prop · GL031D13 · 1998-01-01 00:00:00 — Aktivare användning av arbetslöshetsersättningen Regeringen har i tilläggsbudget för (prop. 1996/97:150) föreslagit att arbetslöshetsersättningen på försök till skall kunna användas på ett mer aktivt sätt. Enligt reglerna för arbetslöshetsersättningen krävs i princip att den arbetslöse inte får ägna sig åt någon annan verksamhet än att aktivt söka arbete. Förslaget som godkänts av innebär att ersättning skall kunna lämnas även till en arbetslös som exempelvis deltar i ett projekt som inte ryms inom ramarna för den ordinarie arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Under får försöksverksamheten omfatta högst . Under anser regeringen att försöksverksamheten bör få omfatta högst . Försöksverksamheten kommer att utvärderas. Offentligt tillfälligt arbete infördes en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd, offentligt tillfälligt arbete för äldre arbetslösa (OTA). Personer som fyllt och varit arbetslösa och som får ersättning från arbetslöshetsförsäkringen eller KAS kan anvisas till åtgärden. Staten, kommuner, kyrkliga kommuner, landsting och de allmänna försäkringskassorna kan vara anordnare. Verksamheten kan även bedrivas inom kommunalt finansierade privata och kooperativa alternativ till verksamhet. Syftet med åtgärden är att ta till vara de äldre arbetslösas kompetens samt att höja kvaliteten i verksamheten. Åtgärden skall finnas under budgetåren 1997 och 1998. Anvisningstiden är obegränsad . Deltagaren får utbildningsbidrag samt en stimulansersättning om per dag. Den beräknade omfattningen av åtgärden för är 5 000 personer . deltar cirka 6 000 personer i åtgärden, varav cirka 2 500 kvinnor och cirka 3 500 män. Resursarbete Resursarbete är en ny åtgärd som infördes . Arbetstagarorganisationer och arbetsgivare på en arbetsplats inom stat, kommun, landsting, kyrkliga kommuner eller allmänna försäkringskassor kan komma överens om att inrätta resursarbeten inom alla yrkeskategorier. Syftet är att åstadkomma kvalitetshöjande insatser. Till dessa arbeten kan personer vilka varit inskrivna som arbetssökande vid arbetsförmedlingen och som har rätt till arbetslöshetsersättning anvisas som en extra resurs i det ordinarie arbetet. Åtgärden innebär, i likhet med beredskapsarbete, att den anvisade får lön enligt ett särskilt träffat lokalt avtal. Lönen får uppgå till av den dagpenninggrundande inkomsten, dock till högst per dag till och med och till högst därefter. Den anvisade betraktas som arbetstagare, men lagen (1982:80) om anställningsskydd är inte tillämplig. Ett resursarbete får omfatta högst , med möjlighet till förlängning . Som motprestation förbinder sig arbetsgivaren att täcka alla kortare vikariatsbehov som uppstår med dessa resursarbetare. För arbetstimmar i resursarbete utgår lön enligt det särskilt träffade lokala avtalet. Pågår resursarbetet på deltid, skall arbetslöshetsersättningen nedräknas i motsvarande mån. Arbetsgivaren får ett bidrag som motsvarar den anvisades arbetslöshetsersättning. Då åtgärden bryts av vikariat lämnas lön i enlighet med gällande kollektivavtal. Verksamheten är tillfällig och får bedrivas mellan och . beslutar om resursarbete. Tillfällig avgångsersättning Tillfällig avgångsersättning innebär att helt arbetslösa personer som har fyllt 60 men inte har möjlighet att få arbetslöshetsersättning som benämns tillfällig avgångsersättning. Erbjudandet gäller till och med . Denna ersättning lämnas tills dess att personerna uppnår pensionsåldern utan krav på arbetssökande eller annan aktivitet. För att beviljas denna ersättning krävs att den arbetslöse har fått arbetslöshetsersättning eller deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd till och med . Ansökningarna görs hos den sökandes arbetslöshetskassa respektive länsarbetsnämnd. I samband med att det införs en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring kommer utbetalningarna att ske genom några av de existerande arbetslöshetskassorna eller genom den nya kompletterande arbetslöshetskassan. I samband med riksdagsbehandlingen av förslaget om införande av tillfällig avgångsersättning framställde utskottet ett antal frågor (bet. 1996/97:AU13). Frågorna rörde den praktiska tillämpningen av lagförslaget. Utskottet ansåg det vara viktigt att de frågor utskottet ställde klarades ut och förutsatte att saken reglerades i en förordning eller om så erfordrades att regeringen återkom till i frågan. AMS har i förordning givits ett generellt bemyndigande att meddela föreskrifter för verkställigheten av lagen om arbetslöshetsförsäkring och lagen om kontant arbetsmarknadsstöd. Enligt vad regeringen inhämtat har AMS utnyttjat detta bemyndigande och klarat ut de frågor om tillämpningen som väckts. Regeringen anser mot bakgrund av detta att det inte är nödvändigt med ytterligare bestämmelser när det gäller tillämpningen av den tillfälliga avgångsersättningen. hade cirka 9 500 personer beviljats tillfällig avgångsersättning. Regeringens överväganden Anvisat anslag För föreslår regeringen att anslaget för bidrag till arbetslöshetsersättning skall uppgå till 40 . Detta baseras på antaganden om den ekonomiska utvecklingen enligt den reviderade finansplanen. Regeringen beräknar anslaget till 31 för och 23 för . I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition föreslår regeringen att av medlen under anslaget för bidrag till arbetslöshetsersättning får användas på ett aktivare sätt i enlighet med vad regeringen anfört i vårpropositionen. Generationsväxling Bland de sysselsatta finns många äldre som arbetar med fysiskt eller psykiskt slitsamma arbeten och som gärna skulle vilja sluta arbeta före sin ordinarie pensionsavgång om det fanns ekonomiska förutsättningar. har medelåldern bland de sysselsatta stigit. är ungefär hälften av de arbetslösa under och många av dem är långtidsarbetslösa med en svag förankring på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att en möjlighet till så kallad generationsväxling införs. Förslaget innebär att anställda som har fyllt , efter överenskommelse med arbetsgivaren, erbjuds möjlighet att lämna arbetsmarknaden . En förutsättning bör vara att en vakans som uppstår fylls med en långtidsarbetslös som har fyllt 20 men inte . För att kunna ta del av åtgärden måste ansökan göras - . En annan förutsättning bör vara att den äldre har haft sammanhängande anställning före generationsväxlingen. Vidare bör för rätt till ersättning gälla att den äldre inte står till arbetsmarknadens förfogande för den arbetstid som han eller hon har lämnat. Den äldre arbetstagare som på detta sätt lämnar arbetsmarknaden föreslås få en ersättning från staten som motsvarar av den sjukpenninggrundande inkomst, SGI, som arbetstagaren skulle ha haft före avgången om den allmänna då hade känt till samtliga förhållanden, dock högst . Den fastställda ersättningen till den enskilde och det högsta beloppet bör knytas till basbeloppet och räknas om efter förändring av detta. Ersättningen bör vara pensionsgrundande och lämnas även vid sjukdom. Ersättningen till den äldre bör få betalas ut längst till dess att han eller hon får ålderspension, dock som längst till och med månaden före den månad som vederbörande fyller . Avtalspension bör inte påverka nivån på ersättningen. Den som har mindre än hel förtidspension bör kunna ingå i systemet. Generationsväxling sker då för den arbetstid som den äldre lämnar. Förtidspensionen påverkas inte. Om arbetsgivaren avvecklar sin verksamhet eller går i konkurs åtagandet avser bör statens ansvar att till den äldre betala hela den fastställda ersättningen kvarstå. Som en delfinansiering av den statliga ersättningen bör arbetsgivaren betala ett finansieringsbidrag till staten som motsvarar av den ersättning som staten lämnar. Arbetsgivaren och arbetstagaren kan dessutom sluta avtal om att arbetsgivaren skall betala ersättning utöver finansieringsbidraget. Denna frivilliga extra ersättning betalas av arbetsgivaren direkt till arbetstagaren. Socialavgifter skall erläggas för den extra ersättningen. Syftet är att den långtidsarbetslöse skall ersätta en äldre arbetstagare inom samma driftsenhet. För att underlätta tillämpningen bör dock så kallade successionskedjor få tillämpas. Dessa skall vara klart överskådliga samt bör godkännas av länsarbetsnämnden. Den arbetslöse anvisas av arbetsförmedlingen och skall erbjudas en tillsvidareanställning hos arbetsgivaren. Det bör inte vara möjligt för arbetsgivaren att få arbetsmarknadspolitiska medel i samband med anställningen av den yngre. Generationsväxling får inte ske om någon hävdar att han eller hon har företrädesrätt till anställningen. I princip bör den unge ersättaren få samma arbetstidsmått som den äldre hade. Det bör dock finnas möjlighet för den äldre att lämna endast del av tjänsten. Den yngre ges då möjlighet att fylla ut tjänsten till den del den äldre har lämnat den. Arbetsgivaren bör därvid få lägga samman lämnad tid från flera anställningar vid anställning av ny arbetskraft. skall godkänna avtalet mellan arbetstagaren och arbetsgivaren om generationsväxling. Den allmänna beräknar ersättningsnivån och administrerar utbetalningen till den enskilde. bör administrera finansieringsbidraget som arbetsgivaren skall betala till staten. Generationsväxlingen bör finansieras delvis genom de minskade kostnader för arbetslöshetsersättning som uppstår i och med att unga arbetslösa får arbete samt genom det finansieringsbidrag som arbetsgivaren betalar. Resterande utgifter bör finansieras genom den höjning och utvidgning av finansieringsbidraget vid arbetsplatsintroduktion som föreslås under utgiftsomåde 14. De medel som anvisas över anslag beräknas till , samt . Medlen bör anvisas under anslaget för bidrag till arbetslöshetsersättning. Inkomsterna för det finansieringsbidrag som arbetsgivaren betalar beräknas till , samt 97 miljoner kornor . Förslaget föranleder ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Förslaget till ändring i 11 kap. 2 § k nämnda lag kommenteras under utgiftsområde 11 Ersättning vid ålderdom. A 2 Bidrag till lönegarantiersättning Därav 1996 Utgift 2 048 600 Utgifts - progno s 2 086 050 1998 Förslag 2 042 022 1999 Beräkna t 2 005 787 2000 Beräkna t 1 405 787 Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget finansieras utbetalning av ersättningar till arbetstagare för lönefordringar i konkurs i enlighet med lönegarantilagen (1992:497). Vidare finansieras amorteringar till för den skuld som kvarstår från lönegarantifonden. Skulden uppgick till . betalas från anslaget även ersättningar till länsstyrelserna för deras arbete med utbetalning av lönegarantimedel. Medlen för lönegarantiersättning finansieras genom en lönegarantiavgift enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Avgiften uppgår fr.o.m. av avgiftsunderlaget för socialavgifterna. Anslaget disponeras av Kammarkollegiet. Så länge skulden från lönegarantifonden kvarstår styrs utgifterna på området av inkomsterna av lönegarantiavgiften. Därefter styrs de av antalet konkurser, av hur många arbetstagare som omfattas av konkurserna samt av de bestämmelser som styr rätten till ersättning. En jämförelse mellan utfall och budget för /96 visar att belastningen på anslaget för det budgetåret blev högre än vad som budgeterats. Ökningen hänför sig dock i första hand till ökade intäkter av lönegarantiavgiften och till följd därav ökade amorteringar på skulden från lönegarantifonden. Amorteringarna uppgick /96 till ca . Utbetalningarna av lönegarantiersättning har stabiliserats på en lägre nivå efter den kraftiga uppgången . /93 var utbetalningarna , /94 och /95 endast ca . /96 uppgick utbetalningarna till , varav ca avser . har utgifterna på anslaget uppgått till , varav avser utbetalningar av lönegarantiersättningar. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår tyder på att utbetalningarna kommer att ligga på en i stort sett oförändrad nivå, eventuellt något lägre än . Regeringens överväganden Resultatbedömning Som framgått har utbetalningarna av lönegarantiersättning stabiliserats på en lägre nivå än tidigare , beroende på att antalet konkurser och antalet berörda arbetstagare har minskat kraftigt. En allt större del av anslaget har därigenom kunnat utnyttjas för amortering av den skuld som kvarstår från lönegarantifonden. Med nuvarande regler för lönegarantin och en förhållandevis låg nivå på antalet konkurser beräknas skulden vara amorterad senast . Till dess kvarstår behovet av den rörliga krediten hos . För det innevarande budgetåret uppgår krediten till . För föreslås den uppgå till . Antalet konkurser och berörda arbetstagare bedöms med nuvarande ekonomiska utveckling att ligga på en någorlunda nivå . Tendensen är en viss minskning. Med oförändrade regler skulle utbetalningarna av lönegarantin ligga på nuvarande nivå, dvs. Den nuvarande lönegarantilagen infördes . Löneskyddet har därefter ändrats, framför allt till följd av ändringar 1994. Vissa ändringar gjordes i förmånsrättslagen (1970:979) och lönegarantilagen (1992:497) (prop. 1996/97:102, bet. 1996/97:LU19, rskr. 1996/97:199). Syftet med ändringarna var framförallt att uppnå en bättre överensstämmelse mellan de svenska reglerna om löneskyddet vid konkurs och vad som följer av rådets direktiv /987/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté som skall utreda vissa frågor om förmånsrätten vid konkurs m.m. (dir. 1995:163). Kommittén skall enligt sina huvuddirektiv bl.a. ta ställning till om arbetstagarnas löneskydd vid arbetsgivarens konkurs kan förbättras utan att statens kostnader för lönegarantin ökar. Kommittén fick tilläggsdirektiv enligt vilka uppdraget begränsades på så sätt att kommittén inte skall ta upp de frågor om löneförmånsrätt och lönegaranti som omfattas av förslagen i den tidigare angivna propositionen 1996/97:102. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen att den avsåg att lämna ett utredningsuppdrag syftande till att föreslå sådana ändringar av lönegarantibestämmelserna att kostnaderna för lönegarantiersättningarna kan minska med (prop. 1996/97:150, s. 109). Regeringen har beslutat att genom tilläggsdirektiv uppdra åt att utreda hur en sådan minskning av statens kostnader för lönegahar den rantiersättningarna kan genomföras. Vid utformningen av sitt förslag skall kommittén beakta de totala samhällsekonomiska kostnaderna. Inriktningen skall vara att regeländringarna skall kunna träda i kraft . I förslaget till anslag för har beaktats en besparing på . Som tidigare uppgetts beräknas skulden från lönegarantifonden ha slutbetalts senast . I beräkningen av anslaget för ingår därför inga utgifter för räntor och amorteringar på denna skuld. För föreslår regeringen 2 för anslaget för bidrag till lönegarantiersättning. Anslaget har beräknats med hänsyn till en minskning av lönegarantiersättningarna med . Regeringen beräknar anslaget till 2 för och 1 för . 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 13