurs 9 i . Sameskolstyrelsen skall som särskild uppgift utveckla, framställa och distribuera läromedel för samisk undervisning. Sameskolstyrelsen får även efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter inom förskole- och fritidshemsverksamheten för samiska barn. Från detta anslag utbetalas även bidrag till . En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar ett anslagssparande om . Av årsredovisningen framgår att ersättningen till staten från hemkommunen för elevs undervisning i sameskolan har uppgått till . Prognosen för innevarande budgetår visar på ett anslagssparande om ca . Regeringens överväganden Resultatinformation Sameskolstyrelsens resultatredovisning innehåller en god kvantitativ redovisning av kostnader, intäkter etc. Verksamhetsmål och prestationer har delvis presenterats. En kvalitativ analys där målsättningar sätts i relation till prestationer och resultat saknas dock. Regeringen har därför i regleringsbrevet fokuserat verksamhetsmålen på kvalitet och likvärdighet och bl.a. gett Sameskolstyrelsen i uppdrag att i samarbete med utarbeta förslag på kvalitetsmått. Det finns sex sameskolor. Integrerad samisk undervisning bedrivs inom grundskola i nio kommuner. I sameskolan gick under /97 143 elever, jämfört med 133 elever 1995/96. Den integrerade verksamheten omfattade 141 elever. leds varje sameskola av en rektor. Vidare har produktionen av samiska läromedel överlåtits på ett förlag. Sameskolstyrelsen ansvarar dock för den långsiktiga planeringen och för de pedagogiska delarna av verksamheten. Under budgetåret har ett nordiskt samarbete om samiska läromedel och ett projekt inom ramen för för användning av multimedia i språkundervisningen bedrivits. Samernas folkhögskola har i sin årsredovisning redovisat ett överskott /96. Slutsatser Sameskolstyrelsen bör i sina resultatredovisningar till regeringen mer inrikta sig på kvalitativ analys. Regeringen anser att en av de viktigaste uppgifterna för styrelsen under bör vara att fullfölja det kvalitetssäkringsarbete som påbörjats under innevarande budgetår. Det behov av kompetensutveckling för förskollärare och lärare som föreligger enligt Sameskolstyrelsen förutsätts kunna finansieras inom ramen för tilldelade medel. Regeringen föreslår i propositionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6) att Sameskolstyrelsen skall få rätt att anordna förskoleklasser och aviserar i samma proposition att förändringar kommer att genomföras i same- skolförordningen (1995:205) som en följd därav. Sameskolstyrelsen och kommunen bör även i fortsättningen i avtal avgöra den kommunala ersättningens storlek per barn i samisk förskoleklass. För att underlätta integrationen mellan samiska förskoleklasser och sameskolan bör resurserna kunna användas mer flexibelt. Regeringen föreslår därför att Sameskolstyrelsen tillåts utnyttja ramanslaget tillsammans med den kommunala ersättningen för den integrerade verksamheten. Enligt 8 kap. 7 § skollagen skall hemkommunen betala ersättning till staten för den som är elev i sameskolan. Ersättningen skall tillföras inkomsttiteln 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet. För beräknas dessa inkomster till . Regeringen beräknar anslaget för till och för till . Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola Därav 1996 Utgift 37 115 113 812 1998 Förslag 118 091 1999 Beräkna t 121 633 2000 Beräkna t 125 282 Beloppen anges i tusental kronor 1. Anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m, anslagsposterna 1-3 2. Under detta anslag beräknar regeringen medel för särskilt verksamhetsstöd till bl.a. vissa riksrekryterande gymnasiala utbildningar, bidrag till kostnader för anslutning till examensorganisationen () i , särskilt statsbidrag till och kommuner för IB- utbildning samt för IB-utbildning vid Humanistiska , - ersättning till kommun och landsting för merkostnader för nordiska elever på gymnasial nivå, ersättning för personskada till elev i viss gymnasieutbildning, statsbidrag till riksinternatskolor samt till internationella grund- och gymnasieskolor (1995/96: anslaget A 15), bidrag enligt förordningen (1996:565) om statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers skolgång i . Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är antalet elever. Regeringens överväganden Medelsberäkningen för riksinternatskolor, internationella grund- och gymnasieskolor och internationell utbildning på gymnasienivå (IB-utbildning) utgår från en ram av årselevplatser som fastställt. Under innevarande budgetår lämnas statsbidrag till de tre riksinsternatskolorna, sex internationella grundskolor och två internationella gymnasieskolor samt till IB-utbildning i , respektive . Regeringen beräknar i huvudsak oförändrad omfattning för budgetåren 1998- 2000. Från detta anslag utbetalas också bidrag till en kommun för elever från annat nordiskt land enligt överenskommelsen om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasial nivå. Ett visst ökat intresse har kunnat noteras . Vid medelsberäkningen har en uppskattning gjorts av medelsbehovet utifrån tidigare års belastning. Mot bakgrund av vad som anförts beräknar regeringen medelsbehovet för till oförändrad nivå i förhållande . Bidrag till svensk undervisning i utlandet Därav 1996 Utgift 72 576 Utgifts - progno s 75 000 1998 Förslag 67 108 1999 Beräkna t 71 156 2000 Beräkna t 72 619 Beloppen anges i tusental kronor Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Bestämmelserna innebär i korthet att statsbidrag lämnas till huvudmannen för en svensk utlandsskola, distansundervisning, kompletterande svensk undervisning och undervisning vid utländsk skola (internationell skola). Från anslaget bekostas även löneförmåner m.m. som tillkommer nationellt anställda lärare m.fl. vid Europaskolorna. Bidrag lämnas även till . En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar ett överskott på . Dessutom visar prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår ett överskott på . Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget är beroende av elevutvecklingen. Antalet elever i reguljär utbildning uppgick /97 till 1 150. Antalet elever som deltog i distansundervisning med handledning var 89 och i kompletterande svensk undervisning 2 994. Antalet elever i svenska sektioner vid internationella skolor utgjorde 179. Inom Europaskolorna finns svenska sektioner i och med nationellt anställda lärare. Svenska elever finns även i övriga Europaskolor, men ingår då i någon annan språksektion. Det totala antalet svenska elever vid Europaskolorna var 179 /97, varav vid den svenska sektionen i 65 och i 46. Antalet nationellt anställda lärare utgjorde 10. Slutsatser ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) föreslog regeringen att en besparing skulle göras på svensk undervisning i utlandet med . hade inga invändningar mot förslaget (bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Förslaget var föranlett av det statsfinansiella läget. Även om de svenska utlandsskolorna och den kompletterande svenskundervisningen är viktiga för de svenskar som vistas utomlands, anser regeringen, att med hänsyn de kraftiga besparingar som skett inom många områden i - inte minst inom skolan - för att sanera landets ekonomi, kan inte heller detta område undantas från besparingar. Svenska utlandsskolors förening (SUF) har dock påtalat svårigheterna för skolorna att göra hela besparingen på en gång och dessutom under löpande läsår. Skolorna fastställer såväl budget som elevavgifter läsårsvis. Regeringen har förståelse för de problem skolorna ställs inför och föreslår därför att ändringar i statsbidragssystemet genomförs först från för att skolorna skall få att anpassa verksamheten till ett lägre statligt bidrag. För att uppnå besparingen avser regeringen att genomföra följande ändringar när det gäller bidragen. Elevbidraget till grundskolorna sänks per elev fr.o.m. i förhållande till bidraget . Bidraget för skolor med högst tio elever beräknas till per elev och bidraget för skolor med över 55 elever till per elev. En successiv avtrappning däremellan sker av bidraget med per elev. Lokalkostnadsbidraget sänks från till av årskostnaderna för de lokaler som behövs för utbildningen från samt till från . Handledararvodet vid distansutbildning halveras från . Arvodet varierar mellan - per elev beroende på elevantal. Utöver handledararvodet betalar staten materialet vid distansutbildning för de elever som uppfyller kraven för behörighet enligt 3 § förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Den kompletterande svenskundervisningen har ökat . Kostnaden härför beräknas till ca . Regeringen är medveten om att den kompletterande svenskundervisningen utgör ett viktigt komplement för att många svenska elever i internationella eller nationella skolor skall kunna upprätthålla sina kunskaper i det svenska språket och kulturen. Ett stort ansvar för detta åvilar dock föräldrarna. Regeringen föreslår att bidraget för kompletterande svensk undervisning sänks från nuvarande per elev till per elev från . Vidare föreslås att bidraget till sänks med och med ytterligare . Besparingarna beräknas till för , ytterligare för och ytterligare för . Neddragningen görs med under detta anslag . För att finansiera det treåriga utlägget föreslås att en ej utnyttjad reservation under det för /96 uppförda anslaget Fortbildning m.m. får disponeras för att täcka de kostnader som inte ryms inom detta anslag. I samband med medlemsskap i EU anslöt sig också till konventionen med stadga för Europaskolorna. Utifrån antalet sektioner, klasser och elever bestämmer styrelsen för Europaskolorna hur många lärare som skall anställas. Medlemslandet anställer de nationella lärarna och betalar lön till dem. Regeringen bedömer att antalet elever vid Europaskolorna kommer att öka och beräknar därför en ökning av medlen för dessa såväl för som för . beräknas anslaget uppgå till och för till . Statens skolor för vuxna 60 558 Anslags- sparande 9 443 Därav 1996 Utgift 44 282 38 411 Utgifts- prognos 47 854 1998 Förslag 38 155 1999 Beräkna t 39 244 2000 Beräkna t 40 366 Beloppen anges i tusental kronor Effektmålet för Statens skolor för vuxna (SSV) i och är att öka tillgängligheten av vuxenutbildning genom att erbjuda och utveckla motsvarande vuxenutbildning i form av distansutbildning. Under /96 innehållande 18 månader redovisade SSV i en omsättning på och 10 605 kursdeltagare och SSV i redovisade en omsättning på och 8 715 kursdeltagare. Anslaget tillförs inkomster för uppdragsutbildning, avgifter för studiematerial och andra hjälpmedel samt ansökningsavgifter och prövningsavgifter. En jämförelse mellan anslag och utfall /96 visar att verksamheten vid skolorna totalt sett genererat ett underskott, bl.a. till följd av intäktsbortfall i verksamheten med uppdragsutbildning i . BUDGET FÖR UPPDRAGSVERKSAMHET I (TKR) UPPDRAGSVERK -SAMHET INTÄKTER KOSTNADER RESULTAT INTÄKT-KOSTNAD KOSTNADS- TÄCKNING UPPDRAGSGIVAR E STATEN % UPPDRAGSGIVAR E ÖVRIGA % Utfall 1995/96 9 641 14 917 -5 276 25 75 Varav 1996 Prognos 1997 5 900 6 400 500 30 70 Budget 1998 8 000 7 500 500 25 75 Beräknat 1999 10 000 Beräknat 2000 10 000 BUDGET FÖR UPPDRAGSVERKSAMHET I (TKR) UPPDRAGSVERK- SAMHET INTÄKTER KOSTNADER RESULTAT INTÄKT- KOSTNAD KOSTNADS- TÄCKNING UPPDRAGSGIVAR E STATEN % UPPDRAGSGIVAR E ÖVRIGA % Utfall 1995/96 11 171 12 752 -1 581 50 50 Varav 1996 6 532 7 396 -864 50 50 Prognos 1997 13 000 12 500 500 60 40 Budget 1998 16 000 15 500 500 65 35 Beräknat1999 17 000 Beräknat 2000 18 000 Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget redovisas oförändrat med indexerad uppräkning och regeringen gör bedömningen att medlen kommer att förbrukas. Skolorna har också tillförts medel som en del i regeringens satsning på ett nationellt kunskapslyft genom regeringsbeslut. De medel som kommer skolorna till del inom ramen för avser utbildning av egna elever men även utvecklingsarbete vid skolorna som kommer att ske i samverkan med Kunskapslyftsdelegationen. Regeringen gör bedömningen att skolornas utvecklingsarbete avseende läromedel och pedagogik bör samordnas i syfte att uppnå största möjliga effekt av verksamheten. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att () har haft invändningar på det uppkomna underskottet under /96 i uppdragsutbildning vid skolan i . RRV har därvidlag i sin revisionsrapport uppmärksammat styrelsen på vikten av att prioritera budgetarbetet och uppföljningen. Regeringens bedömning är att det uppkomna underskottet i uppdragsverksamheten måste avhjälpas så att fullständig kostnadstäckning erhålls. Regeringen kommer att ge SSVN i uppdrag att inkomma med en redovisning av vilka åtgärder skolan kommer att vidta för att komma till rätta med det uppkomna underskottet. Regeringen konstaterar att vid sin tillsyn uppmärksammat brister i förhållande till gällande förordning för verksamheten i de båda skolorna. Slutsatser Regeringen har med anledning av genomförd revision och tillsyn påbörjat ett översynsarbete för att klargöra skolornas framtida utveckling och roll i utbildningssystemet. Inom ramen för detta översynsarbete kommer gällande föreskrifter avseende bl.a. uppdragsutbildning samt verksamhet i utlandet att ses över. SSV har en strategisk roll för att utveckla distansundervisningen. Verksamheten måste utvecklas ytterligare så att SSV kan bli moderna distansutvecklingscentra med väl fungerande interaktivitet. De extra resurser som kommer SSV till del genom bör i ett första steg ge utrymme för metod- och materialutveckling i syfte att sprida distansutbildningsidéerna till kommunerna, folkbildningen och andra utbildningsanordnare samt för att skräddarsy utbildning i enlighet med kraven hos olika aktörer. beräknas utgifterna uppgå till och för till . Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning Därav 1996 Utgift 164 649 130 336 Utgifts- prognos 130 336 1998 Förslag 134 236 1999 Beräkna t 136 920 2000 Beräkna t 139 659 Beloppen anges i tusental kronor 1. Anslaget A 15. Bidrag till driften av fristående skolor 2. Från anslaget bekostas statsbidrag till kompletterande skolor enligt förordningen (1996:1206) om fristående skolor, Tekniska skola enligt förordningen (SKOLFS 1991:52) om statsbidrag för riksrekryterande teknisk vuxenutbildning vid Tekniska skola, Nordiska scenografiskolan i , Svenska hemslöjdsföreningarnas riksomfattande kursverksamhet anordnad länsvis i samverkan med de regionala hemslöjdsföreningarna, försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom vuxenutbildningsområdet enligt särskilda regeringsbeslut. Regeringens överväganden Enligt 4 kap. förordningen (1996:1206) om fristående skolor kan fristående skolor vars utbildningar anses särskilt värdefulla från nationell synpunkt (kompletterande skolor) ställas under statlig tillsyn och i vissa fall tilldelas statsbidrag. Under lämnas bidrag till 36 kompletterande skolor. I budgetpropositionen för anmälde regeringen att det fanns ett behov av att se över vilka kompletterande skolor som skall få del av offentligt stöd. Regeringen tillkallade därför en särskild utredare (1997:04) med uppdrag att se över det statliga stödet till kompletterande skolor (dir. 1997:42). Uppdraget skall vara slutfört . Regeringen föreslår i avvaktan på resultatet av översynen av stödet till de kompletterande skolorna att ramen för för stöd till dessa skolor hålls oförändrad. Regeringen anser att verksamheten vid Tekniska skola även fortsättningsvis skall fungera som riksrekryterande och beräknar oförändrad medelstilldelning för verksamheten. Under anslaget har även medel beräknats för i samt Svenska hemslöjdsföreningarnas riksomfattande kursverksamhet. Regeringen beräknar för särskilda medel liksom för innevarande budgetår, för försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom vuxenutbildningsområdet. Resurserna skall främst användas för att påskynda den pedagogiska utvecklingen som sker inom ramen för den femåriga kunskapslyftssatsningen. Vidare föreslås att förs över från detta anslag till ramanslaget A 15. för utbildning och kompetensutveckling. beräknas utgifterna uppgå till och för till . Särskilda utbildningsinsatser för vuxna Därav 1996 Utgift 1 264 205 2 751 798 Utgifts- prognos 2 751 798 1998 Förslag 3 474 333 1999 Beräkna t 4 504 413 2000 Beräkna t 4 474 563 Beloppen anges i tusental kronor 1. Anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. anslagsposten 4 och anslaget A 18. Försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning 2. Från anslaget bekostas statsbidrag enligt förordningen (1996:1502) om statligt stöd till särskilda satsningar på utbildning av vuxna. Under anslaget beräknas också bidrag till försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning enligt förordningen (1996:372) om en försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkesutbildning. Målet för den särskilda vuxenutbildningssatsningen är att, genom utökad gymnasial vuxenutbildning som anordnas utöver sådan utbildning som anordnas med kommunala medel, åstadkomma ett kraftigt kunskapslyft för i första hand arbetslösa vuxna, som saknar treårig gymnasiekompetens (prop. 1995/96:222). Detta görs i syfte att öka sysselsättning och tillväxt. Satsningen skall bidra till att utveckla nya former för att möta vuxnas utbildningsbehov och därmed vara ett aktivt bidrag i reformeringen av vuxenutbildningen så att den anpassas till de krav som individen, arbetslivet och samhället ställer. I regeringens skrivelse till Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet (skr. 1996/97:112) beskriver regeringen sin syn på utvecklingen av vuxenutbildningen. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att tilldelade medel under anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m., anslagsposten 4. Bidrag för särskilda utbildningsinsatser i gymnasieskolan och komvux m.m. (2 ) inte till fullo har utnyttjats. Det beror på att den verksamhet som bedrevs av kommunerna inte nådde upp till beräknade volymer. Inte heller ramanslaget A 18. Försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning () utnyttjades till fullo under /96. Regeringens överväganden Resultatinformation Särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa Den särskilda vuxenutbildningssatsningen inleddes vilket har inneburit att har varit en övergångstermin. Syftet var att kurser som startade skulle kunna fullföljas som vissa nya kurser skulle kunna påbörjas. anvisades därför under detta anslag bidrag för särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa inom kom- vux och i studieförbund. Till komvux fördelades totalt 59 500 heltidsplatser till en beräknad kostnad av högst . har redovisat resultatet i en rapport. Av rapporten framgår att 56 500 heltidsplatser har anordnats till en kostnad av , vilket innebär att av anslaget utnyttjats. Till studieförbunden anvisades för studieverksamhet för arbetslösa. har redovisat resultatet som visar att studieförbunden kunnat upprätthålla en verksamhetsvolym motsvarande . Den femåriga satsningen på vuxenutbildning som benämns inleddes och ersatte de särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa som bedrivits i komvux t.o.m. . har mötts av stort intresse och engagemang från kommunerna. Samtliga 288 kommuner har ansökt om medel för vuxenutbildningssatsningen. Kommunernas ansökningar visade ett betydligt större behov av utbildningsplatser än de planerade. beslutade efter förslag ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) om ytterligare medel på tilläggsbudget för motsvarande 10 000 utbildningsplatser. Regeringen har också beräknat utgifter för ytterligare 10 000 utbildningsplatser , 1999 och 2000. Regeringen beslutade om fördelning till kommunerna av det statliga stödet till vuxenutbildningssatsningen. Som grund för fördelningen till kommunerna har andelen arbetslösa, utbildningsnivån samt den planerade verksamheten i kommunerna legat. Den verksamhet som planeras i landets kommuner och utgörs till av orienteringskurser, kurser i yrkesämnen och kurser i allmänna ämnen. Av de tillkommande platserna skall till ett begränsat antal kommuner även bidrag kunna ges till vuxenutbildning på grundskolenivå, för att säkerställa att kommer särskilt utsatta grupper till del. Regeringen fastställde belopp per årsstudieplats samt turordning mellan kommuner för fördelning av statligt stöd till grundläggande vuxenutbildning inom ramen för . (dir. 1996:71) skall följa utformningen av den särskilda vuxenutbildningssatsningen och har också ansvar för att fristående nationella utvärderingar genomförs samt ett samordningsansvar för utvärderingen av . Regeringen har uppdragit åt att svara för nationella utvärderingar av vuxenutbildningssatsningen och medel har avsatts för detta. skall göra en årlig avrapportering till regeringen för att möjliggöra en successiv reformering av vuxenutbildningen. Regeringen har även uppdragit åt att i samråd med , och ansvara för uppföljning och insamling av data från kommunerna om . Denna rapport skall ske halvårsvis respektive . skall och samordna sina respektive rapporteringar till regeringen. Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning Medel anvisas till försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning fr.o.m. . Försöksverksamheten leds av yrkesutbildning.