prop · GL03176 · 1998-01-01 00:00:00 — Den som vill delta måste dokumentera och sprida sina metoder, hjälpmedel och resultat fritt till alla andra skolor t.ex. via skoldatanäten. På det viset kan man få se fler goda exempel som alla andra kan dra nytta av. Utmärkelsen kommer att hanteras av delegationen för IT i skolan, som också kommer att lämna ytterligare information om villkoren för deltagande, bestämma juryns sammansättning etc. 3 Skolan, Internet och etik Internet har gjort sitt intåg i den svenska skolan. Över hälften av alla grundskolor och av gymnasieskolorna har en anslutning till Internet. Internet är ett massmedium av ett nytt slag. Vem som helst kan publicera information på Internet som kan nås från hela världen. Internet är därmed det första massmediet som ger alla som vill säga något en möjlighet att komma till tals. Effekterna av denna frihet är att alla slags yttringar som människor skapar och sprider någonstans därför även kan återfinnas på Internet. Där finns romaner och poesi, där finns livliga debatter mellan engagerade människor i alla upptänkliga ämnen. Internet är mycket kommersiellt och flödar av reklam och marknadsföring. Dessvärre är även lurendrejerier, falska rykten, pornografi m.m. allt för vanligt förekommande. På Internet finns också sådant som förhärligande av droger och bombrecept. Mycket allvarligt är att rasistiska budskap och nazipropaganda sprids på Internet. Internet är en avspegling av våra samhällen. Vi må avsky detta, men företeelser som narkotika och pornografi existerar i våra samhällen och även på Internet. Sådana yttranden som är straffbara i , t.ex. hets mot folkgrupp kan vara tillåtna i andra länder och därmed vara svåra att stoppa på Internet. I läroplanerna för och gymnasieskolan definieras skolans grundläggande värden: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. Skolan måste diskutera och förhålla sig till värdegrundsfrågorna. Läraren måste tillsammans med eleverna analysera och diskutera innebörden av olika slags material som finns på Internet. Det räcker självklart inte att ge eleverna en föreläsning om etik och moral. Eleverna måste i skolan få hjälp att utveckla en etisk grundsyn, en inre kompass, som gör att de själva kan ifrågasätta och ta ställning till vad de ser grundat på fakta och grundläggande demokratiska värderingar. Många föräldrar oroas av allt de läser om Internet och att det blir tillgängligt i skolan. Skolorna måste ha en beredskap för diskussioner av detta slag och även aktivt ta upp frågan med föräldrarna, ge dem ordentlig information om vad användningen av Internet innebär och ta del av föräldrarnas åsikter. 3.1 Det personliga ansvaret I avsnittet som redogör för att alla elever skall erbjudas en e-postadress finns ett resonemang om vikten av att varje e-postadress tydligt skall knytas till en viss elev. På det viset får eleverna en tydlig signal om att de själva måste ta ansvar för sina handlingar på Internet. Var och en måste svara för innehållet i de meddelanden som skickas från den egna adressen. Den viktiga diskussionen om moral och personligt ansvar kan kompletteras med lokala regler för användning av IT-system. Dessa regler bör innehålla bestämmelser för vad skolans datorer är till för och vilken användning som inte accepteras. Reglerna bör även beskriva de uppföranderegler som finns på Internet, och som ibland kallas nätikett. Reglerna måste även vara tydliga när det gäller olika slags kriminalitet. Brott är brott även om de begås på Internet. Den som begår ett brott via Internet kommer att svara för det på samma vis som om det hade begåtts utanför nätet. Att bryta sig in i ett datasystem eller piratkopiera programvara är ingen sport utan ett lagbrott som kan få allvarliga konsekvenser. Skolorna kan t.ex. träffa en överenskommelse om de regler som gäller för användning av Internet. 3.2 Filtrerad internetanslutning finns möjligheter att ordna filtrerade anslutningar till Internet. Ett argument för att filtrera Internet är att det inte finns någon anledning att i skolan ge eleverna tillgång till otillbörligt material. Bland annat genom det nationella programmet för IT i skolan kommer många skolor att få snabba anslutningar som väl lämpar sig att hämta hem bilder eller filmer på. Ett skolbibliotek tillhandahåller inte pornografiska tidningar, så varför skulle skolan ge fri tillgång till det olämpliga och oönskade innehåll som faktiskt förekommer på Internet? Att avgöra vilka sidor som ett filter skall stoppa är kontroversiellt. Material som betraktas som anstötligt utomlands, där filterlistor oftast skapas, uppfattas inte alltid så i . Ett exempel kan vara en webbsida som argumenterar för homosexuellas rättigheter. Dessutom innebär ett filter att det blir en utmaning för eleverna att söka överlista filtret. Inom EU-samarbetet deltar i arbetet på att ta fram en handlingsplan för att motverka skadligt och illegalt material på Internet. Programmet skall bidra till utveckling av heta linjer dit allmänheten skall kunna rapportera anstötligt eller olagligt material på nätet, utveckling av filtreringssystem för att kunna välja bort oönskat material samt en skärpning av den allmänna medvetenheten om vilka verktyg och metoder som finns tillgängliga för att hantera sådant material. Avgörandet om en skola skall ha en öppen eller filtrerad anslutning till Internet bör ske lokalt. Därmed måste varje skola eller kommun aktivt ta ställning till och formulera en strategi för att hantera de frågeställningar som detta avsnitt lyfter fram. 4 Informationsteknik i skolan Informationsteknik är ingen ny företeelse i svenska skolor. I detta avsnitt finns en översikt av hur IT har använts i skolan, hur situationen är samt en redogörelse för goda erfarenheter av utvecklingsarbete med hjälp av IT i undervisningen. 4.1 Olika faser i användningen av IT i skolan Det går att urskilja olika faser i användningen av IT i skolan. hade man svårt att finna datorernas roll i skolan, trots att många insåg att datorerna skulle bli viktiga i samhället. När datorerna introducerades i skolan var målet med dataundervis- ningen att eleverna skulle lära sig programmera datorn i programspråket Basic genom ett fåtal timmars undervisning. Effekten blev att eleverna lärde sig att datorer var svåra att hantera och många elever blev rädda för datorer. Tyvärr är den teknikorientering som dominerade den tidens datoranvändning i skolan i själva verket fortfarande vanlig. Persondatorn var fortfarande en ny och ovanlig företeelse. De dator- märken som då var vanliga som ABC 80, och har helt försvunnit. Lärare i matematik och teknik var ofta ansvariga för datoranvändningen i skolan. Nästa steg var det stora . Compis var en dator särskilt anpassad för skolbruk som utvecklades och spreds i ett stort antal i skolorna. Ett stort problem var att det var ont om programvara till denna unika dator. började datorn betraktas som ett verktyg. Lärare i svenska, matematik och samhällsorienterade ämnen upptäckte att datorn var ett bra verktyg att skriva texter på och göra kalkyler med. Datalära fördes in som ämne i . Datorundervisning var ett sätt att förbereda för arbetslivet. Undervisningen skedde i särskilda datasalar. flyttas datorn allt oftare från datasalen till klassrummet och blir ett stöd i undervisningen, eftersom datorn kan innehålla olika kunskapskällor och vara ansluten till Internet. IT ses inte som ett egenvärde utan som ett verktyg i en pedagogisk utveckling i riktning mot ökat ansvar och aktivitet från eleverna. Självklart är IT i skolan också viktigt som förberedelse för ett liv i ett samhälle där IT förekommer överallt, inte minst i arbetslivet. Den nya inriktningen av dator- användningen i skolan ger mer jämlika möjligheter för kvinnor och män. Risken att göra fel är mindre nu var Internet ett forskningsexperiment som efter hand fick användning inom universitetsvärlden. ökade Internets utbredning i hela samhället mycket kraftigt och Internet har total dominans bland stora nätverk. (Svenska delen av Internet, SOU 1997:18) gör bedömningen att Internet kommer att dominera som kommunikationsnät även . Internet är unikt genom att öppna standarder reglerar formen på data och reglerna för överföring av data. Traditionellt har varje tillverkare haft sin egen standard för dessa ändamål, vilket har försvårat kommunikation mellan datasystem. Standarderna på Internet gör att en webbsida eller ett e-postmeddelande kan skapas och läsas av program från olika tillverkare. Utvecklingen av dessa standarder genomgår en öppen process som tar hänsyn till många intressen. En webbsida som skapas kan säkerligen läsas , även om nya webbsidor då har en mer avancerad utformning. 4.2 Läget i skolorna 1997 har kartlagt tillgången till datorer i skolan. Rapporten (, 1998) beskriver tillgången på datorer, var de är placerade samt i vilken utsträckning datorerna är kopplade till Internet. Undersökningen är ett viktigt underlag för att ta ställning till vilka behov skolan har . Det är visserligen vanskligt att jämföra med andra länder, men undersökningen ger vid handen att ligger bra till i jämförelse med andra länder. Antal elever per undervisningsdator 1993 1995 1997 Kommunala grundskolor 38 19 13 Fristående grundskolor 12 13 Kommunala gymnasieskolor 10 8 6 Landstingens gymnasieskolor 20 10 7 Fristående gymnasieskolor 8 9 Särskolor i kommun och landsting 8 6 4 Särvux Av tabellen över antalet elever per dator i olika skolformer framgår att antalet datorer ökat kraftigt både i grund- och gymnasieskolan. I gymnasieskolan är dock tillgången på datorer per elev mer än dubbelt så stor som i . Tillgången på datorer beror i princip inte på om huvudmannen är eller om skolan är fristående. Skillnaderna mellan olika typer av kommuner är små, men det finns en svag tendens att storstäder har färre datorer än andra kommuner, främst i glesbygd. Det pågår en stark utveckling, framför allt i , att flytta datorerna från datasalar till klassrummen. Ett viktigt skäl till att den utvecklingen går långsammare i gymnasieskolan är att data fortfarande förekommer som ämne, vilket medför krav på datasalar för att kunna undervisa en stor grupp samlat. Datorerna är också i ökad utsträckning anslutna till lokala nätverk. Lärare per dator har antalet datorer för lärarbruk ökat starkt. Tillgången på datorer för lärare skiljer sig kraftigt mellan och gymnasieskolan. har lärarna i gymnasiet god tillgång till datorer, men i delar fortfarande sex lärare på en dator. Antal lärare per dator 1993 1995 1997 Kommunala grundskolor 27 12 6 Fristående grundskolor 6 4 Kommunala gymnasieskolor 7 3 2 Landstingens gymnasieskolor 5 3 1 Fristående gymnasieskolor 2 1 KOMVUX 9 2 2 Särskolor i kommun och landsting 29 15 7 Särvux 4 4 Tillgång till Internet Skolorna ansluts till Internet i ökad utsträckning. Drygt hälften av skolorna hade någon typ av internetanslutning , vilket innebär en betydande ökning . Gymnasieskolorna är mycket oftare anslutna till Internet än grundskolorna. Andel skolor anslutna till Internet i procent 1995 1997 Typ av skolor Skolor med Internet Skolor med fast anslutning Andel datorer med anslutning till Internet Kommunala grundskolor 17 56 14 31 Fristående grundskolor 20 53 4 49 Kommunala gymnasier 68 91 71 67 Landstingens gymnasier 35 74 34 52 Fristående gymnasier 40 69 25 58 KOMVUX 47 69 50 70 Särskolor 3 30 13 25 Särvux 14 19 12 24 Specialskolor 38 86 43 63 Sameskolor 0 100 0 38 Över hälften av gymnasieskolorna har en fast anslutning till Internet. Av undersökningen kan inte utläsas vilken kapacitet anslutningen har. Enligt internetoperatörerna har många av skolorna med fast anslutning relativt långsam anslutning. Utanför gymnasieskolan har mindre än var femte skola fast anslutning till Internet. Relativt få skolor ansluts till Internet via ISDN. En anslutning till Internet som sker via modem blir bunden till en viss dator, har låg kapacitet och är trög att använda. Det är intressant att notera att andelen datorer som är anslutna till Internet är lägre än andelen skolor med internetanslutning. Vid skolor med internetanslutning saknar många datorer anslutning till Internet. Andelen datorer anslutna till Internet ger ett mått på hur väl Internet kan användas i undervisningen. Effektiv användning av datorer bygger på att de kan användas för kommunikation och samarbete, vilket kräver att de är kopplade till ett lokalt nät som i sin tur är anslutet till Internet. Undersökningen visar att om målet är att förse alla datorer i skolan med en snabb anslutning till Internet behövs satsningar. 4.3 Inställningen till IT bland lärare och elever och kompetensutveckling () presenterade en undersökning genomförd bland 5 000 lärare, elever och företagare om IT-utvecklingen inom skola och arbetsliv. Undersökningen ger en god bild av hur elever och lärare upplever betydelsen av IT och i vilken utsträckning de har förutsättningar för att på bästa sätt använda IT. Lärare Inte mindre än 8 av 10 lärare anger att deras kunskaper om IT är otillräckliga. Här ges en mycket tydlig signal om att lärarkåren anser att de behöver vidareutbildning inom IT. Uppgiften visar också tydligt att bristen på kunskap omfattar det stora flertalet lärare, vilket talar för om- fattande behov av kompetensutveckling. På frågan om de största hindren mot att använda IT i undervisningen anger av lärarna att de har för låg kompetens. Dessa resultat visar att det stora flertalet lärare anser sig sakna kunskap och att det utgör ett avgörande hinder för användningen av IT i undervisningen. Liten tillgång på utrustning anges av som ett stort problem eller hinder för att använda IT i undervisningen. Många lärare anger också brist på tid eller pengar som viktigt hinder. av lärarna anser att det är viktigt att eleverna kan använda IT för sitt framtida arbetsliv. Det är intressant att notera den samsyn som finns i lärarkåren när det gäller vikten av IT för elevernas inträde på arbetsmarknaden. Så många som av lärarna tror att lärarrollen kommer att förändras med tanke på IT-utvecklingen. En stor majoritet av lärarna väntar sig alltså en förändrad lärarroll, vilket i sig är en god grund för förändring. av lärarna ser förändringen som positiv för egen del; färre än var tionde lärare ser negativt på förändringen. Dessa resultat visar att lärarkåren ser en utveckling av arbetet i skolan med hjälp av IT som de bejakar. Elever femte elev använder dator i skolan, medan av eleverna använder datorer . Användning av datorer har alltså blivit en naturlig del i skolans arbete. En stor andel av eleverna, , anser dock att deras IT-kunskaper inte räcker till. Liksom bland lärarna finns en bred samstämmighet bland eleverna om vikten av IT-kunskaper i det framtida arbetslivet. Nästan alla elever, , anser att det är viktigt att de har goda IT-kunskaper inför arbetslivet. En majoritet av eleverna anser, i likhet med lärarna själva, att deras lärare inte har tillräckliga kunskaper om IT. Företagare än hälften av företagarna anser att IT-kunskaper är viktiga i samband med rekrytering. Mer än två tredjedelar av företagen anger att inslagen av IT ökar i företagets verksamhet. Tillsammans visar dessa båda uppgifter att IT-kunskaper är viktiga för varannan rekrytering och att betydelsen av IT dessutom ökar i snabb takt. På frågan om värdet av kunskaper om IT på framtidens arbetsmarknad anger av företagen att IT-kunskaper är viktiga. 4.4 Forskningsresultat om användning av IT i skolan har tagit initiativ till ett projekt för att följa utvecklingen av IT-användningen i den svenska skolan. Projektet kallas och leds av professor . har gett i uppdrag att utvärdera stora satsning på IT i undervisningen. Som ett led i ELOÏS arbete har gjort en översikt över forskning och utveckling om informationstekniken och skolan. Översikten är publicerad som Informationstekniken i skolan, en forskningsöversikt av , 1998. I rapporten redogörs för hur användningen av datorer ändrats från en inriktning på datakunskap i sig till att datorn används som ett verktyg i undervisningen. I vilken grad som IT påverkar skolan är svårt att säga. Tekniken är dynamisk med ständigt nya tillämpningar och ingriper i och förändrar miljön på många ställen och på många sätt. Det är inte självklart att allt som tekniken gör möjligt är bra. vill se mer diskussion om vilka förändringar som är önskvärda och mindre om teknikens möjligheter. Diskussionen bör även inkludera skolans fostrande roll och betydelse för social och emotionell utveckling. Enligt rapporten kan forskningen inte ge något entydigt besked om starka positiva effekter av datorstödd undervisning. Författaren anser ändå att datorer skall användas i skolan. IT ökar variationen i undervisningen, gör material mer lättillgängligt och färskare, underlättar kommunikation och skrivande och ökar biblioteksresurserna. Även om tekniken inte infriar visionerna om en pedagogisk revolution, ett allmänt kunskapslyft eller rationaliseringsvinster finns ingen anledning att avstå från den. En öppen fråga är om de motivationsskapande effekterna av teknikens interaktivitet är beroende av nyhetens behag eller om de är bestående. 4.5 Behovet av läromedia I denna skrivelse motiveras användningen av IT i skolan främst med en utveckling av undervisningen och med de förändringar som äger rum i samhället. IT har en funktion som pedagogiskt verktyg och kan ge undervisningen nya möjligheter. Därför är det viktigt att det finns bra IT- baserade läromedel, s.k. läromedia, att använda i skolan. Internet som läromedel Internet är ett medium för kommunikation som förenklar kontakter mellan elever och mellan skolor. Internet ger tillgång till enorma mängder information (omfattar den fritt tillgängliga delen av Internet 300 miljoner webbsidor). Den som vill veta mer om ett land eller en region finner många uppslag. På Internet finns även ett mycket stort antal tidningar och tidskrifter tillgängliga. Olika myndigheter och organisationer publicerar rapporter, förslag och uttalanden på Internet. Allt detta gör att Internet kan användas som ett läromedel med verkligheten som bas. Multimediabyrån, ett resurscentrum för eget skapande Multimediabyrån drivs av , finns på Internet som en del av Skoldatanätet och är en resurs för att hämta material, idéer och kunskaper. Byrån skall även användas som ett verktyg för att publicera på distans och underlätta erfarenhetsutbyte. Målsättningen med Multimediabyrån är att motivera lärare och elever att använda nya medier i skolan. har fått regeringens uppdrag att skapa ett resurscentrum för läromedia. Resurscentrumet är en virtuell organisation med ca 20 medarbetare som finns runt om i landet på skolor, kommunala resurscentrum, högskolor och universitet Den utåt synliga delen av resurscentrumet är Multimediabyrån. Multimediabyrån bjuder in till seminarier, workshops och TV- konferenser. Idéer och exempel sprids på flera olika sätt, via Internet, genom videofilmer och tryckt material. Genom användning av ett egenutvecklat verktyg kan medarbetarna runt om i landet samarbeta och publicera multimediematerial på webbplatsen på distans. Detta verktyg erbjuder Multimediabyrån i sitt s.k. projekthotell till landets skolor för projektsamarbete. Det innebär att skolor på ett enkelt sätt kan samarbeta i projekt och t.ex. gemensamt producera internetbaserade läromedel utan att behärska den underliggande tekniken. Multimediabyrån på Internet består av tre delar: ¤ som är en mötesplats och presentationsyta för olika projekt. Där finns en multimediatidning som produceras av Ljud- och bildskolan i , en radiostation som har händelser som tema samt ett projekthotell där projekt kan boka plats. I projekthotellet kan projekt samarbeta och producera eget material. På finns också en cd-rom-cirkel där man kan följa några olika lärares tankar och kommentarer kring de nya cd-rom- baserade läromedlen, ¤ Arkivet som innehåller bilder och ljud som kan användas för arbeten i skolan. Elever och lärare kan även skicka in eget material och bidra till att arkiven växer, ¤ Idébanken som är en plats där elever och lärare ger kurser och utbyter erfarenheter inom pedagogik och olika programvaror. Här finns lektionsförslag, projektdagböcker och handledningar som stöd och inspiration. Byråns medarbetare kommer att producera interaktiva kurser om multimedia i skolan. Det finns också en frågelåda där medarbetarna svarar på frågor. satsning på läromedel satsar på att främja fram- tagandet av IT-baserade läromedel. Stöd har beslutats till ett sjuttiotal projekt inom alla ämnesområden. Vid bedömning av läromedelsprojekt används ett antal kriterier. Det första är att innehållet skall vara angeläget och svara mot ett nationellt behov. Det andra kriteriet består i att pro- jekten skall ha en syn på lärandet och på den pedagogiska uppläggningen som har läroplanen som grund. Nästa kriterium är hur väl läromedlet utnyttjar informationsteknikens möjligheter. Vidare bedömer och budget. Samarbete inom upprättade tre arbetsgrupper för att stimulera utvecklingen av multimedia inom utbildningsområdet. De tre arbets- grupperna har till uppgift att identifiera kriterier för kvalitetsbedömning av multimedia och mjukvaror inom utbildningsområdet; analysera marknaden för multimedia inom utbildningsområdet och främja partner- skap mellan privata och offentliga avnämare samt bygga upp nätverk för forskare som arbetar med multimedia och mjukvaror som verktyg i inlärningsprocesser. deltar i de två senast nämnda arbetsgrupperna. 4.6 Erfarenheter av IT-projekt i skolan Det nationella programmet för IT i skolan är en tidsbegränsad satsning men målet är långsiktigt, eftersom syftet är att understödja en självgående utveckling. All verklig förändring av skolan är en lång och djupgående process som tar . Målet med det nationella programmet för IT i skolan är att IT skall fungera som en del i ett pedagogiskt förändringsarbete. Projekt med IT i skolan kommer inte att leda till någon verklig förändring om de fokuseras på att placera in ett antal datorer i skolan. Arbetet med IT i skolan har lämnat stadiet när enbart vissa föregångare genomför projekt. sprids arbetet till alla skolor. Ett stort antal projekt med IT i skolan har genomförts i skolor eller hela kommuner. Även om arbetet med IT i skolan kan läggas upp på många olika sätt är det möjligt att ur dessa erfarenheter lyfta fram vissa gemensamma kriterier hos framgångsrika projekt. Förändringen får bättre förutsättningar om det finns en förväntan på utveckling i skolans omgivning. Om föräldrarna blir engagerade kommer de att fungera som stöd och pådrivare. Det finns även goda skäl för skolan att söka samverkan med omgivande företag och organisationer. Flertalet av landets kommuner har utarbetat övergripande IT-strategier på lokal nivå. Användning av IT för bl.a. näringslivets tillväxt, att öka sysselsättningen, effektivisering, vård, omsorg och, inte minst, skolan utgör hörnstenar i dessa strategier. Det är väsentligt att kommunerna inkorporerar, utvecklar och utvärderar den nu föreslagna satsningen på IT i skolan i sina mer övergripande IT- strategier. För att nå resultat krävs en förankring på högsta ledningsnivå i kommunen, i ansvariga förvaltningar och naturligtvis i skolans ledning. Stora krav ställs på ledarskapet i skolan. Som skolans ledare och ansvarig för skolans utveckling har skolledaren en avgörande betydelse. Ett förändringsarbete med IT i skolan kräver ett starkt engagemang från skolans ledning för att nå framgång. En framgångsrik utveckling bygger alltså på ett stöd utifrån. Lika viktigt är att de som är verksamma i skolan omfattar och stödjer föränd- ringen. Det gäller även att nå en legitimitet där alla intressenter i skolan accepterar och stöder IT-satsningen. En förutsättning för detta är att de medverkande äger projektet och kan påverka dess innehåll och tempo.