prop · GL031D14 · 1998-01-01 00:00:00 — De generella slutsatser som drogs av undersökningen var bl.a. att de gamla riktlinjerna var ofullständiga och inte tillräckligt kända, att följsamheten var bättre i moderbolag än i dotterbolag, att de företag som utnyttjat modellavtal har bättre följsamhet, att åtskilliga avtal som tecknats efter riktlinjebeslutet har brister, att det finns en klar trend mot bättre avtal och redovisning men att det alltjämt finns stort utrymme för förbättringar. Undersökningen visade alltså att det fanns behov av kraftfulla åtgärder. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att upphäva riktlinjebeslutet och antog nya riktlinjer rörande anställningsvillkor för personer i företagsledande eller därmed jämförlig ställning. Riktlinjerna avser bolag som är helägda av staten. I bolag där staten är delägare bör riktlinjerna så långs möjligt tillämpas efter en dialog med övriga aktieägare. Berörda statsråd har informerat styrelserna i respektive bolag om de nya riktlinjerna och på vikten av att dessa efterlevs. I den mån det finns avvikelser skall villkoren så långt möjligt anpassas till riktlinjerna. Undersökningen har i sig lett till att en del brister har uppmärksammats och rättats till, vilket är positivt. Regeringen förutsätter att den ökade fokuseringen på riktlinjerna kommer att leda till att de efterlevs bättre. En ny genomgång av efterlevnaden av de nya riktlinjerna skall göras om . Statliga myndigheter För myndighetschefer har förordningen (1991:1160) om förordnandepension m.m. fr.o.m. ersatts av en ny förordning, förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m. De äldre bestämmelserna tillämpas dock fortfarande på den som omfattades av den gamla förordningen. De nya reglerna innebär i huvudsak följande. En myndighetschef som inte erbjuds fortsatt anställning har rätt till avgångsvederlag . Avgångsvederlaget utgörs av den pensionsgrundande lönen i anställningen och betalas ut . Vederlaget betalas ut och skall minskas med bl.a. inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete. En myndighetschef som har fyllt och inte erbjuds fortsatt anställning har rätt till pension i stället för avgångsvderlag om han eller hon har chefsanställning i oavbruten följd. En myndighetschef som har fyllt kan avböja erbjudande om fortsatt anställning och välja att gå i pension om han eller hon har oavbruten chefsanställning. Samordning sker, liksom tidigare, med bl.a. inkomst av anställning och annat förvärvsarbete . I chefspensionsförordningen har en viss skärpning av reglerna för beräkning av samordningsavdraget skett, så att vid beräkningen bortses från endast ett, i stället för som tidigare, två basbelopp. 7.5 Anslag D 1 Stabsuppgifter vid Anslags - sparand e 6 567 Därav 1996 Utgift 1 067 3 000 1998 Förslag 3 000 1999 Beräknat 3 000 2000 Beräknat 3 000 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget är avsett för sådana stabsuppgifter som regeringen kan komma att efterfråga hos (AgV) och som normalt inte ingår i AgV:s arbete. De utgifter som belastar anslaget är bl.a. medlemsavgifter för de samnordiska institutionerna, särskilda beställningar/uppdrag från regeringen, utgivning av författningssamling (AgVFS), överklagandeärenden och AgV:s funktion enligt beredskapsförordningen. Under budgetåren 1995/96 och 1997 dominerar ersättningar för överklagandeärenden och förhandlings- och utredningsuppdrag. Regeringen kommer att besluta om viss bortföring av det anslagssparande som ackumulerats. Anslagssparandet kommer att finansiera utgifter inom utgiftsområde 2 på tilläggsbudgeten. Regeringens överväganden Mot bakgrund av vad som sägs i avsnittet Utvärdering av den arbetsgivarpolitiska delegeringen om regeringens avsikt att införa en modell för uppföljning av arbetsgivarpolitiken kommer regeringen att ge AgV nya uppdrag. Det är därför rimligt att nuvarande anslagsnivå bibehålls Revisionen av detta anslag görs som en del av Revisionskontorets vid revision av . Regeringen konstaterar att någon invändning inte riktats mot . Regeringen föreslår att anvisas för . D 2 Statliga tjänstepensioner m.m. 8 008 000 1998 Förslag 8 042 900 1999 Beräknat 8 155 200 2000 Beräknat 8 308 800 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget avser utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt på pensionskostnader m.m. Personalpensionsförmånerna styrs av kollektivavtal. Motsvarande inkomster utgörs främst av de försäkringsmässigt beräknade som statliga arbetsgivare från skall betala (prop. 1996/97:1 finansplan s. 104 avsnitt 5.6, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) och som redovisas under . Inkomsterna på inkomsttiteln kommer inte att överensstämma med utgifterna på anslaget. Detta beror på att de försäkringsmässigt beräknade som redovisas på inkomsttiteln avser värdet av intjänade pensionsrätter för aktiv personal ett visst år medan anslaget belastas med de pensioner som utbetalas . Regeringens överväganden Anslutning av icke-statliga arbetsgivare till det statliga finansieringssystemet för tjänstepensioner m.m. För ett antal icke-statliga arbetsgivare gäller att de anställda omfattas av den statliga tjänstepensioneringen, tjänstegrupplivförsäkringen och/eller personskadeavtalet. I fråga om vissa arbetsgivare, där anställningsvillkoren liknar dem hos staten, och vissa statsunderstödda teater-, musik och kulturinstitutioner regleras detta i förordningar eller särskilda beslut. Förmånerna är de statliga kollektivavtalens med vissa i förordningarna givna avvikelser. Anslutning av nya icke-statliga arbetsgivare till förmånssystemen har skett med stöd av beslut. De senaste riksdagsbesluten avsåg anslutning av och och (prop. 1985/86:100 bilaga 10, bet. 1985/86KrU18, rskr. 1985/86:192) och möjlighet att ansluta fria teatergrupper (prop. 1991/92:100 bil. 12, bet. 1991/92:KrU20, rskr. 1991/92:217). För vissa andra arbetsgivare, som omfattats av lagen (1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m., gäller att de anställda omfattas av de statliga kollektivavtalen. Enligt vad som uttalades då lagen upphävdes (prop. 1993/94:77, bet. 1993/94:KU19) kan dessa arbetsgivares anställda även fortsättningsvis omfattas av de statliga förmånssystemet. Båda dessa kategorier av arbetsgivare ingår i det statliga finansieringssystemet för tjänstepensioner m.m. genom att avgifter eller lönekostnadspålägg tillförs inkomsttiteln 5211 Statliga tjänstepensioner och utgående förmåner belastar anslaget. I nya roll (prop. 1993/94:77, bet. 1993/94:KU19) ingår att verket kan anta frivilliga medlemmar. De arbetsgivare som företräder och som tillämpar i huvudsak samma kollektivavtal, bör kunna ingå i samma kollektiv när det gäller en försäkringsmässig utjämning av kostnaderna för tjänstepensioner och andra trygghetsförmåner. Det finns därmed en koppling mellan frågan om skall få i uppdrag att företräda en arbetsgivare och ett beslut om en eventuell anslutning till de nämnda statliga avtalsförmånerna. Det är önskvärt att frågan om ett sådant uppdrag kan avgöras utan att ett beslut av behöver avvaktas. Sedan de schablonmässigt beräknade pensions- och grupplivavgifterna respektive lönekostnadspåläggen ersätts med försäkringsmässigt beräknade kommer ett beslut om att låta en arbetsgivare ingå i det statliga finansieringssystemet för tjänstepensioner och vissa andra avtalsförmåner att vara kostnadsmässigt neutralt för statsbudgeten. Samordning av reservpension med allmän tilläggspension Reservpensioner betalas enligt äldre bestämmelser till dem som tjänstgjort i försvarsmaktens reserver eller i väg- och vattenbyggnadskåren. De senaste föreskrifterna om reservpension finns i de, genom reservbefälskungörelsen (1962:309) för krigsmakten, upphävda reservbefälskungörelserna för armén, marinen och flygvapnet (1943:815 - 817). De upphävda kungörelserna gäller fortfarande för dem som anställts under deras giltighetstid. Det är möjligt att byta ut rätten till reservpension mot ett engångsbelopp. anställda reservofficerare har i stället för reservpension rätt till en tjänstgöringspremie. Reservpensionen betalas ut . Pensionen består av ett grundbelopp och ett tilläggsbelopp och är värdesäkrad genom anknytning till basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. Grundbeloppet förändras dock inte. Enligt en kungörelse 1962:661 med senare ändringar samordnas reservpension med allmän tilläggspension (ATP) enligt lagen om allmän försäkring. Kungörelsen föregicks av att frågan behandlades i och utfärdades med stöd av beslut (prop. 1962:195, SU 190, rskr 402). Samordningen berör endast reservpensionens tilläggsbelopp medan grundbeloppet är garanterat och alltså frilagt från samordning. Från början gällde att reservpensionen vid samordningen skulle behandlas som en, till , avkortad personalpension. Därefter mildrades samordningen med ATP i två steg, och , efter överenskommelser mellan dåvarande och personalorganisationerna. Regeringen godkände överenskommelserna enligt då gällande ordning, dvs. efter hörande av lönedelegation, varefter föreskrifter utfärdades. betalas reservpension till cirka 5 100 personer, varav ca 3 200 personer berörs av samordningen. har beräknat att merkostnaden för att helt slopa samordningen uppgår till ca /år. Frågan om reservpensionens samordning med ATP har tidigare tagits upp i , dels i motioner (1979/80:827 och 1987/88:Fö426), dels i en interpellation (1993/94:101). I samtliga fall har uttalats att frågorna bör avgöras i förhandlingar mellan parterna. SACO-S har påkallat förhandling om slopandet av samordningen av reservpension med ATP. gjorde SACO-S dessutom en framställning till regeringen om överläggning i frågan. Framställningen till regeringen överlämnades till . Parterna har i samband med löneförhandlingarna konstaterat att frågan inte kan lösas förhandlingsvägen. föreligger en vilande tvist mellan parterna i frågan. har överlämnat frågan till regeringen tillsammans med en studie av frågan som genomförts av parterna gemensamt och anfört att frågan inte kan lösas utan medverkan. SACO-S har därefter i en skrivelse hemställt att regeringen upphäver den nyssnämnda kungörelsen (1962:661) om samordning av reservpension med ATP. Regeringen har härigenom redovisat läget för . Slutsatser Medelsbehovet för anslaget styrs främst av antalet förmånstagare, medelvärdet av den statliga kompletteringspensionen samt av basbeloppsförändringar. Enligt SPV:s bedömning kommer nuvarande volymer i stort sett vara oförändrade under den nu aktuella planeringsperioden. Medelvärdet av den statliga kompletteringspensionen förväntas öka något med undantag för pensioner till före detta anställda vid där en minskning förutses. Anslaget har beräknats till 8 . För budgetåren 1999 och 2000 beräknas medelsbehovet till 8 155 200 000 respektive 8 . Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer bör ges rätt att besluta om anslutning till det statliga finansieringssystemet av arbetsgivare som i huvudsak tillämpar de statliga kollektivavtalen. Beslut bör även kunna fattas på motsvarande sätt om anslutning av arbetsgivare, som i huvudsak tillämpar likartade anställningsvillkor som de teater, musik- och kulturinstitutioner som är anslutna. D 3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området 16 600 1998 Förslag 57 892 Beloppen anges i tusental kronor stimulerar och stödjer utveckling och effektivisering inom statliga myndigheter. Nämnden tillhandahåller kompetensutvecklingsprogram, seminarier, konferenser, publikationer och ett brett nätverkssamarbete. finansieras med bidrag som avsätts efter förhandlingar mellan och de centrala arbetstagarorganisationerna på det statliga förhandlingsområdet. Senast anslogs på detta sätt (prop. 1989/90: bil. 15, bet. 1989/90: AU18, rskr. 1989/90: 213). fanns det oförbrukade på detta anslag. Eftersom det fanns ett behov av att disponera anslagsmedlen även efter utgången av /95 fördes anslaget upp på nytt på statsbudgeten. Detta skedde med ett formellt belopp eftersom någon ytterligare medelsanvisning inte behövdes (prop. 1994/95: 150, bil. 7, bet. 1994/95: FiU20, rskr. 1994/95: 447). fanns det outnyttjade medel till ett belopp av . Enligt nämndens bedömning kommer medlen på anslaget att vara förbrukade under , om inte ytterligare medel avsätts efter förhandlingar mellan parterna på det statliga förhandlingsområdet. Revision Revisionen av görs som en del av Revisionskontorets vid revision av . Kontoret har inte haft några invändningar Slutsatser Regeringen har budgeterat anslaget utifrån nivån på outnyttjade medel per . Regeringen föreslår att anvisas för . 7.6 (AgV) omsatte /. AgV är till avgiftsfinansierat, varav hänför sig till medlemsavgifter. Medlemsavgiften beräknas som en andel av medlemmens (myndighetens) bruttolönesumma. Medlemsavgiften sänktes från till av respektive myndighets bruttolönesumma. Regeringens överväganden Resultatbedömning är förvaltningsmyndighet för statliga arbetsgivarfrågor. Det övergripande målet för verksamhet 1995/96 har varit att utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken. AgV har i sin årsredovisning under resultatredovisningen redovisat följande verksamhetsgrenar abetsgivarsamverkan central förhandlingsverksamhet stöd- och rådgivningsverksamhet regeringsuppdrag AgV:s verksamhet /96 dominerades av förhandlingsverksamhet. Ramanslagsreformen och det delegerade arbetsgivaransvaret var fullt genomfört. Till en av de högst prioriterade frågorna i förhandlingarna hörde arbetsgivarnas krav på ökad lokal handlingsfrihet och därmed ökade möjligheter att verksamhetsanpassa löne- och anställningsvillkoren. Genom ramavtalet om löner (RALS 1995-98) och det nya avtalet om allmänna anställningsvillkor (ALFA) har myndigheterna fått bättre förutsättningar att verksamhetsanpassa den lokala lönepolitiken och regleringen av bl.a. arbetstider och semester. Vissa effekter av löneavtalen kan redan nu utläsas, men statistiken behöver analyseras ytterligare. Det finns dock ingen indikation på att löneutvecklingen inom den statliga sektorn skulle ha varit snabbare än inom den konkurrensutsatta sektorn . Några effekter av ALFA och de lokala avtal som sluts med stöd av ALFA kan man ännu inte utläsa eftersom avtalet trädde i kraft fr.o.m. . Som mått på hur medlemmarna bedömer AgV:s verksamhet har undersökningen Servicebarometern använts. I årets undersökning ingår ett antal specialfrågor som berör avtalsrörelsen . Av resultaten Servicebarometer kan man utläsa att de flesta myndigheter är nöjda med AgV:s verksamhet. Regeringens samlade bedömning av de prestationer som utförts inom respektive verksamhetsområden är att de har gett avsett resultat. Utformningen av AgV:s årsredovisning är ett steg framåt i förhållande till . Bl.a. har strukturen utvecklats positivt. Mot bakgrund av att regeringen kommer att ge AgV nya uppdrag (se anslaget D 1) kommer målformuleringarna vad gäller AgV:s stabsroll att ses över och utvecklas i kommande regleringsbrev. En särskild utredare har utvärderat hur den arbetsgivarpolitiska delegeringen till myndigheterna har fungerat, varvid utredaren bl.a. har analyserat ombildning av arbetsgivarorganisationen för det statliga området. Utredaren konstaterar att AgV har fungerat väl i sin nya roll. (Se vidare avsnittet Utvärdering av den arbetsgivarpolitiska delegeringen i denna volym.) Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att RRV inte riktat invändningar mot AgV:s årsredovisning. Slutsatser Mot bakgrund av vad som sägs ovan bedömer regeringen att de riktlinjer som lades fast för AgV budgetproposition bör gälla även för . 7.7 Statens löne- och pensionsverk Regeringens överväganden Resultatbedömning Statens löne- och pensionsverk (SPV) är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör pensions- och grupplivadministration samt produktion av personaladministrativa systemtjänster. Det övergripande målet för SPV 1995/96 har varit att verka för att verksamheten bedrivs på ett kostnadseffektivt sätt med beaktande av kravet att utbetalningarna av löner och pensioner m.fl. förmåner skall vara korrekta. Verksamheten har bedrivits inom tre resultatområden. Inom resultatområdet Pension Statlig administreras tjänstepensioner för statstjänstemän. SPV har monopolställning på området. Det ekonomiska målet är full kostnadstäckning. Avgifterna har beslutats av regeringen efter samråd med RRV. Regeringen konstaterar att denna verksamhet resulterat i ett överskott på 1995/96 (18 månader). Omräknat var överskottet (1994/95 , 1993/94 underskott ). Orsakerna är främst att den avgiftsmodell som tillämpats fr.o.m gett större intäkter än beräknat och att konsultintäkterna ökat. Kvalitetsmålet att rätt belopp skall utbetalas i rätt tid har nåtts. Målet att reducera styckkostnaden har delvis nåtts. Inom resultatområdet Pension Försäkring erbjuder SPV pensionsadministrativa tjänster till statliga och privata bolag samt kommuner. Syftet är att SPV genom ökade volymer bättre skall kunna utnyttja sina resurser och sin kompetens och därmed hålla nere kostnaderna för hela SPV:s verksamhet. Verksamheten bedrivs i konkurrens med andra pensionsadministratörer. Priserna bestäms i förhandling mellan SPV och kunderna. Det ekonomiska målet är minst full kostnadstäckning. Regeringen konstaterar att SPV genom att öka sina marknadsandelar och därmed volymer uppnått stordriftsfördelar och ökad kompetens vilket kommer hela verksamheten till del. Regeringen konstaterar vidare att denna verksamhet resulterat i ett överskott på 1995/96 (18 månader). Omräknat var överskottet (1994/95 , 1993/94 ). Inom resultatområdet Lön/PA erbjuder SPV statliga myndigheter löne- och personalinformationssystemen SLÖR/och fr.o.m 1997 det lokala lönesystemet PICEA. Verksamheten bedrivs i kon-kurrens med andra system på marknaden, bl.a. system som erbjuds av RRV. Det ekonomiska målet är full kostnadstäckning. SLÖR/PIR-avgifterna beslutas av SPV efter samråd med RRV. Övriga priser bestäms i förhandling mellan SPV och kunderna. Regeringen konstaterar att denna verksamhet resulterat i ett överskott på 1995/96 (18 månader). Omräknat var överskottet (1994/95 underskott , 1993/94 överskott ). av SLÖR har fungerat tillfredsställande. Målet att behålla statliga kunder och öka marknadsandelarna på det statliga området har inte nåtts. Målet att minska styckkostnaderna har delvis nåtts. SPV har /96 av sina balanserade överskott levererat in totalt till statsverket (1994/). Regeringen bedömer att SPV sammantaget har nått sina ekonomiska mål och att övriga mål delvis nåtts. Regeringen avser att se över de övriga målen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER (SOM FÅR DISPONERA S) KOSTNAD ER RESULTAT (INTÄKT - KOSTNAD ) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 333 847 288 761 45 086 116 varav 1996 228 209 197 606 30 603 115 Prognos 1997 200 364 196 904 3 460 102 Budget 1998 186 300 181 400 4 900 103 Beräknat 1999 182 500 Beräknat 2000 181 900 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser revisionsberättelse över SPV 1995/96 innehåller invändning. Det främsta skälet till detta är att RRV anser att den interna kontrollen inte fungerat tillfredsställande vilket bl.a. lett till fel och brister i den finansiella redovisningen. Brister har noterats bl.a. i den underliggande redovisningen samt i därmed förbundna rutiner. Regeringen konstaterar att SPV vidtagit åtgärder och planerar ytterligare förändringar för att förbättra den interna kontrollen. kommer en översyn att ske av organisationen och arbetsuppgifterna inom . Det fortsatta arbetet följs av regeringen i de löpande kontakterna med SPV för att se till att bristerna åtgärdats till årsbokslutet . Slutsatser Enligt regeringens bedömning har SPV bedrivit verksamheten kostnadseffektivt och tillförlitligt i enlighet med det övergripande målet för SPV 1995/96. Regeringen anser att SPV skall bidra till att målet inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, verksamhetsområde A Centrala myndigheter och nämnder, om ett administrativt stöd av hög kvalitet till de statliga myndigheterna, uppnås. Inom ramen för detta anser regeringen att inriktningen av SPV:s pensionsverksamhet ligger fast. Enligt vad regeringen föreslår under utgiftsområde 2 och finansförvaltning, verksamhetsområde A Centrala myndigheter och nämnder avsnittet En reformerad stabsorganisation, skall statens ekonomistyrningsfunktion renodlas och en ny myndighet inrättas. Den statliga produktionen av ekonomi- och personaladministrativa system och stödtjänster samordnas och integreras i den nya myndigheten. Förslaget innebär att SPV:s resultatområde Lön/PA avskiljs från verket och inordnas i den nya myndigheten. I utredningen om Reformerad stabsorganisation (SOU 1997:80) görs bedömningen att det finns förutsättningar att lokalisera tillkommande aktualiseringsverksamhet inom ramen för SPV:s pensionsverksamhet till . Regeringen delar denna bedömning och avser att fatta beslut om att verksamhet motsvarande ca 50 arbetstillfällen skall förläggas till . BILAGA 1 Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Liksom föregående år redovisas vissa uppgifter om för- delningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Föregående års redovisning återfinns i regeringens skrivelse Jämställdhetspolitiken (skr. 1996/97:41, bilaga 1, bet. 1996/97:AU8, rskr. 1996/97:155). Genom den utredning (S 1994:09) som regeringen tillsatt om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män (dir. 1994:102) kommer kunskaperna på detta område att öka väsentligt. Syftet är bl.a. att ytterligare utveckla den årliga statistikredovisningen. Årsinkomstens storlek beror framför allt på skillnader i arbetad tid och arbetskraftsdeltagande. Skillnader i lön och inkomst kan påvisas med flera olika mått. Till en del kan olikheter förklaras med skillnader i yrke, befattning, kvalifikationsnivå, arbetsmarknadserfarenhet, utbildning och ålder. Vissa av dessa faktorer kan dock vara statistiskt svåråtkomliga. fanns av kvinnorna i åldern i arbetskraften enligt . var egna företagare och var anställda. En uppdelning av de anställda visar att 36 procentandelar arbetade heltid, 13 procentandelar lång deltid, 17 procentandelar kort deltid medan 6 procentandelar var arbetslösa. Något större andel, , av män i åldern fanns i arbetskraften. var företagare och anställda. Av manliga anställda arbetade 56 procentandelar heltid, 5 procentandelar deltid, huvudsakligen kort deltid, medan drygt 7 procentandelar var arbetslösa. Den vanligaste orsaken till att kvinnor arbetar deltid är att de fortfarande bär huvudansvaret för arbetet med barn och hem. En annan orsak är arbetsmarknadsskäl, dvs att det inte går att få längre arbetstid hos nuvarande arbetsgivare. Män arbetar deltid i huvudsak för att de också studerar eller för att de är sjukskrivna eller delpensionerade. Andelen deltidsarbetande har ökat efter att tidigare ha minskat. I tabell 1 visas sambandet mellan lön och formell skolmässig utbildningsnivå för kvinnor och män i olika sektorer. Av tabellen går inte att utläsa om det finns ett samband mellan utbildningen och det ansvar och de arbetsuppgifter som individen har. Inom stat, kommuner och landsting avser uppgifterna samtliga anställda, både LO-grupper och tjänstemän. För den privata sektorn redovisas tjänstemän och arbetare var för sig. Redovisningen omfattar såväl heltids- som deltidsanställda. Månadslönen för deltidsanställda har räknats om till heltidslön. För LO-grupperna redovisas en beräknad månadslön där den officella statistikens timförtjänst räknats om. Uppgift om utbildningskod finns inte tillgänglig för samtliga anställda som redovisas i tabell 1. Detta med- för att summan av de personer som redovisas på olika utbildningsgrupper inte helt överensstämmer med uppgiften om samtliga inom sektorn TABELL 1 MÅNADSLÖN FÖR ANSTÄLLDA INOM OLIKA SEKTORER MED FÖRDELNING PÅ UTBILDNINGSNIVÅ ÅR 1996. MÅNADSLÖN KVINNORS LÖN REL.