prop · GL031D24 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen kommer även i fortsättningen att inom ramen för myndighetsdialogen med verket utveckla och förbättra verksamhetsmål samt resultat- och kvalitetsmått. bör anvisas ett anslag på . 1 Anslag s- sparan de 2 365 Därav 1996 Utgift 13 100 Utgifts - progno s 16 310 1998 Förslag 13 560 1999 Beräkna t 13 906 2000 Beräkna t 14 123 Beloppen anges i tusental kronor En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att anslaget inte utnyttjats fullt ut utan anslagssparandet ökat något. () kommer att under innevarande budgetår utnyttja i princip hela anslagssparandet för att göra investeringar i ett nytt datasystem som torde leda till vissa rationaliseringar. I samband med införandet av det nya datasystemet kommer nämnden även att få vissa ökade kostnader för utbildning . Regeringen avser följa upp effekterna av det nya datasystemet. Regeringens överväganden Resultatinformation () har till uppgift att pröva tvister mellan konsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster och andra nyttigheter som tillhandahållits huvudsakligen för enskilt bruk, så kallade konsumenttvister, och ge rekommendationer om hur tvister bör lösas. Nämnden skall också yttra sig i konsumenttvister på begäran av domstolar, stödja den kommunala konsumentverksamhetens medling i konsumenttvister genom bland annat utbildning, rådgivning och information samt informera konsumenter och näringsidkare om nämndens praxis. Genom en ändring i instruktionen finns det från en möjlighet till avgörande i plenum, i syfte att uppnå mer enhetliga avgöranden. Årsredovisningen ger en god bild av den verksamhet som har bedrivit . Den genomsnittliga handläggningstiden för prövning av konsumenttvister är i stort densamma som året innan, dvs. Väntetiden för ärenden som avgjorts med intresseledamöter är och för ärenden som avgjorts utan intresseledamöter . Väntetiderna har allmänt sett kortats betydligt . Tillströmningen av tvister har ökat under /96. Det är främst på områdena el, motor och bostad som ökningen skett. När det gäller bankfrågor har ärendetillströmningen däremot sjunkit. Regeringens bedömning med anledning avrevisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Arbetet med att förbättra och utveckla årsredovisningen kommer att fortsätta inom ramen för myndighetsdialogen. Slutsatser Mot denna bakgrund bör Allmänna reklamations- nämnden anvisas ett anslag på . 1 Anslag s- sparan de 819 Därav 1996 Utgift 6 381 Utgifts - progno s 6 764 1998 Förslag 6 068 1999 Beräkna t 6 189 2000 Beräkna t 6 313 Beloppen anges i tusental kronor inrättades i enlighet med den nya fastighetsmäklarlagen (1995:400) som trädde i kraft . Nämnden köper kanslitjänster av Kammarkollegiet. Regeringens överväganden skall verka som central myndighet för registrering av och tillsyn över fastighetsmäklare och skall särskilt inrikta sin verksamhet på att fastighetsmäklarna följer god fastighetsmäklarsed, att information sprids om vad god fastighetsmäklarsed innebär samt att mäklarna har en god utbildning för sin uppgift. Nämnden skall se till att de kunskapskrav som ställs på fastighetsmäklare är ändamålsenliga och svara för att prövning av kunskaperna sker. Utgångspunkten är att staten skall få full kost- nadstäckning för arbetet med registrering av och tillsyn över fastighetsmäklare genom avgifter från mäklare. Det har visat sig att nämndens resursbehov varit större än vad som kunnat förutses. På grund av detta har det under första och andra verksamhetsåret blivit en viss eftersläpning i ärendehanteringen. En arbetsgrupp under lagutskottet har utvärderat fastighetsmäklarlag. Den valda organisationsmodellen att Kammarkollegiet sköter kansligöromål och tillhandahåller den personal som bereder och föredrar ärenden inför nämnden, verkar, enligt arbetsgruppens rapport, inte förenlig med ett effektivt tillsynsarbete. Statskontoret har i en rapport (1996:11) ifrågasatt behovet av en författningsreglerad anslutning till en värdmyndighet. Statskontoret menar att nämnden har egna medel och kompetens nog att kunna anställa viss egen personal och i övrigt köpa konsulter och administrativt stöd. har varit verksam . Under /96 har registrerat 525 nya fastighetsmäklare samt avgjort 175 tillsynsärenden. har genom sina föreskrifter (KAMFS 1996:1) åstadkommit en plan för fastighetsmäklarutbildningen fram till dess att ett nytt utbildningssystem träder i kraft. Bland annat har kunskapskraven för utbildningen av fastighetsmäklare skärpts. Nämnden har utarbetat och överlämnat ett förslag till nytt utbildningssystem till regeringen. I avvaktan på regeringens ställningstagande i fråga om en ny utbildning för fastighetsmäklare har nämnden arbetat med frågan på vilket sätt man kan fortbilda och vidareutbilda redan registrerade mäklare. har avgjort 224 tillsynsärenden och balansen av tillsynsärenden har minskat från 231 ärenden till 121 ärenden . anordnar nämnden centrala skriftliga prov för examination av blivande fastighetsmäklare. Proven finansieras genom avgifter som nämnden disponerar. genomfördes 1 500 prov. Budget för avgiftsbelagd verksamhet UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 1 Prognos 1997 2 000 2 000 0 100 Budget 1998 500 500 0 100 1995/96 disponerade inte nämnden avgifterna kommer att anordna endast ett prov under förutsättning att en ny utbildningsordning införs. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Slutsatser Med anledning av de iakttagelser som gjorts har Kammarkollegiet och redan, inom ramen för ett särskilt projekt, vidtagit åtgärder för att minska balansen av tillsynsärenden. Regeringen såväl som berörda myndigheter anser dock i likhet med de utvärderingar som gjorts att en mer genomgående översyn av nämndens organisation fordras för att effektivisera och åstadkomma en bättre styrning och kontroll av verksamheten. I samband med detta bör även en utvärdering av projektet att minska balansen av tillsynsärenden göras. Mot denna bakgrund bör anvisas ett anslag på . Stöd till konsument- organisationer Därav 1996 Utgift 6 208 Utgifts - progno s 4 741 1998 Förslag 4 100 1999 Beräkna t 4 100 2000 Beräkna t 4 100 Beloppen anges i tusental kronor har särskilda medel anslagits till stöd för ideella konsumentorganisationer. Medlen skall bl.a. kunna användas till stöd åt befintliga konsu- mentorganisationer och för att stödja och stimulera uppbyggnaden av nya organisationer. Jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att en stor del av anslaget inte utbetalats. Vid ingången av innevarande budgetår fanns en reservation om på det äldre reservationsanslaget för samma ändamål. Förklaringen till detta är att det föreligger vissa eftersläpningar i utbetalningar av medel. Anslagna och reserverade medel för innevarande budgetår har redan utnyttjats. Regeringens överväganden Resultatbedömning har under /96 beviljat bidrag på sammantaget till org- anisationer för olika konsumentprojekt. Antalet beviljade ansökningar var 59. Särskilt stora ansträngningar har gjorts för att nå unga konsumenter i föreningar och organisationer. En fristående forskare har fått i uppdrag att utvärdera de projekt beviljat stöd till . Redovisning skall ske till verket . I en delrapport redovisas att av organisationerna upplever att projektbidragen gett direkta effekter, t.ex. i form av fler medlemmar, ökat intresse för och medvetenhet om konsumentfrågor, av organisationerna uppger dessutom att deras projekt lett till fastare sammanhållning i konsumentfrågor inom organisationen och att organisationen fått positiv uppmärksamhet till följd av projektet. Sammantaget är detta ett mycket bra resultat, sett i relation till de förhållandevis små belopp som genom projektansökningarna kommit varje organisation till del. Regeringen anser att konsumentorganisationerna spelar en viktig roll i Europasamarbetet. I sin egenskap av frivilliga organisationer utövar de inflytande genom andra kanaler än dem som EU-ländernas regeringar har. konsumentråd har medverkat i ett antal samarbetsorgan med bäring på Europaarbetet. genomförde , tillsammans med , en konferens i om antibiotika i djuruppfödningen. har konsumentrådet aktualiserat behovet av förändrade regler och bättre hantering av EU:s bidrag till konsumentorganisationers projekt. Slutsatser konsumentråd och Konsumenter i samverkan är på olika sätt representerade i europeiskt konsumentarbete. Det är regeringens bedömning att båda organisationerna även fortsättningsvis skall kunna medverka till en fördjupad diskussion och debatt om hur konsumentskyddet skall kunna stärkas i och sprida information om EU till sina respektive medlemsorganisationer. Mot denna bakgrund anser regeringen att såväl konsumentråd som Konsumenter i samverkan bör få fortsatt ekonomiskt stöd för att företräda konsumenterna i Europaarbetet. Medel för detta har beräknats under detta anslag. Även andra organisationer bör liksom kunna få ekonomiskt stöd för konsumentprojekt som bör fördelas av . Mot denna bakgrund bör anvisas ett anslag på för stöd till konsumentorganisationer. Därav 1996 Utgift 2 710 Utgifts - progno s 4 454 1998 Förslag 2 114 1999 Beräkna t 2 156 2000 Beräkna t 2 199 1- Beloppen anges i tusental kronor Jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att en stor del av anslaget inte utnyttjats. Vid ingången av innevarande budgetår fanns en reservation om på det äldre reservationsanslaget för samma ändamål. Förklaringen till detta är att det föreligger vissa eftersläpningar i utbetalningar av medel. Prognosen för innevarande budgetår är att anslagna och reserverade medel kommer att utnyttjas. Regeringens överväganden Resultatinformation I budgetpropositionen för föreslog regeringen att skulle anvisas för att utveckla konsumentforskningen. Dessutom anvisades för att bland annat avveckla pågående projekt, vidarebefordra erfarenheter och delta i arbetet med att utveckla konsumentforskningen. beslutade i enlighet med regeringens förslag. har under budgetåret beviljat till 29 projekt. av detta belopp har beviljats till universitet och högskolor. har initierat ett programarbete rörande konsumentsäkerhetsforskning som lett till ett samverkansprojekt med , och . Verket har också bistått den nordiska koordinatorn för konsumentforskning, vars uppgift är att ta initiativ inom det nordiska forskningsprogrammet, med att initiera projekt för att genomföra det nordiska handlingsprogrammet för konsumentforskning. På grund av forskningens långsiktiga karaktär och på grund av att verksamheten överflyttats till är det inte möjligt att påvisa konkreta resultat. Slutsatser Regeringen bedömer att det ännu är för tidigt att utvärdera arbete. tog över ansvaret för stödet till konsumentforskningen och verksamheten är därför i ett uppbyggnadsskede. Regeringen gör bedömningen att även för bör anvisas medel för att ha möjlighet att aktivt medverka i arbetet med att utveckla konsumentforskningen. Verket har den samlade erfarenheten av utförd svensk konsumentforskning och kan bidra med värdefulla konsumentpolitiska bedömningar av forskningsarbetet. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget till konsumentforskning skall uppgå till . Bidrag till miljömärkning av produkter Därav 1996 Utgift 3 450 4 600 1998 Förslag 4 600 1999 Beräkna t 4 600 2000 Beräkna t 4 600 Beloppen anges i tusental kronor Målet för miljömärkningsverksamheten är att genom frivillig miljömärkning stimulera utveckling och användning av produkter som ur miljösynpunkt är bättre än andra i övrigt jämförbara produkter. Ett harmoniserat nordiskt system för miljömärkning av produkter, Svanen, infördes . som tidigare deltagit som observatör anslöt sig till ordningen . Den frivilliga miljömärkningen i , inom ramen för detta system, organiseras och drivs av SIS- Standardiseringen i (SIS) och leds av Miljömärkningsstyrelsen. Miljömärkningen skall finansieras genom avgifter och ersättningar från de företag som får sina produkter miljömärkta. gäller inom EU en förordning om miljömärkning. Enligt denna skall medlemsländerna utse ett eller flera behöriga organ för att handha de uppgifter som anges. Regeringen har utsett SIS att vara svenskt behörigt organ för EU:s miljömärkningssystem. Europeiska kommissionen har presenterat ett förslag till en ny miljömärkningsförordning, vilket kommer att behandlas av rådet tidigast . Förslaget syftar till att effektivisera arbetet med miljömärkning inom EU. Det frivilliga Nordiska Miljömärkningssystemet styrs av riktlinjer som är fastställda av nordiska ministerrådet. En begränsning i systemet är att endast det nationella organet får tilldela miljömärknings- licenser. En svensk utgångspunkt är att i det nordiska miljömärkningssamarbetet initiera frågan om en öppning av systemet för ackrediterade (kompetens- prövade) aktörer. De utgifter som hänförs till det nordiska systemet är främst kostnader för kriterieutveckling och revidering av redan fastställda kriterier samt information om och marknadsföring av systemet. Utgifter som följer av att handha EU:s miljömärkningssystem gäller i huvudsak kostnader för att delta i kommissionsmöten av olika karaktär såsom möten med behöriga organ, expertgruppsmöten för kriterieutveckling m.fl. Enligt SIS redovisning finansierades ca 2/3 av miljömärkningsverksamheten genom licensintäkter från den nordiska miljömärkningen. Omstrukturering till aktiebolag förvaltas av SIS i enlighet med ett uppdragsavtal mellan SIS och staten. Regeringen avser att i samråd med SIS omstrukturera organisationen av miljömärkningsverksamheten. Avsikten är att denna tills vidare skall bedrivas inom ett av staten och SIS, för ägarna icke vinstgivande, ägt bolag. Där- igenom skapas en klarare och effektivare organisation med en tydligare beslutsstruktur än i den nuvarande ordningen och det svenska deltagandet i det nordiska samarbetet underlättas. Huvudinriktningen för bolagets verksamhet skall vara densamma som i nuvarande organisation och dess skötsel m.m. liksom tidigare regleras i ett avtal mellan ägarna. Verksamheten skall syfta till att som nationellt organ förvalta det av skapade miljömärkningssystemet "Svanen" och det miljömärkningssystem, "Blomman", inom EU som regleras i förordningen EEC 880/92. Bolaget skall även, på uppdrag av staten, kunna bedriva annan därmed förenlig frivillig miljömärkningsverksamhet. Avsikten är att staten tills vidare skall äga av aktiekapitalet och röstetalet för samtliga aktier, genom förvärv av dessa för en köpeskilling av , och resterande aktier av SIS. Regeringens överväganden Resultatinformation EU:s miljömärkningssystem har gett begränsade intäkter. Kostnaderna för deltagandet i EU:s miljömärkning uppgick till ca 1 500 000, licensintäkterna dock enbart till . förväntas inte EU- märkningen ge intäkter som mer än marginellt kan bidra till att täcka kostnaderna. Ca 1 500 svanmärkta produkter finns på den svenska marknaden. Licenser innehas av 130 svenska företag. Trettio utländska företag har registrerat sina företag hos SIS. Inom EU finns ca 160 milömärkta produkter i nio medlemsländer. Omkring 25 företag, av vilka fyra är svenska, innehar licenser. Slutsatser Med hänsyn till att det nordiska miljömärkningssystemet kräver ett omfattande nordiskt samarbete samt till att EU:s miljömärkningssystem inte förutses ge intäkter av någon betydelsefull storlek anser regeringen att miljömärkningsverksamheten bör få fortsatt statligt stöd. är avsett att bidra till att täcka kostnader för kriterieutveckling och revidering av redan fastställda kriterier inom det nordiska miljömärkningssystemet samt att täcka de kostnader som kan hänföras till EU:s miljömärkningsordning. Regeringen avser att inledningsvis avsätta som bidrag till kostnaderna för det nordiska arbetet och för att täcka kostnaderna för arbetet som kan hänföras till EU:s miljömärkningssystem. För att skapa en klarare och effektivare organisation med tydligare beslutsstruktur än i nuvarande ordning och underlätta det svenska deltagandet i det nordiska samarbetet anser regeringen att miljömärkningsverksamheten bör bedrivas i bolagsform, i vilket bolag staten skall äga av aktiekapitalet och röstetalet för samtliga aktier. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 24