prop · GL037 · 1998-01-01 00:00:00 — Denna paragraf tillämpas också när målet eller ärendet handläggs i högre 7 kap. 4 § Har förälder som enligt 2 § skall betala underhållsbidrag haft barnet hos sig under en sam- manhängande tid av minst fem hela dygn, får föräldern vid full- görande av sin bidragsskyldighet tillgodoräkna sig ett avdrag för varje helt dygn av barnets vistelse med 1/40 av det underhållsbidrag som räknat för kalendermånad gäller för vistelsen. Sådant avdrag får dock inte göras på underhållsbidrag som belöper än från utgången av den kalendermånad då vistelsen upphörde. Det sam- manlagda avdragsbelopp som tillgodoräknas föräldern skall, om det slutar på örestal, avrundas till närmast lägre krontal. Föreligger särskilda skäl kan rätten förordna om andra villkor för avdragsrätten än som anges i första stycket. Mot parts bestri- dande får sådant förordnande dock inte meddelas för tiden innan talan har väckts. Rätt till avdrag föreligger ej i fall då underhållsbidraget har fastställts med beaktande av att den bidragsskyldiga föräldern i väsentlig mån fullgör sin under- hållsskyldighet genom att ha barnet hos sig Har en förälder som enligt 2 § skall betala underhållsbidrag haft barnet hos sig under en sam- manhängande tid av minst fem hela dygn eller under en kalen- dermånad haft barnet hos sig i minst sex hela dygn, får föräldern vid fullgörande av sin bidrags- skyldighet tillgodoräkna sig ett avdrag för varje helt dygn av barnets vistelse med 1/40 av det underhållsbidrag som räknat för kalendermånad gäller för vistelsen. Något sådant avdrag får dock inte göras på underhållsbidrag som belöper än från utgången av den kalendermånad då vistelsen upphörde. Det sam- manlagda avdragsbelopp som tillgodoräknas föräldern skall, om det slutar på örestal, avrundas till närmast lägre krontal. Om det finns särskilda skäl kan rätten förordna om andra villkor för avdragsrätten än som anges i första stycket. Mot en parts bestridande får ett sådant förordnande dock inte meddelas för tiden innan talan har väckts. Den bidragsskyldiga föräldern har inte rätt till avdrag när underhållsbidraget har fastställts med beaktande av att han eller hon i väsentlig mån fullgör sin underhållsskyldighet genom att ha barnet hos sig. 12 § Talan om underhåll till barn upptas av rätten i den ort där svaranden har sitt hemvist. Sådan fråga kan väckas även i samband med mål om fastställande av faderskapet till barn, äktenskapsmål eller mål om vårdnaden om barn. Finns ej behörig domstol enligt första stycket, upptas målet av . Talan om underhåll till barn tas upp av rätten i den ort där svaranden har sitt hemvist. En sådan fråga kan väckas även i samband med mål om faststäl- lande av faderskapet till barn, äktenskapsmål, mål om vårdna- den om barn eller mål om barns boende. Finns det inte någon behörig domstol enligt första stycket, tas målet upp av tings- rätt. 20 kap. 1 § I mål om faderskap, vårdnad, umgänge och underhåll tillämpas 14 kap. 17 och 18 §§ äkten- skapsbalken. I mål om faderskap, vårdnad, boende, umgänge och underhåll tillämpas 14 kap. 17 och 18 §§ . Vid handläggning som sker enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden består tingsrätten av en lagfaren domare. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet, får tingsrätten dock bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. 21 kap. Om verkställighet av domar eller beslut om vårdnad eller umgänge m.m. Verkställighet av domar eller beslut Om verkställighet av domar, beslut eller avtal om vårdnad, boende eller umgänge m.m. Verkställighet av domar, beslut eller avtal Verkställighet av vad allmän domstol har bestämt i dom eller beslut om vårdnad, umgänge eller överlämnande av barn söks hos länsrätten. Har domen eller beslutet inte vunnit laga kraft och är det inte särskilt medgivet att verkställighet ändå får ske, får länsrätten inte vidta åtgärder enligt 2 4 §§. Vid verkställighet skall barnets bästa komma i främsta rummet. Verkställighet av vad allmän domstol har bestämt i dom eller beslut om vårdnad, boende, um- gänge eller överlämnande av barn söks hos länsrätten. Har domen eller beslutet inte vunnit laga kraft och är det inte särskilt medgivet att verkställighet ändå får ske, får länsrätten inte vidta åtgärder enligt 2 4 §§. Verkställighet av avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket och 15 a § andra stycket söks hos länsrätten. Vad som i detta kapitel föreskrivs om verkställig- het av dom eller beslut som vunnit laga kraft gäller även ett sådant avtal. 3 § Förordnar länsrätten om verkställighet, får den förelägga vite eller besluta att barnet skall hämtas genom polismyndighetens försorg. Hämtning får dock beslutas endast i de fall och under de förutsättningar som anges i andra och tredje styckena. Är det fråga om dom eller beslut om vårdnad eller över- lämnande av barn, får länsrätten besluta om hämtning av barnet, om verkställighet annars inte kan ske eller om hämtning är nödvändig för att undvika att barnet lider allvarlig skada. Är det fråga om dom eller be- slut om umgänge mellan barnet och en förälder som inte är vårdnadshavare, får länsrätten besluta om hämtning av barnet, om verkställighet annars inte kan ske och barnet har ett särskilt starkt behov av umgänge med föräldern. Är det fråga om en dom eller ett beslut om vårdnad, boende eller överlämnande av barn, får länsrätten besluta om hämtning av barnet, om verkställighet an- nars inte kan ske eller om hämt- ning är nödvändig för att undvika att barnet lider allvarlig skada. Är det fråga om en dom eller ett beslut om umgänge mellan barnet och en förälder som barnet inte bor tillsammans med, får länsrätten besluta om hämtning av barnet, om verkställighet annars inte kan ske och barnet har ett särskilt starkt behov av um- gänge med föräldern. Frågor om utdömande av förelagt vite prövas av länsrätten på ansökan av den part som har begärt verkställigheten. 6 § Länsrätten kan vägra verkstäl- lighet, om det är uppenbart att förhållandena har ändrats sedan den allmänna domstolens dom eller beslut meddelades och det av hänsyn till barnets bästa är påkallat att frågan om vårdnad eller umgänge prövas på nytt. Sådan fråga tas upp av allmän domstol på ansökan av den som har varit part i målet hos läns- rätten eller på ansökan av socialnämnden. Länsrätten får även i annat fall vägra verkställighet, om det finns risk som inte är ringa för att barnets kroppsliga eller själsliga hälsa skadas. Länsrätten kan vägra verkstäl- lighet, om det är uppenbart att förhållandena har ändrats sedan den allmänna domstolens dom eller beslut meddelades eller socialnämnden godkände för- äldrarnas avtal, och det av hän- syn till barnets bästa är påkallat att frågan om vårdnad, boende eller umgänge prövas på nytt. En sådan fråga tas upp av allmän domstol på ansökan av den som har varit part i målet hos läns- rätten eller på ansökan av soci- alnämnden. Länsrätten får även i andra fall vägra verkställighet, om det finns en risk som inte är ringa för att barnets kroppsliga eller själsliga hälsa skadas. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 14 kap. 5 och 7 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 kap. 5 § I mål om äktenskapsskillnad får domstolen pröva frågor om underhållsbidrag, vårdnad om och umgänge med barn, rätt att bo kvar i makarnas gemensam- ma bostad till dess att bodelning sker och förbud att besöka varandra. Yrkanden i sådana frågor framställs i den ansökan genom vilken talan om äkten- skapsskillnad väcks. Har sådan talan redan väckts, får yrkandena framställas muntligen inför domstolen eller skriftligen utan särskild stämning. I mål om äktenskapsskillnad får domstolen pröva frågor om underhållsbidrag, vårdnad om barn, barns boende, umgänge med barn, rätt att bo kvar i makarnas gemensamma bostad till dess att bodelning sker och förbud att besöka varandra. Yrkanden i sådana frågor fram- ställs i den ansökan genom vilken talan om äktenskapsskill- nad väcks. Har sådan talan redan väckts, får yrkandena framställas muntligen inför domstolen eller skriftligen utan särskild stämning. I målet får även prövas frågan om förordnande av bodelningsförrättare. 7 § I mål om äktenskapsskillnad får domstolen, för tiden till dess att frågan har avgjorts genom dom som har vunnit laga kraft, på yrkande av någon av makarna 1. bestämma vem av makarna som skall ha rätt att bo kvar i makarnas gemensamma bostad, dock längst för tiden till dess att bodelning har skett, 2. förordna om skyldighet för den ena maken att utge bidrag till den andra makens underhåll. I sådant mål får domstolen också, för tiden till dess att skillnadsfrågan har avgjorts genom dom som har vunnit laga kraft, på yrkande av någon av makarna förbjuda makarna att besöka varandra. Ett beslut enligt första stycket får verkställas på samma sätt som en dom som har vunnit laga kraft. Ett beslut enligt andra stycket gäller på samma sätt som en dom som har vunnit laga kraft. Beslut enligt första eller andra stycket får dock när som helst ändras av domstolen. Överträder någon ett förbud enligt andra stycket, tillämpas 24 § lagen (1988:688) om besöksförbud. I mål om äktenskapsskillnad får domstolen dessutom, med tillämpning av bestämmelserna i , förordna om vad som skall gälla i fråga om vårdnad, umgänge och bidrag till barns underhåll för tiden till dess att sådan fråga har avgjorts genom dom som har vunnit laga kraft. I mål om äktenskapsskillnad får domstolen dessutom, med tillämpning av bestämmelserna i , förordna om vad som skall gälla i fråga om vårdnad, boende, umgänge och bidrag till barns underhåll för tiden till dess att en sådan fråga har avgjorts genom en dom som har vunnit laga kraft eller föräldrarna har träffat ett avtal om frågan och, i de fall det krävs för att avtalet skall gälla, avtalet har godkänts av social- nämnden. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap Härigenom förskrivs att 2 a § lagen (1950:382) om svenskt medbor- garskap skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 a § Har barn ej förvärvat svenskt medborgarskap enligt 1 eller 2 § men är barnets fader sedan tiden för barnets födelse svensk med- borgare och har han genom slut- ligt avgörande av svensk domstol fått vårdnaden om barnet ensam eller gemensamt med barnets moder eller fått vårdnaden gemensamt med barnets moder genom registrering hos skatte- myndighet, förvärvar barnet svenskt medborgarskap genom att fadern eller, vid gemensam vårdnad, föräldrarna hos den myndighet som anges i 11 § första stycket skriftligen anmäler sin önskan om detta innan barnet fyllt . Har barnet fyllt , fordras barnets sam- tycke. Har barn ej förvärvat svenskt medborgarskap enligt 1 eller 2 § men är barnets fader sedan tiden för barnets födelse svensk med- borgare och har han genom slut- ligt avgörande av svensk domstol eller genom ett avtal som godkänts av socialnämnden fått vårdnaden om barnet ensam eller gemensamt med barnets moder eller fått vårdnaden gemensamt med barnets moder genom registrering hos skattemyndighet, förvärvar barnet svenskt med- borgarskap genom att fadern eller, vid gemensam vårdnad, föräldrarna hos den myndighet som anges i 11 § första stycket skriftligen anmäler sin önskan om detta innan barnet fyllt . Har barnet fyllt , fordras barnets sam- tycke. Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om upphävande av lagen (1973:650) om medling mellan samlevande Härigenom föreskrivs att lagen (1973:650) om medling mellan samlevande skall upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen tillämpas fortfarande i fråga om medling som har inletts före utgången av . 2.5 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs att 12, 12 a och 48 §§ socialtjänstlagen (1980:620) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 § skall verka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden, i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighets- utveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom, med särskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdom som har visat tecken till en ogynnsam utveckling, i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om hänsynen till den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet, samt i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, umgänge eller adoption har avgjorts. i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, boende, umgänge eller adoption har avgjorts. 12 a § Kommunen skall sörja för att föräldrar kan erbjudas samtal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor rörande vårdnad och umgänge (sam- arbetssamtal). Kommunen skall sörja för 1. att föräldrar kan erbjudas samtal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor rörande vårdnad, boende och umgänge (samarbetssamtal) samt 2. att föräldrar får hjälp att träffa avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket eller 15 a § andra stycket . Kommunen skall sörja för att familjerådgivning genom kommunens försorg eller annars genom lämplig rådgivare kan erbjudas dem som begär det. Med familjerådgivning avses i denna lag en verksamhet som bedrivs av det allmänna eller yrkesmässigt av enskild och som består i samtal med syfte att bearbeta samlevnadskonflikter i parförhållanden och familjer. 48 § Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får när det gäller avse endast uppgifter som anges i följande lagrum 1 kap. 4 § , 2 kap. 1, 4 6, 8 och 9 §§ , dock inte befogenhet enligt 9 § att besluta att inte påbörja utredning eller att lägga ned en påbörjad ut- redning, 3 kap. 5, 6 och 8 §§ , 6 kap. 19 § beträffande beslut att utse utredare i mål och ärenden om vårdnad eller umgänge, 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket och 15 a § andra stycket , 6 kap. 19 § beträffande beslut att utse ut- redare i mål och ärenden om vårdnad, boende eller umgänge, 7 kap. 7 § beträffande godkännande av avtal om att underhållsbidrag skall betalas för längre perioder än , 11 kap. 16 § andra stycket . Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får inte heller omfatta befogenhet att meddela beslut i frågor som avses i 27 § denna lag eller att fullgöra vad som ankommer på nämnden enligt 5 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag eller 17 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Denna lag träder i kraft . 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Härigenom föreskrivs att 23 § lagen om underhållsstöd (1996:1030) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 23 § Belopp som skall återbetalas till staten enligt 21 eller 22 § skall erläggas till förskottsvis för kalendermånad. Underhåll som har betalats till barnet innan den bidragsskyldige delgavs beslutet om återbetalningsskyldighet får dock, i den mån det svarar mot underhålls- stödet, avräknas från vad som skall erläggas till . Om den bidragsskyldige har haft barnet hos sig av minst fem hela dygn, får han eller hon vid fullgörande av sin åter- betalningsskyldighet tillgodoräk- nas ett avdrag som försäkrings- kassan bestämmer enligt vad som föreskrivs om underhålls- bidrag i 7 kap. 4 § första stycket . Avdrag medges endast om anmälan om vistelsen görs till från utgången av den kalendermånad då barnets vistelse hos den bidragsskyldige upphörde. Om den bidragsskyldige har haft barnet hos sig av minst fem hela dygn eller under en kalendermånad haft barnet hos sig i minst sex hela dygn, får han eller hon vid fullgörande av sin återbetalningsskyldighet tillgodo- räknas ett avdrag som för- säkringskassan bestämmer enligt vad som föreskrivs om under- hållsbidrag i 7 kap. 4 § första stycket . Avdrag medges endast om anmälan om vistelsen görs till försäkrings- kassan från utgången av den kalendermånad då barnets vistelse hos den bidragsskyldige upphörde. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning trädde nya bestämmelser om vårdnad och umgänge i kraft (prop. 1990/91:8, bet. 1990/91:LU13, rskr. 1990/91:53, SFS 1990:1526 och 1527). De nya bestämmelserna syftade särskilt till att bana väg för en utveckling mot att föräldrarna själva i så stor ut- sträckning som möjligt skulle kunna komma överens i vårdnads- och umgängesfrågor. Ett viktigt inslag i reformen var en satsning på s.k. samarbetssamtal, dvs. samtal där föräldrarna under sakkunnig ledning försöker nå enighet i frågor rörande vårdnad och umgänge. Enligt de nya reglerna skall kommunerna sörja för att samarbetssamtal kan erbjudas alla föräldrar. Vidare får domstolen i mål om vårdnad och umgänge uppdra åt social- nämnden eller något annat organ att anordna samarbetssamtal. Det är endast domstol som kan avgöra vårdnads- och umgänges- frågor. Utgångspunkten för domstolens prövning är vad som kan antas vara bäst för barnet. Om föräldrarna är överens i en vårdnads- eller umgängesfråga, beslutar domstolen i allmänhet i enlighet med föräld- rarnas överenskommelse. behandlade i sitt betänkande Domstolarna inför 2000-talet, Arbetsuppgifter och förfaranderegler (SOU 1991:106) den s.k. finländska modellen för att handlägga frågor om vårdnad och umgänge. Enligt finländsk rätt kan föräldrarna i stor utsträckning lösa vårdnads- och umgängesfrågor genom avtal, som fastställs av social- nämnden. Ett avtal som har fastställts av socialnämnden är gällande och kan verkställas såsom ett lagakraftvunnet domstolsavgörande. Domstols- utredningen uttalade att det fanns mycket som talade för att en lösning baserad på den finländska förebilden skulle vara en framkomlig väg också i . Enligt måste ett ställningstagande emellertid föregås av ytterligare utredning. Under remissbehandlingen av betänkande ut- talade remissinstanserna stort intresse för den finländska modellen och några av dem förordade att den skulle utredas vidare. Även i andra sammanhang har framförts förslag till ändrad hand- läggningsordning för frågor om vårdnad och umgänge. I lades fram ett medlemsförslag om uppgörelser utanför domstolarna om barnens framtid vid föräldrarnas skilsmässa (A 1026/j). Enligt förslagsställarna borde man försöka få föräldrar att utanför domstolar träffa avtal och uppgörelser om barnens framtid som tryggar barnens rätt till två föräldrar och barnens och föräldrarnas livskvalitet. För att uppnå detta ansåg förslagsställarna att man borde inleda en försöksverksamhet med familjerätter i . Dessa familjerätter skulle kunna bestå av personer med juridisk, social och barnpsykologisk kompetens. Föräldrar som tänker separera skulle vara skyldiga att före separationen vända sig till denna instans, vars uppgift skulle vara att se till att det kommer till stånd en uppgörelse om de gemensamma barnens framtid och även om föräldrarnas ekonomiska förhållanden. Liknande tankar har framförts också i (se bl.a. bet. 1992/93:LU22 och prot. 1992/93:114 s. 116 f.). tillkallades en särskild utredare för att utvärdera års reform av regler (dir. 1993:120). Utvärderingen skulle särskilt inriktas på frågan hur satsningen på samarbetssamtal inverkat på handläggningen av vårdnads- och umgängestvister. Vidare skulle utredningen överväga om handläggningsreglerna borde ändras. Utredningen (dåvarande lagmannen jämte experter och sekreterare) antog namnet . överlämnade sitt betänkande Vårdnad, boende och umgänge (SOU 1995:79). Utredningens samman- fattning av betänkandet finns i bilaga 1. Dess lagförslag finns i bilaga 2. Frågor om vårdnad och umgänge har även behandlats av Arbets- gruppen om papporna, barnen och arbetslivet (Pappagruppen). överlämnade Pappagruppen sin slutrapport (Ds 1995:2). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 3. De förslag angående vårdnad och umgänge som Pappagruppen redovisar i sin slutrapport behandlas i detta ärende. Såväl betänkande som aktuella delar av Pappagruppens slutrapport har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En remissammanställning finns till- gänglig i lagstiftningsärendet (dnr Ju95/3298). tillkallades efter regeringens bemyndigande en särskild utredare för att se över reglerna om fastställande av underhållsbidrag m.m. (dir. 1993:82). Utredningen (numera hovrättspresidenten jämte sakkunniga, experter och sekreterare) antog namnet Underhållsbidrags- och bidragsförskottsutredningen -93 (UBU -93). Den överlämnade sitt betänkande Underhållsbidrag och bidrags- förskott (SOU 1995:26). Regeringen tar i detta ärende upp utredningens förslag om kostnader för umgänge och umgängesresor. En samman- fattning av betänkandet i nu aktuella delar finns i bilaga 5 och ut- redningens lagförslag i de delarna i bilaga 6. Betänkandet har remiss- behandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 7. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr S95/1686/F). Under lagstiftningsärendets beredning i har det kommit in skrivelser från organisationer och enskilda med synpunkter och önskemål som anknyter till de frågor som kommer att behandlas. Bl.a. har getts in en framställning om att lagen (1973:650) om medling mellan samlevande skall upphävas. Framställningen har remissbe- handlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Ju95/3298). Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 10. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. Lagrådet har lämnat ett antal synpunkter på utformningen av lag- förslagen. Synpunkterna är främst av redaktionell art men avser även i vissa fall sakfrågorna. Regeringen har i stor utsträckning följt Lagrådets förslag men på några punkter avstått från detta. Regeringen återkommer i avsnitten 8, 12.6 och 15 samt i författningskommentaren till Lagrådets synpunkter. I förhållande till lagrådsremissens förslag har dessutom gjorts några ändringar som syftar till att förtydliga bestämmelserna. Vidare har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. De grundläggande bestämmelserna om vårdnad och umgänge finns i 6 kap. . Barns grundläggande rättigheter Barn har enligt vissa grundläggande rättigheter. De har rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran. Barn skall behandlas med aktning för sin person och egenart och får inte utsättas för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling (6 kap. 1 §). I rätten till omvårdnad ingår inte endast rätten för barnet att få sina materiella behov tillfredsställda. Minst lika viktigt är det som kan hänföras till barnets psykiska och sociala behov. I barnets rätt till trygghet ligger bl.a. att få leva under stabila förhållanden och att ha någon att lita på. Till en god vård och fostran hör att barnet får känna att det behövs och att det får pröva sin förmåga och utveckla sina inneboende resurser för att efter hand frigöra sig från sitt beroende av föräldrarna. I en god fostran ligger också att barnet får lära sig att sätta gränser för sitt handlande och att ta ansvar. Barnets rätt att behandlas med aktning för sin person och egenart innebär att hänsyn och respekt skall visas barnet i fråga om de individuella egenskaper och de särdrag som barnet har. Barnet har med stigande ålder rätt till ett allt starkare integritetsskydd. Uppräkningen av barnets grundläggande rättigheter kan få betydelse vid tvister om vårdnaden om eller umgänge med ett barn på så sätt att domstolen bör välja den lösning som kan antas bäst främja att de angivna rättigheterna blir tillgodosedda (se prop. 1981/82:168 s. 22). Vårdnad om barn Den som har vårdnaden om ett barn har ett ansvar för barnets personliga förhållanden och skall se till att barnet får omvårdnad, trygghet och en god fostran. Barnets vårdnadshavare svarar även för att barnet får den tillsyn som behövs och skall bevaka att barnet får tillfredsställande försörjning och utbildning.