prop · GL031D7 · 1998-01-01 00:00:00 — Fortsatt stöd för förstärkning och utveckling av lokalt självstyre och lokal förvaltning, stöd till enskilda organisationer och stöd inom det kulturella och akademiska området förutses under budgetåret. I syfte att främja en socialt hållbar ekonomisk omvandling kommer att stödja framväxten av ett socialt trygghetssystem och effektivisering av hälso- och sjukvårdens organisation. Fortsatt stöd kommer också att lämnas för samarbete inom företagsledarutbildning och offentlig förvaltning, varvid äganderättsfrågor, utveckling av arbetsmarknadens institutioner, statistik och skatteförvaltning kommer att ha en framträdande plats. Mot bakgrund av landets storlek och dess geopolitiska läge i intar en särställning bland de övriga samarbetsländerna. Utvecklingen i är av säkerhetspolitiskt intresse för och kontakterna mellan och har intensifierats. Regeringen antog riktlinjer för samarbetet med för de kommande två åren. Antalet samarbetsprojekt i landet fördubblades . Det bilaterala utvecklingssamarbetet med uppgår till ca . De största projekten återfinns inom områdena lantmäteri och lokalt självstyre. avser fortsätta öka omfattningen av utvecklingssamarbetet med . finns ett lektorat i svenska språket inrättat vid Sjevtjenkouniversitetet i . Övriga länder Utvecklingen i inger stora bekymmer. Från svensk sida föreligger emellertid en ambition att också i utveckla samarbetet så snart den inhemska reformprocessen öppnar möjligheter för effektiva svenska insatser och ett ökat svenskt- vitryskt samarbete. I övriga länder utanför det prioriterade närområdet kan enstaka bilaterala insatser komma ifråga. Svenskt stöd till dessa länder sker dock främst genom EU:s samarbetsprogram och det multilaterala samarbetet. Genom den nya anslagsposten under verksamhetsområde A l Internationellt utvecklingssamarbete finansieras samarbete med det samt med de länder i och som enligt DAC () är klassificerade som utvecklingsländer. Det EU-relaterade samarbetet En mycket stor del av utvecklingssamarbetet med , , och utgörs av kunskapsöverföring och institutionsuppbyggnad som har relevans för ansökarländernas anpassningsprocess till EU. De omfattande insatserna på landreformområdet, stödet till den finansiella sektorn, det nu växande samarbetet på rättsområdet, tredjepelarsamarbetet inom ramen för det säkerhetsfrämjande stödet samt miljösamarbetet är exempel på stöd som är centrala för fördjupningen av marknadsekonomin och demokratin, som de utgör viktiga bidrag till ländernas anpassningsprocess till EU:s krav och regelverk. Under förväntas samarbetet i ännu högre utsträckning komma att inriktas på stöd till de områden som för dessa länder i utlåtanden identifierats som särskilt angelägna. Härtill finns ett särskilt stödprogram uppgående till för innevarande budgetår som består av utbildnings- och informationsinsatser i form av seminarier, studiebesök och personutbyten riktade till såväl politiker som centralt placerade tjänstemän i ansökarländernas förvaltningar. Detta program hanteras av och vänder sig till de tio ansökarländerna i . Under innevarande år har olika insatser genomförts med samtliga dessa länder. För förväntas eftrfrågan vara fortsatt hög på stöd inför medlemskapsförhandlingarna. Ytterligare medel kommer därför att avsättas för detta ändamål. Europeiska unionens samarbete med Utöver de anslagsposter som redovisas under utgiftsområde 7 avsätts, liksom , särskilda medel för att täcka den svenska andelen av Europeiska unionens anslag för samarbete med . Detta belopp, som tagits upp under annat utgiftsområde, uppgår till . EU:s stöd kanaliseras främst genom PHARE- programmet för de centraleuropeiska och baltiska länderna (1997: 1 206 miljoner ecu) respektive TACIS- programmet för länderna inom Oberoende Staters Samvälde och (1997: 540 miljoner ecu). Dessa program har i stigande grad utvecklats till redskap för att förverkliga de politiska och ekonomiska integrationssträvandena. För bistånd till länderna inom f.d. (utom ) finns härutöver särskilda medel avsatta (1997: 254 miljoner ecu). Nya riktlinjer för PHARE-programmet med ökad tonvikt på de associerade staternas medlemskapsförberedelser har utarbetats. Bortsett från de länder som saknar Europa-avtal, för vilka hittillsvarande rutiner kommer att tillämpas, kommer de nationella programmen att ersättas av partnerskapsavtal för anslutning (s.k. accession partners hips), där större utrymme förutses för institutionsuppbyggnad och investeringsstöd med anknytning till det framtida EU-inträdet. Den nya modellen kommer också att främja närmare samverkan mellan EU:s medlemsstater och kandidatländerna, bl.a. i form av etablerandet av ett mera långsiktigt samarbete mellan myndigheter och institutioner. Dels för att öka effektiviteten, dels för att komma till rätta med de besvärande eftersläpningarna i genomförandet av insatserna, kommer projekt av större omfattning att prioriteras. De underprogram (bl.a. för demokratifrämjande, regional näringslivsutveckling och samarbete inom den sociala sektorn) som riktar sig till enskilda organisationer samt regionala och lokala organ och som till sin natur är småskaliga skall dock finnas kvar. Vad gäller TACIS-länderna anknyter samarbetsinsatserna till de partnerskaps- och samarbetsavtal som ingåtts eller håller på att ingås med dessa länder, liksom till de handlingsprogram som Europeiska unionen upprättat för vissa av dem (och ). Huvuddelen av projekten inom TACIS-programmet koncentreras nu till ett begränsat antal sektorer, främst ekonomisk utveckling, förvaltningsbistånd och förbättrad kärnsäkerhet. har, genom den gällande nya förordningen för programmet, utrymme skapats för regionala och lokala samarbetsprojekt tillsammans med såväl EU:s medlemsstater som PHARE-länderna. Det första s.k. cross border-programmet inom TACIS ram har redan beslutats. Det inkluderar bl.a. förbättringar då det gäller gränsövergångarna mellan , , och deras västliga grannstater. EU har markerat ett ökat intresse för såväl som . Genomförandet av den första omgången av den till regionala och lokala aktörer riktade s.k. småprojektfaciliteten inom 1996 års PHARE-program för gränsöverskridande samarbete i betecknades som en framgång. Detta har lett till en betydande förstärkning av anslaget under . I finns redan kopplingar mellan EU:s gränsregionala program (Interreg) och . Olika möjligheter diskuteras att knyta samman Interreg och PHARE:s cross border- program för , liksom att samordna insatser inom PHARE- och TACIS-programmen i området. stödjer dessa samordningssträvanden och är berett att, vid behov, ta initiativ för att underlätta dem. Genom aktivt deltagande i styrkommittéerna för PHARE och TACIS kommer , såsom , också att bidra till att programmen effektiviseras och innefattar insatser inom sektorer som enligt svensk uppfattning förtjänar särskild uppmärksamhet. Exempel är småföretagsamheten, miljön och den sociala sektorn. Flera svenskar har erhållit tjänster i kommissionen, vilket ger ökade möjligheter att medverka i utarbetandet av programmen. Vidare har en del av sekretariatet för ett av de interna regionala programmen, Interreg II C, med särskilda medel för samarbete rörande fysisk planering i , förlagts till (). Det svenska deltagandet i genomförandet av EU-projekt i är däremot alltjämt begränsat. Att bidra till informationen om programmen och öka intresset hos svenska företag, institutioner och organisationer förblir en angelägen uppgift. Europeiska investeringsbanken (EIB) bedriver huvudsakligen verksamhet inom Europeiska unionen, men utlåning sker även till PHARE-länderna, framför allt för infrastrukturprojekt. uppgår EIB:s utlåning till dessa stater till 3,5 miljarder ecu, ca . Genom samverkan med PHARE kan gåvomedel ställas till förfogande för förstudier och tekniskt samarbete. Banken har beslutat inrätta en särskild facilitet för de associerade länderna i anslutning till medlemskapsförberedelserna. Belopp och villkor är ännu inte fastställda. Regionalt samarbete Östersjöstaternas råd Östersjöstaternas råd () är en mellanstatlig organisation på utrikesministernivå, som bildades för att främja och fördjupa samarbetet i . Förutom alla strandstater ingår , och Europeiska kommissionen i rådet. Rådet sammanträder en gång . Däremellan möts dess ämbetsmannakommitté och tre arbetsgrupper för frågor avseende demokratisering, ekonomiskt samarbete respektive kärn- och strålsäkerhet regelbundet. "EuroFaculty" är rådets av högre ekonomisk, statsvetenskaplig och juridisk utbildning vid universiteten i de tre baltiska länderna samt, på försök , i . bidrag till "EuroFaculty" utgörs av ett tioårigt avtal med i . Östersjöstaternas råd har sin egen MR-kommissarie med säte i , som bevakar att respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska institutioner efterföljs i samtliga elva medlemsländer. /97 har innehaft ordförandeskapet i Östersjöstaternas råd. Huvuduppgiften har varit att söka följa upp och genomföra de tre handlingsprogram som rådet antog vid sin femte ministerssion (1996) och som syftar till att öka samarbetet i frågor avseende demokrati inklusive medborgerlig säkerhet och utbildning m.m., ekonomiskt samarbete över ett brett fält samt miljön i . Arbetet, som också är en viktig del i förmedlemskapsstrategierna för , , och , bedrivs till stor del i de tre arbetsgrupperna och miljöorganet HELCOM under överinseende av rådets ämbetsmannakommitté. Då nya krav därmed ställs på rådets samordnande och vägledande roll beslöts vid ministersessionen i att förslag skall utarbetas om att inrätta ett permanent sekretariat för . har erbjudit sig att vara värd för sekretariatet. En sekretariatsliknande och informationsutvecklande verksamhet har 1996/97 bedrivits i "Statsrådsberedningens Östersjögrupp", med hänvisning till den svenske statsministerns mandat från regeringschefsmötet i , att "tills vidare tillförsäkra koordineringen av samarbetet i ". Visby-mötet beslutade även att upprätta en aktionsgrupp mot den organiserade brottsligheten i . Gruppens arbete har drivits aktivt under svenskt ordförandeskap. Aktionsgruppen skall rapportera till nästa regeringschefsmöte i . På svenskt förslag beslutade rådets sjätte ministersession i , att problemen i regionen beträffande dels kommersiellt utnyttjande av barn, dels förekomsten av miljögiftet PCB skulle närmare studeras. Vid ministersessionen övergick ordförandeskapet i Östersjöstaternas Råd till . Vid ett utrikesministermöte övertog ordförandeskapet i Barents Euro-Arktiska råd. Rådet bildades som ett resultat av den s.k. Kirkenes- deklarationen av där de deltagande länderna förbinder sig att samarbeta i vad som kan definieras som den nordliga gränsregionen mellan , och inom områdena miljö, ekonomi, teknik och vetenskap, regional infrastruktur, ursprungsbefolkningar, kultur, turism samt folkliga kontakter. Bakom deklarationen står de fem nordiska länderna, , Europeiska kommissionen samt 9 s.k. observatörsländer (, , , , , , , samt ). Parallellt med Kirkenes-deklarationen undertecknade företrädarna för ett antal län i regionen ett särskilt samarbetsprotokoll, varigenom Barents Regionråd upprättades. I det regionala samarbetet ingår styresmännen från Finnmarks, Nordlands och Troms fylkeskommuner i , landshövdingarna i svenska och finska samt guvernörerna från och Archangelsks oblaster, republiken och okrugen Nenets. ingår landshövdingarna från svenska och finska som observatörer i det regionala samarbetet. har välkomnat denna utvidgning och verkar aktivt för att observatörslänen upptas fullt ut i det regionala samarbetet. Vid övertagandet av ordförandeskap angavs från svensk sida en programförklaring i vilken framgår att vill bidra till att stärka banden mellan och EU, förbättra villkoren för handel och investeringar, öka insatserna på kärnsäkerhetens område, bevaka utvecklingen inom miljöområdet, utveckla samarbete kring kultur samt de mellanfolkliga kontakterna. Inför nästa ministermöte, som planeras äga rum i , samordnas det mellanstatliga samarbetet av en särskild ämbetsmannakommitté, . Kommittén har bl.a. hållit ett gemensamt möte med de regionala företrädarna samt i med företrädare för Europeiska kommissionens olika generaldirektorat. Kommittén har även diskuterat erfarenheterna och arbetsformerna av i syfte att förelägga ministerrådet förslag till arbetets framtida inriktning. För det mellanstatliga finns även arbetsgrupper upprättade för ekonomi, miljö samt för . har även innehaft ordförandeskapet för arbetsgruppen för ekonomisk utveckling. Arbetsgruppens arbete är inriktat på att redovisa handelshinder inom regionen samt föreslå ett åtgärdsprogram för att därigenom främja handeln inom regionen. Finansiering av vissa infrastrukturprojekt i är ett annat aktuellt projekt för arbetsgruppen. arbetar dessutom en särskild expertgrupp med att ta fram ett förslag till handlingsplan på energiområdet för . I detta sammanhang bör även framhållas regionrådets arbete som på ett avgörande sätt bidrar till att bredda och fördjupa de kontakter inom kultur, miljö och annat mellanfolkligt samarbete som utvecklats, inte minst med de ryska delarna av regionen. 96 svarade i för samordningen och utvecklingen av detta regionala arbete genom länets ordförandeskap för . 98 är finska ordförande. har bl.a. formulerat ett s.k. Barentsprogram, som tjänar som planeringsram för önskvärda insatser i regionen. Eftersom samarbetsprojekt i regionen i huvudsak finansieras i respektive land, har Barentsprogrammet ännu inte fått det genomslag av samfinanisering som eftersträvas av de regionala företrädarna. Genom och medlemskap i kan finansiering av projekt ske via EU:s stödordningar såsom TACIS och olika Interreg-program. I har projekt i den ryska delen av huvudsakligen finansierats med medel anvisade genom Sida och under utgiftsområde 7. har särskilt insatser i nordvästra delen i prioriterats. Regeringen har bland annat beslutat om särskilda insatser på kärnsäkerhetens område genom SSI om . kommer även i fortsättningen, genom medlemskapet i EU och i andra nordiska och internationella organisationer, att tillvarata möjligheterna att påverka inriktningen och omfattningen av insatser till förmån för nordvästra samt även i övrigt bidra till en fortsatt utveckling av det regionala samarbetet i . Under /96 har regeringen anvisat för administrativa kostnader. I beloppet ingår kostnader för arbetsgruppsmöten, länsstyrelsesamarbete och kostnader för projektidentifikation. Härutöver har Sida beviljat projektmedel. Multilateralt samarbete Multilaterala organ spelar en viktig roll i omvandlingsprocessen i . I huvudsak finansieras denna verksamhet av organisationernas ordinarie resurser. Regeringen finner det angeläget att därutöver kanalisera bilaterala medel via multilaterala organ eller i samfinansiering med till exempel eller . Detta sker bland annat genom att bilaterala medel ställs till förfogande i tekniska konsultfonder. kan därigenom få större utväxling för de bilaterala resurser som regeringen avsatt för . medverkar aktivt i utformningen av de finansiella institutionernas program i syfte att påverka deras verksamhet utifrån egna prioriteringar och erfarenheter. () har i Central-och spelat en samordnande roll avseende stödet till ekonomiska reformer i syfte att nå makroekonomisk stabilitet och uthållig ekonomisk tillväxt i regionen. IMF:s lån till flertalet länder i regionen kompletterades i det inledande skedet med bilaterala lån från OECD- länderna, den s.k. G 24-gruppen. De svenska åtagandena inom ramen för G 24 uppgår till ca . deltar numera i EU:s gemensamma utlåning, vilken garanteras mot EU:s budget. Eventuella bilaterala insatser kan dock komma att övervägas i länder som från svensk sida anses prioriterade om gemensamt EU-stöd inte kommer till stånd. Ett visst utrymme för sådana insatser har medtagits under det för upptagna anslaget 7 B 2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier samt under 7 B 1.3 Till regeringens disposition i de fall betalningsbalansstödet skall utgå i gåvoform. verksamhet är inriktad på stöd till ländernas strukturella reformer, som privatisering, modernisering av infrastruktur, förbättring av det sociala skyddsnätet och insatser för att förbättra miljön. Beslut om en påfyllnad med av den svenska konsultfonden för till har fattats och det svenska bidraget uppgår därmed totalt till . Därutöver har tidigare bidragit med till fond för stöd till sociala sektorer i samt till IFC:s fond för utveckling av den privata sektorn. Svensk samfinansiering med förekommer bl.a. i olika energi- och miljöprojekt, i sociala sektorn samt stöd till den finansiella sektorn i . Europeiska återuppbyggnads- och , , stödjer övergången till marknadsekonomi och demokrati i samtliga länder i samt OSS. Bankens verksamhet är inriktad på stöd till omstrukturering och privatisering av företag, utveckling av den finansiella sektorn samt investeringar på energi- och transportområdena. Förutom ägarinsatsen i banken, har bidragit med totalt till en konsultfond för tekniskt samarbete för utnyttjande av svenska experttjänster i projekt som genomförs av . Ett viktigt samarbete mellan och utgörs av samfinansieringen av en riskkapitalfond för nordvästra . , och bidrar med totalt (ca per land) i tekniskt stöd medan skjuter till för riskkapitalinvesteringar i ryska medelstora företag. Fonden har gjort tre investeringar: ett sågverk och ett växthus i , samt ett hotell i . har också bidragit med 9 miljoner ecu till en av upprättad kärnsäkerhetsfond. har ett särskilt sekretariat för stöd till den ekonomiska och politiska reformprocessen i , with European Economies in Transition, (CCET) som är inriktat på stöd i form av politisk-ekonomisk rådgivning. Ett särskilt program för reformering av statsförvaltningarna, , finansieras till största delen av medel från EU/PHARE, men även genom bilaterala bidrag. gav under ett bidrag till på och överväger ytterligare bidrag till CCET:s planerade program till . Totalt uppgår frivilliga bidrag till och till . UNDP:s (United Nations Development Program) verksamhet i regionen syftar bland annat till att stärka demokratiska traditioner och demokratiska värderingar. Förutom generella bidrag till UNDP har extra medel avsatts för särskilda projekt och program i . Under /96 gav ett frivilligt bidrag om en miljon US dollar till UNDP:s (DPG-program, (Democracy, Participation and Governance) i och . Även är aktivt i , inom områden som bland annat berör mänskliga rättigheter, lagstiftning, författning och institutionsuppbyggnad av domstols-, åklagar- och polisväsende. har erhållit i frivilligt bidrag från . Regeringen ser positivt på det arbete bedriver med småskaliga medel för att stärka demokratins kultur i och förutser fortsatt stöd nästkommande budgetår. 7 B 1. UTGIFTSUTVECKLINGEN PÅ ANSLAG B 1. SAMARBETE MED CENTRAL- OCH Anslag s- sparan de 920 535 Därav 1996 Utgift 722 910 Utgifts - progno s 920 000 1998 Förslag 789 800 1999 Beräkna t 785 000 2000 Beräkna t 785 000 Beloppen anges i tusental kronor. 1997 FÖRSLAG 1998 B 1 Samarbete med B 1.1 Samarbete med genom Sida 500 000 513 000 B 1.2 Samarbete med genom 54 000 54 000 B 1.3 Bidrag till (tidigare uo 5) 0 4 600 B 1.4 Övriga bidrag till samarbetet med Säkerhetsfrämjande insatser 73 000 85 000 Multilateralt stöd 90 000 55 000 Till regeringens disposition 78 800 78 200 Summa anslag B 1 795 800 789 800 B 2. Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier 15 000 21 000 Summa anslag B 810 800 810 800 Bidrag till EU:s budget 335 000 335 000 Totalt 1 145 800 1 145 800 Av anslaget beräknas anvisas till Sida, till , till , till Säkerhetsfrämjande insatser, till Multilateralt stöd och till Till regeringens disposition. Härtill kommer som täcker andel av EU:s östsamarbete. är i det treåriga programmet för . ekonomiska vårproposition anges att regeringen kommer lämna förslag på omfattningen och inriktningen av samarbetet . Regeringen bedömer att samarbetet med kommer att fortsätta och har beräknat medel motsvarande en nominellt oförändrad nivå även efter 1998. Regeringen har därför preliminärt beräknat vardera . Innan medel anvisas för samarbetet med skall dock en oberoende utvärdering av verksamheten genomföras. Denna kommer att presenteras . Genom utvärderingen kommer mål och resultat att undersökas. En enklare kostnadsredovisning är önskvärd för att lättare avläsa mål och medel. Det kan redan nu konstateras att Sida-Öst genomför fortlöpande utvärderingar av sina insatser. På anslagen uppstår reservationer med hänsyn till att många insatser är fleråriga och har finansierats inom det treåriga programmet. Samarbete med genom Sida (Sida) är central förvaltningsmyndighet för bilaterala utvecklingssamarbete med utvecklingsländer och för stödet till länder i . Inom Sida handläggs samarbetsinsatserna i på en särskild östavdelning (Sida-Öst). Sida har under /96 utarbetat förslag till landstrategier för , , , och samt miljö- och demokratistrategier enligt i regleringsbrev angiven tidplan. På uppdrag av regeringen har Sida inlämnat ett förslag om utnyttjande av krediter i östsamarbetet, samt ett förslag om inriktning och former för energisamarbetet. Regeringen kommer att svara Sida . Stöd i form av tekniskt samarbete och kapacitetsutveckling har inriktats på systemförändringar inom olika samhällsområden av strategisk betydelse för omvandlingsprocessen. Stöd har givits till framväxten av ett väl fungerande näringsliv utifrån de lokala företagens behov genom utbildning och kunskapsöverföring för att främja handel och företagsinvesteringar. Inom miljöområdet har stöd lämnats till projektförberedelser och investeringar inom ramen för åtgärdsprogrammet för . Regeringen anser att Sida-Öst är en effektiv och ändamålsenlig myndighet att handha en stor del av samarbetet med . De övergripande målen för samarbetet med framgår av de inledande texterna. Insatser som främjar och EU- medlemskap skall generellt ges företräde. Regeringen vill också särskilt framhålla betydelsen av en fördjupning av demokratisamarbetet och samarbetet inom de sociala sektorerna. Inom näringslivsområdet är det fortsatt angeläget att utveckla ekonomiska regelverk och fungerande institutioner. Miljöinsatser skall fortsatt vara ett prioriterat område. Sida skall i sin verksamhet fortsatt ge prioritet åt närområde dvs. , , , och nordvästra . Det är angeläget att samarbetet med fortsätter att öka i omfattning. För samtliga dessa länder skall samarbetets inriktning baseras på de landstrategier som regeringen beslutat om. Detta utesluter inte att Sida kan göra särskilt motiverade, enstaka insatser också i länder utanför ovan nämnda krets. Konsultfonderna via , och liksom de internationella kurserna, vilka riktar sig till en bredare krets länder, är särskilt lämpliga instrument för insatser i länder utanför den prioriterade kretsen. Med anledning av regeringschefskonferens i har avsatts utöver det reguljära samarbetet för att stärka samarbetet och utvecklingen i . Dessa medel skall komplettera och förstärka det normala östsamarbetet. Sida har även givits ett särskilt uppdrag att bereda ett antal större energi- och avloppsprojekt som delfinansieras av den extra miljarden. Kunskapsöverföring och ekonomiskt samarbete Det är regeringens åsikt att samarbete som syftar till att fördjupa demokratin bör ägnas stor uppmärksamhet i Sidas program. Institutionella insatser för att utveckla ett effektivt näringsliv har fortfarande stor betydelse. Insatsernas karaktär förutses dock komma att ändras i takt med utvecklingen och i överenstämmelse med de åtaganden som flera av samarbetsländerna gjort i förmedlemskapsavtalen med EU. Sida skall genom olika insatser underlätta integrationsprocessen med EU i första hand för länderna inom närområdet. Stöd till insatser med huvudsaklig finansiering ur PHARE- och TACIS-programmen kan också finansieras från denna post. Regeringen beräknar anslå till denna delpost, en ökning med .