prop · GL031D17 · 1998-01-01 00:00:00 — Den inledda verksamheten där databaser i olika länder knyts samman underlättar ytterligare åtkomsten av arkivens bestånd. I takt med arkivmyndigheternas arbete för att öka tillgängligheten till arkiven har också intresset för att nyttja dess bestånd ökat. Särskilt märks detta inom släktforskningen, vilket vuxit till en folkrörelse. Slutsatser Arkivmyndigheterna har i allt väsentligt uppnått de för verksamheten uppsatta långsiktiga, övergripande målen. Verksamheten svarar mot kravet på en effektiv användning av insatta resurser. Från denna bedömning gör regeringen en reservation för , se vidare under anslaget för myndigheten. Arkivmyndigheternas verksamhetsinriktning bör därför bibehållas. 1 Anslag s- sparan de 33 343 Därav 1996 Utgift 227 100 Utgifts - progno s 232 206 1998 Förslag 226 435 1999 Beräkna t 232 464 2000 Beräkna t 238 580 Beloppen anges i tusental kronor och landsarkiven är statliga arkivmyndigheter med särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet som framgår av arkivlagen (1990:782), arkivförordningen (1991:446) och instruktionen för och landsarkiven (1995:679). En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att och landsarkiven hade ett anslagssparande på . Regeringen har därför funnit det möjligt att som besparing dra in av anslagssparandet. Besparingen har använts för att finansiera vissa överskridanden inom utgiftsområdet. Enligt prognos för innevarande budgetår kommer anslagssparandet att vara . vidtar detta långsiktiga sparande bl.a. för att kunna klara redan nu förutsedda hyresökningar under , nödvändig arkivdepåexpansion och en utökad regional landsarkivorganisation. Anslagssparandet bedöms i huvudsak vara förbrukat vid utgången av . Regeringens överväganden Resultatinformation och landsarkiven har arbetat efter sina långsiktiga mål och verksamhetsmål varvid t.ex. kan nämnas att och landsarkiven avslutat inspektionerna och besöken hos statliga myndigheter, inom ramen för projektet samordnad tillsyn (SATS). pågår en uppföljning av de huvudsakliga bristerna i myndigheternas arkivhantering. Flera insatser har vidare gjorts för att öka samverkan mellan dels arkivmyndigheter och arkivbildande myndigheter, dels mellan de olika kulturarvsområdena samt mellan arkivmyndigheter och näringsliv och internationella organisationer. Antalet framtagna volymer liksom antalet mikroficher hos och landsarkiven har ökat. Antalet registreringar av arkivhandlingar har nästan tiodubblats, främst tack vare Sesam- och ALU- projekt. Detta, liksom fler och bättre förteckningar, har i hög grad ökat tillgängligheten till arkiven genom att bestånden blivit mer lättillgängliga som arkivmyndigheternas arbete underlättats. I tabell 1 redovisas vissa uppgifter som sammantaget visar att intresset för arkivmaterial ökar. Detta är ett led i och landsarkivens arbete för ökad tillgänglighet till arkiven, vilket effektiviserats utan att kostnaderna därför har ökat. TABELL 1: REDOVISNING AV VISSA MÄTBARA PRESTATIONER 1993/94 1994/95 1996/97 (18 MÅN) Framtagna volymer 151 658 169 012 315 752 Mikrokort tillgängliga för forskning 3 364 790 Försäljning av mikrokort 241 000 207 953 191 493 Uthyrning av mikrokort 282 286 311 930 444 619 Besvarande av skriftliga förfrågningar För föreslår regeringen att anslaget ökas med för verksamheten vid Arbetarrörelsens Arkiv och Bibliotek. För leveranser av arkiv tillförs anslaget från berörda myndigheter. För mikrofilmning av kyrkobokföringshandlingar sker en överföring på från utgiftsområde 3. Besparing på statlig konsumtion föreslås tas ut med . Därutöver har beräknats en ytterligare besparing på . Regeringen föreslår nedan att bidragen till länsarkiven, som anvisas under detta anslag, inordnas i det system som gäller för övrig regional kulturverksamhet. Bidraget föreslås bli anvisat under ett nytt anslag, benämnt Bidrag till regional arkivverksamhet. Förevarande anslag minskas därför med . Svensk arkivinformation (SVAR) SVAR är en delvis avgiftsfinansierad verksamhet som på moderna medier skall bevara, bearbeta och sprida arkivinformation. SVAR:s verksamhet, vilken främst är förlagd till , bygger till stor del på arbetsmarknadsprojekt. TABELL 2: SVAR:S INTÄKTSPROGNOS 19989 1999 2000 Anslag 12 900 12 900 12 900 Lönebidrag 4 600 4 000 3 700 EU-bidrag 2 000 2 000 1 000 Övriga bidrag 300 300 300 Försäljning av mikrokort 7 000 6 500 6 400 Kurser, visningar, uppdrag 1 500 1 600 1 700 Böcker, arkivvårdsmaterial 500 500 500 Summa finansiering 28 800 27 800 26 500 ARKION ARKION är en i huvudsak avgiftsfinansierad verksamhet med syfte att med moderna medier öka tillgängligheten till och bruket av arkiven. ARKION arbetar bl.a. med att utveckla system för informationsspridning, ta fram läromedel och multimediaprodukter och att utbilda och sprida kunskap. Detta förenas med att skapa arbetstillfällen, främst i glesbygdsområden. TABELL 3: ARKIONS INTÄKTSPROGNOS 1998 1999 2000 Anslag 672 672 672 Sesam 900 - - Lönebidrag 160 160 160 2 700 2 700 2 700 Kulturarvsprojekt 1 500 1 500 1 500 Utbildningsprojekt 250 250 250 Summa 6 182 5 282 5 282 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Slutsatser och landsarkivens verksamhet svarar mot kravet på en effektiv användning av insatta resurser. Inriktningen för myndigheten bör ligga fast. Regeringen föreslår att och landsarkiven för anvisas . För beräknas anslaget till och för till . Arkivet för ljud och bild 1 Anslag s- sparan de 2 086 Därav 1996 Utgift 26 000 Utgifts - progno s 25 813 1998 Förslag 25 434 1999 Beräkna t 26 137 2000 Beräkna t 26 861 Beloppen anges i tusental kronor. Arkivet för ljud och bild () skall möjliggöra forskning i svensk kultur och samhälle genom att tillhandahålla den del av mediautbudet i som offentliggörs i form av ljud och rörliga bilder. Myndighetens verksamhet vilar på pliktexemplarslagens (1993:1392) grunder. är kontaktorgan för den internationella samarbetsorganisationen Archives, IASA. deltar också i Round Table on , där representanter för biblioteks- och arkivorganisationer samarbetar inom ram. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar ett anslagssparande om . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser Av ALB:s årsredovisning framgår att myndigheten bedriver ett kvalitetsäkringsarbete, bl.a. i form av användarenkäter. Effekterna av verksamheten mäts bl.a. genom antalet användare av ALB:s tjänster. En annan bedömningsgrund av verksamhetens effekter som använder är de forskningsresultat som framlagts efter utnyttjande av ALB:s samlingar. använder ca 80 forskare på doktorandnivå eller högre ALB:s tjänster. har vidtagit åtgärder för att effektivisera verksamheten genom att för /96 ställa upp målet att omfattningen inom varje verksamhetsområde skulle öka utan att kostnaderna skulle stiga i motsvarande grad. Jämförelsetalen visar att en volymökning har skett inom samtliga verksamhetsgrenar samt att styckkostnaderna har sjunkit. Regeringen ser positivt på de vidtagna effektiviseringsåtgärderna. I ALB:s databaser registreras film, video, fonogram, multimedia och sändningarna från de radio- och TV- kanaler som omfattas av pliktexemplarslagen. Av TV- sändingarna levereras nära hela utbudet. bedriver ett omfattande arbete med information och inkrävning av det leveranspliktiga utbudet. Dessutom har ALB:s fjärrlåneservice till högskole- och länsbiblioteken utökats. I ett internationellt perspektiv förefaller ligga väl framme inom verksamhetsområdet. 1 Anslag s- sparan de 2 028 Därav 1996 Utgift 39 700 Utgifts - progno s 31 449 1998 Förslag 27 761 1999 Beräkna t 28 574 2000 Beräkna t 29 412 Beloppen anges i tusental kronor Myndigheten har enligt förordningen (1993:654) med instruktion för till uppgift att samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta och ge ut material om dialekter, personnamn, ortnamn, folkminnen, visor, folkmusik och den svenska jazzens historia. Vidare skall institutet avge yttranden i ärenden om fastställandet av ortnamn och granska förslag till namn på allmänna kartor. har ett anslagssparande på . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att utgifterna kommer att överskrida anslaget med . Överskridandet förklaras av omställningskostnader i samband med personal- minskningar. Regeringens överväganden Resultatinformation befinner sig i ett skede av nyorientering. Institutet har under budgetåret prioriterat bl.a. att öka tillgängligheten och spridningen av resultaten av den vetenskapliga bearbetningen genom en ökad digitalisering. Samlokalisering av enheter och flyttning till nya lokaler har lett till effektivisering ur driftssynpunkt och till sänkta hyreskostnader. Besparing på statlig konsumtion föreslås tas ut med . Avgiftsinkomsterna har beräknats till i genomsnitt . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har invändningar bl.a. på grund av att tillfredsställande underlag inte lämnas, verksamhetsmål inte redovisas och att det föreligger svårigheter att knyta ihop verksamheten med de av regeringen uttalade verksamhetsmålen. Avstämningar mellan myndighetens egen redovisning och riksredovisningen har inte gjorts, då dokumentation saknas. Angående Språk- och folkminnesinstitutets del- årsrapport har RRV invändningar mot resultaträkningen, anslagsredovisningen, finansieringsanalysen och prognosen. Med anledning av RRV:s påpekanden har myndigheten redovisat till regeringen att man planerar att utöka kanslifunktionen genom omprioriteringar inom den egna verksamheten. Regeringen gör bedömningen att denna åtgärd är tillräcklig och förutsätter att årsredovisningen kommer att förbättras. Slutsatser Mot bakgrund av tillgänglig information drar regeringen slutsatsen att myndighetens huvudsakliga inriktning överensstämmer med de mål som uppställts för verksamheten. Verksamhetsinriktningen bör ligga fast. Regeringen föreslår att för anvisas . För beräknas anslaget till och för till . 1 Anslag s- sparan de 1 132 Därav 1996 Utgift 4 900 Utgifts - progno s 3 337 1998 Förslag 3 405 1999 Beräkna t 3 501 2000 Beräkna t 3 600 Beloppen anges i tusental kronor Myndigheten har enligt förordningen (1988:630) med instruktion för Svenskt biografiskt lexikon till uppgift att fortsätta och slutföra utgivandet av verket Svenskt biografiskt lexikon. Svenskt biografiskt lexikon har ett anslagssparande på . Regeringen har därför funnit det möjligt att som en besparing dra in av anslagssparandet. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande på . Detta förklaras av att en tjänst är vakant, men skall tillsättas. Regeringens överväganden Resultatinformation Myndigheten Svenskt biografiskt lexikons mål är att genomföra utgivningen av publikationen Svenskt biografiskt lexikon. Med gällande vetenskaplig kvalitet skall minst ett band ges ut , dvs. ca 2,5 häften . En mindre försening i utgivningen beror på svårigheterna att beräkna hur många personartiklar som skall ingå i varje del av lexikonet, dvs. artiklarna har blivit fler än beräknat. Hela sviten kan trots detta planenligt beräknas vara utgiven omkring . Svenskt biografiskt lexikon har för särskilda medel överfört utgivna delar av lexikonet till CD-rom och därmed ökat tillgängligheten. Besparing på statlig konsumtion föreslås tas ut med . Avgiftsinkomsterna har beräknats till i genomsnitt . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående drar regeringen följande slutsatser. Svenskt biografiskt lexikons verksamhet svarar mot kravet på en effektiv användning av insatta resurser. Myndighetens inriktning bör ligga fast. Regeringen föreslår att för anvisas . För beräknas anslaget till och för till . Bidrag till regional arkivverksamhet 1999 Beräkna t 3 022 2000 Beräkna t 4 841 Beloppen anges i tusental kronor Regeringens överväganden Bidrag till regional arkivverksamhet anvisas under anslaget till och landsarkiven. Regeringen har, efter överläggningar med företrädare bl.a. för arkivsektorn, kommuner och landsting beslutat att föreslå att bidraget till de regionala arkiven skall inordnas i det statliga stödsystem som godkänt för bidrag till regionala kulturinstitutioner (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Syftet med att inordna det statliga stödet till regional arkivverksamhet i systemet med stödenheter är att bättre integrera arkivområdet i den regionala kulturpolitiken tillsammans med museer och andra institutioner. De regionala arkiven förvaltar betydande arkivbestånd och samlingar med stort kulturhistoriskt värde. De arbetar på uppdrag av ett rikt föreningsliv och en ideell sektor och de är en resurs för såväl offentlig som privat sektor. Arkiven efterfrågas bl.a. inom vetenskaplig forskning, släkt- och hembygdsforskning, skola och kulturliv. De regionala arkiv som omfattas av det statliga bidraget är de 20 länsarkiv, främst bestående av folkrörelsearkiv, vilka erhåller s.k. föreståndarbidrag från arkiv. En förutsättning för att bidrag i form av stödenheter skall komma i fråga är att verksamheten även stöds av kommun eller landsting. finansieras till av kommun och landsting. Bidragsmottagarna skall vidare uppfylla vissa fastställda mål för verksamheten och redovisa resultat av denna. skall ange närmare villkor för verksamheten samt följa upp och utvärdera denna. Bidraget indelas i schablonbelopp, benämnda stödenheter, på . erhåller varje länsarkiv ett s.k. föreståndarbidrag på . Detta belopp bör förbli oförändrat. Med utgångspunkt från detta beräknar regeringen bidraget till länsarkiven till , vilket motsvarar 20 stödenheter. Bidraget bör anvisas under ett nytt anslag benämnt Bidrag till regional arkivverksamhet. Regeringen föreslår att för till anslaget anvisas . Anslaget till och landsarkiven minskas med samma belopp. beräknas anslaget till och för till . Därvid har beräknats en ökning med och med . 10.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar anslagen , Bidrag till kulturmiljövård, Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar samt Avgiftsfinansierad verksamhet: Riks- antikvarieämbetets uppdragsverksamhet. Arbetet för kulturmiljön syftar till att bevara och förmedla det kulturarv som är förknippat med den fysiska livsmiljön. Här ingår också viss arkiv- och biblioteksverksamhet. och statens historiska museer är central förvaltningsmyndighet för kulturmiljön. På den regionala nivån ansvarar länsstyrelserna för kulturmiljöns myndighetsarbete och de regionala museerna för kunskapsuppbyggnaden. När det gäller vård samt information och publikverksamhet har länsstyrelserna ett övergripande ansvar för att insatser kommer till stånd, medan det ankommer på de regionala museerna att hålla kompetens och utföra de konkreta uppgifterna. Tillsammans utgör länsstyrelserna och de regionala museerna kulturmiljösektorns regionala organisation. På den lokala nivån verkar kommunerna inom hela kulturmiljöns ansvarsområde. För sina insatser i det statliga kulturmiljöarbetet får de regionala museerna ersättning genom statsbidraget till regionala museer. utfördes ca 660 årsverken inom den statliga kulturmiljösektorn. Av dessa utfördes 140 vid länsstyrelserna och 250 inom avgiftsfinansierade arkeologiska uppdragsverksamhet. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1 1998 1999 2000 707,3 491,9 381,7 423,9 443,0 449,7 1 Varav på tilläggsbudget Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall En ökad satsning på informations- och publikverksamhet har bidragit till ett ökat allmänt intresse för kulturmiljön. Exploateringen av mark- och vattenområden har minskat jämfört , vilket bl.a. inneburit en minskad belastning på kulturmiljövärdena i landskapet som volymerna i den arkeologiska uppdragsverksamheten har minskat kraftigt. De av EU medfinansierade miljöstöden inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har väsentligt förbättrat förutsättningarna för bevarandet av odlingslandskapets kulturvärden. har minskade resurser från länsarbetsnämnderna och även kommunerna lett till försämrade förutsättningar för forn- och landskapsvården i övrigt. De särskilda sysselsättningsmedel som har utgått för budgetåret har givit goda effekter både från sysselsättnings- och kulturmiljösynpunkt. är efterfrågan på medlen för byggnadsvård fortsatt mycket stor. Större förändringar Inom ramen för jordbrukets miljöprogram har ett särskilt stöd för bevarande av odlingslandskapets kulturmiljövärden införts. Länsstyrelserna har utökat antalet anställda inom kulturmiljöområdet, särskilt när det gäller kompetens avseende kyrkliga kulturminnen och kulturlandskap. Genom har förutsättningarna för att uppnå målen för verksamhetsområdet förbättrats. och länsstyrelserna har disponerat särskilda sysselsättningsmedel för byggnadsvård. Prioriteringar Den inriktning som regeringen redogjorde för i propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik ligger fast. Kulturarvets demokratiska funktioner skall utvecklas. bör arbetet för en långsiktigt hållbar utveckling prioriteras. Därvid bör medverkan i arbetet med att skapa sysselsättningsinsatser för byggnadsvård samt regional utveckling särskilt uppmärksammas. 10.2 Resultatbedömning och slutsatser Verksamhetsområdet behandlades i propositionen om kulturpolitik. Där redogjorde regeringen för inriktningen på de framtida insatserna inom kulturmiljöområdet. Målen för kulturmiljöorganisationen var under /96 att bevara och levandegöra kulturarvet, stärka den lokala och regionala kulturella identiteten, syfta till kontinuitet i utvecklingen av den yttre miljön, möta hoten mot kulturmiljön samt bidra till att öka medvetenheten om estetiska värden och historiska sammanhang. De av EU medfinansierade miljöstöden inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har väsentligt förbättrat förutsättningarna för bevarandet av odlingslandskapets kulturvärden. Det särskilda kulturmiljöstödet inom ramen för jordbrukets miljöprogram har rönt avsevärt större efterfrågan än vad som kunnat förutses, vilket fått till följd att utbetalningarna för uppgick till mot beräknade . För återstående del av den femåriga programperioden har tillgängliga medel utökats som stödet stängts för nya sökanden. I propositionen (prop. 1997/98:2) Hållbart fiske och jordbruk föreslår regeringen att det inom miljöprogrammet införs en ny åtgärd för bevarande av samiska kulturmiljöer. som bevarandet av odlingslandskapets kulturvärden har förbättrats har dock förutsättningarna för den långsiktiga forn- och landskapsvården i övrigt försämrats genom minskade resurser från länsarbetsnämnderna och även kommunerna. Redovisningar av effekterna av de särskilda sysselsättningsmedel har utgått till byggnadsvård visar på mycket goda resultat. De extra sysselsättningsmedel som utgick till om sammanlagt har medfört att ca 1 000 kulturhistoriskt värdefulla byggnader som annars skulle ha rivits eller förstörts har kunnat restaureras. För varje bidragsmiljon har nästan två miljoner satsats från annat håll. Sysselsättningseffekterna kan totalt beräknas till närmare 4 000 årsarbetskrafter, vilket får bedömas vara ett mycket gott resultat. De samlade erfarenheterna från denna typ av satsningar har legat till grund för regeringens beslut om ur den s.k. Östersjömiljarden för att utveckla svensk polska byggnadsvårdsprojekt inom ramen för den s.k. Hallandsmodellen. Detta pilotprojekt är den hittills största gemensamma kulturmiljösatsningen i . För att ta till vara och utveckla de goda effekterna av de särskilda sysselsättningsmedel har utgått till byggnadsvård föreslår regeringen att sysselsättningsinsatser syftande till en långsiktigt hållbar byggnadsvård skall prioriteras (se utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv). De minskade investeringarna i utbyggnaden av infrastruktur får bedömas ha medfört bättre förutsättningar för att bevara kulturminnen och kulturmiljöer jämfört . har de inneburit att volymen för den arkeologiska uppdragsverksamheten minskat. Kulturmiljön berörs också av regeringens arbete för ett ekologiskt hållbart samhälle. Betydelsefulla insatser har gjorts bl.a. när det gäller att utveckla ett återbruk av traditionella material och tekniker inom byggnadsvården. Det allmänna intresset för kulturmiljön har sannolikt aldrig varit större än . Detta kan utläsas bl.a. i omfattningen av mediernas bevakning av området. Det framgår vidare av t.ex. ett ökat besöksantal till Kulturhusens dag och en markant ökad bokförsäljning samt utlåning vid bibliotek. Lokal och regional identitet har i ökad omfattning kommit att utgöra ett motiv vid fördelningen av kulturmiljöområdets resurser, t.ex. vid fördelningen av sakanslagsmedel för byggnadsvård. I arbetet med har kulturarvsområdet särskilt uppmärksammats, inte minst när det gäller kulturturism. Genom får förutsättningarna för att uppnå målen för verksamhetsområdet bedömas ha förbättrats, särskilt när det gäller att levandegöra kulturarvet och stärka den kulturella identiteten. Roll- och ansvarsfördelningen inom kulturmiljöorganisationen har utvecklats i riktning mot ökad samsyn på mål och strategier för verksamheten bland regionala företrädare på länsstyrelser och länsmuseer. bör den tydligare roll- och ansvarsfördelningen väsentligt förbättra förutsättningarna för kulturmiljösektorns måluppfyllelse. Länsstyrelserna Under /96 har länsstyrelserna framför allt prioriterat arbetet med jordbrukets miljöstöd, kyrkliga kulturminnen, byggnadsvård samt fornminnesärenden. Ett flertal länsstyrelser har arbetat med strategier och program för kulturmiljöarbetet i länet. Ärenden om byggnadsminnen har generellt givits låg prioritet. Ansvaret för prövning av ärenden om kyrkliga kulturminnen har från förts över från till länsstyrelserna. En utvärdering genomförs av . Den skall redovisas till regeringen . Med anledning av de utökade resurser som tillförts länsstyrelserna har dessa, med något enstaka undantag, förstärkt kulturmiljöområdet. Förstärkningen har i första hand gällt kyrkoantikvarisk kompetens. Länsstyrelserna har svarat för den regionala administrationen av kulturmiljöstödet inom ramen för jordbrukets miljöprogram. Miljöstödsarbetet har inneburit att den tvärsektoriella samverkan vid länsstyrelserna fördjupats. Kulturmiljö och kulturarv har allt mer integrerats i strategier för regional utveckling. Ett antal länsstyrelser bedöms ha hunnit mycket långt i detta arbete. Under /96 satsade länsstyrelserna sammanlagt av regionala utvecklingsmedel på kultur- och kulturarvsområdet. Medlen har huvudsakligen använts till investeringar och aktiviteter som stärker sambandet mellan kultur, turism och regional utveckling. Länsstyrelsernas kulturmiljöfunktioner har i flera fall deltagit i arbetet med . Kulturmiljöområdets sakanslagsmedel har utnyttjats som nationell medfinansiering för olika typer av EU-medel. Enligt regeringens bedömning har kulturmiljöfunktionernas bidrag till länsstyrelsernas samlade verksamhet för regional utveckling och en god livsmiljö generellt sett stärkts. De utökade resurser och den överföring av beslutanderätten som har tillförts området har inneburit bättre förutsättningar för länsstyrelserna att arbeta utifrån ett helhetsperspektiv på det regionala kulturarvet. Sammanfattande bedömning och slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten har gett goda resultat och resurserna har använts på ett ändamålsenligt sätt. Verksamheten har i allt väsentligt uppfyllt de uppställda målen. En samlad bedömning av verksamhetsområdet talar för att områdets huvudinriktning bör bibehållas. 10.3 Anslag G 1. 1 Anslag s- sparan de 7 826 Därav 1996 Utgift 140 900 Utgifts - progno s 154 412 1998 Förslag 136 979 1999 Beräkna t 150 845 2000 Beräkna t 152 250