prop · GL031D22 · 1998-01-01 00:00:00 — (riktnummer 08) är dock undantaget eftersom det är uppdelat i två delar, en sydlig och en nordlig del. Detta får konsekvenser för vad som räknas som när- eller regionsamtal. Det har emellertid uppkommit en viss konkurrens på närsamtal . I vissa riktnummerområden i bedrivs numera så kallad reklamtelefoni. Detta innebär att abonnenten, efter att ha slagit ett särskilt prefix, får ringa ett gratis närsamtal mot att vederbörande lyssnar till ett långt reklaminslag som återkommer med ett visst intervall. Mobiltelefoni Mobiltelefonin expanderar fortfarande i snabb takt på den svenska marknaden. Enligt statistik från organisationen har antalet abonnenter ökat från 460 000 till 2,5 miljoner år 1996. /96 har antalet abonnemang ökat från 2,0 miljoner till 2,5 miljoner /97. Mobiltelefontätheten per invånare var , /97 var motsvarande siffra . /96 till 1996/97 har mobiltelefontätheten ökat från till . Detta innebär att ligger på tredje plats i världen, efter och . har tillväxttakt avstannat relativt övriga , då hade den högsta mobiltelefontätheten i världen. Tre mobiltelesystem används i ; GSM, NMT 450 samt NMT 900. råder det endast konkurrens på GSM-marknaden då ensamt erbjuder NMT-systemen. Det finns tre verksamma GSM-operatörer i ; , samt . PTS meddelade fyra operatörer tillstånd att tillhandahålla mobila teletjänster i 1 800 Mhz-bandet. Tillståndshavarna skall senast vid utgången av tillhandahålla mobila teletjänster till åtminstone av befolkning. Enligt täckningskraven för GSM-operatörerna skall tillståndshavaren senast vid utgången av täcka minst sträckningen av de vägar i som klassades som Europavägar samt tätorter som hade mer än 10 000 invånare. För systemet NMT-450 gäller att täckningen skall vara landsomfattande med några få undantag. För systemet NMT 900 finns inga specifika täckningskrav med några få undantag. Med hjälp av fältprov har PTS kontrollerat att täckningskraven uppfylls för samtliga operatörer. Skillnaderna i täckning mellan NMT 900 och GSM är små, liksom mellan GSM-näten inbördes. Dock har t.ex. sökt en profil med god täckning i storstäder även i byggnader. Klagomål på teleområdet Abonnemangsvillkor () har mottagit ca 80 skriftliga anmälningar mot . KO uppskattar att antalet muntliga anmälningar uppgår till ungefär lika många. Alla anmälningar leder dock inte vidare till åtgärd. inledde verket förhandlingar med om nya abonnemangsvillkor. Förhandlingarna resulterade inte i någon överenskommelse. Ett protokoll upprättades därför med parternas skiljaktiga meningar. () prövade på talan av KO bl.a. ett av Telias avtalsvillkor i beslutet MD 1994:31. förbjöds att använda villkor som gav företaget rätt att stänga anslutningen på grund av bristande betalning som hänför sig till tjänster som tillhandahållits av tredje man (betalsamtalleverantörer). presenterade sitt förslag till nya villkor vad gäller avstängningsrätten. har ändrat sina villkor så att det framgår att anslutningen inte får stängas då kravet avser betalsamtalsskulder till tredje man. KO har vidare granskat de problem som de s.k. betalsamtalen givit upphov till. I det tidigare nämnda avtalsvillkorsarbetet ansåg KO att de abonnenter som vill ha tillgång till betalsamtalen aktivt skall få beställa dessa och inte automatiskt bli anslutna. KO har också ansett det vara Telias uppgift att meddela abonnenterna när räkningen uppgår till ett visst belopp. KO:s krav bygger på myndighetens erfarenheter av att många konsumenter fått mycket höga räkningar som de inte har kunnat förutse. KO har därför försökt förmå att införa ett varningssystem för onormala krediter. KO har vidare tagit emot många klagomål som gällde att i större utsträckning krävde säkerhet för teleabonnemang av abonnenter och med ett högre belopp . KO ansåg i dessa fall att därigenom begränsade möjligheterna för enskilda att få tillgång till abonnemang. Enligt KO drabbade detta de svagare konsumenterna på ett otillbörligt sätt. har därefter tagit bort sitt krav på deposition för låginkomsttagare. Marknadsföring KO har vidare mottagit anmälningar vad gäller marknadsföring. Företagets marknadsföring riktar sig ofta till hela konsumentkollektivet, vilket ställer höga krav på att reklamen är vederhäftig. I tidigare nämnt avgörande (MD 1994:31) prövades även Telias marknadsföring av betalsamtal. ålade att lämna tydlig information i sin marknadsföring om att taxan för betalsamtalen skiljer sig från vanliga inrikes telefonisamtal samt att det är möjligt att kostnadsfritt spärra abonnemanget för betalsamtalen. Klagomål på mobiltelefoniområdet KO har även granskat marknadsföring av mobiltelefoni. Det har då framkommit att det förekommit problem med vilseledande marknadsföring och bristande information. Operatörerna subventionerar t.ex. köpet under förutsättning att avtal om abonnemang tecknas hos viss nätoperatör. KO har erfarit att konsumenterna inte alltid är införstådda i vad abonnemangsavtalet innebär eller vilka kostnader som tillkommer. KO ingick en överenskommelse med återförsäljarna om regler för marknadsföring av mobiltelefoner och abonnemang. Överenskommelsen trädde i kraft . Förhandlingar i dessa frågor pågår mellan KO och nätoperatörerna. Utvecklingen på postmarknaden Vid utgången av fanns tolv anmälda postoperatörer inklusive Posten. De större är Posten, , SDR-gruppen samt . Postens marknadsandel uppskattas av PTS uppgå till av marknaden. Motsvarande siffra för är och för SDR . Övriga operatörer beräknas tillsammans ha av den totala marknaden. Marknadsandelarna varierar dock på olika orter och delmarknader. Marknadsandelarna har beräknats som antal förmedlade adresserade försändelser samt på övriga 67 tillståndshavares prognoser för . har expanderat sin verksamhet till hela från till (inklusive skärgården och samt och ). Företaget sysselsätter 800 personer i sin verksamhet. är fortfarande endast verksamma på marknaden för industriellt försorterade brev. SDR:s (Svensk direktreklam) huvudsakliga verksamhet är rikstäckande utdelning av oadresserad direktreklam. De distribuerar dock en växande volym adresserade försändelser. krävs det tillstånd från PTS för att få bedriva postverksamhet. hade PTS lämnat drygt 90 tillstånd varav 70 företag bedriver verksamhet. Flera av de företag som har tillstånd har ännu inte påbörjat någon verksamhet. Av de postbefordringsföretag som tillkommit under slutet av men framför allt under det första tertialet är huvuddelen fåmansföretag som åtar sig att lokalt samla in post från företag, organisationer och myndigheter, men också i många fall från egna brevlådor, för att dela ut på orten. Företagen ger ut egna frimärken eller har andra tydliga igenkänningstecken på försändelserna. Volymmässigt hanterar dessa företag mellan 150 1 500 brev . Några av de nytillkomna företagen är förhållandevis stora. Det rör sig antingen om tidningsdistributionsföretag som också delar ut brev eller om företag som bedriver postverksamhet på flera orter. De nyetablerade postföretagen befinner sig i en utvecklingsfas. Uppgifter om brevvolymer blir därmed relativt osäkra. City and har bytt namn och heter numera . FDS förmedlar regelbundet post mellan företag i , främst i finanssektorn, och mellan dessa företag och motsvarande verksamheter i utlandet. FDS verksamhet växer, prognosen för antalet hanterade försändelser för uppgår till en miljon försändelser. har Posten introducerat ett nytt distributionssystem som bl.a. innebär att brevsorteringen koncentrerats till 13 högautomatiserade sorteringsterminaler. Volymen försändelser som hanterades i brevnätet var i princip oförändrad jämfört med året innan. genomfördes en genomgripande förändring av Postens prisstruktur vilken av Posten motiverades med att priserna för de olika tjänsterna bättre skulle svara mot företagets kostnader för att utföra respektive tjänst. Denna omläggning innebär i korthet att normalportot för enstycksförsändelser höjdes från till , med möjlighet till rabatter under vissa villkor. sänktes priset på lokalt eller regionalt inlämnade kundsorterade storsändningar. Postens prisförändringar har bl.a. inneburit att postkunder med låg brevvolym och som inte kan utnyttja Postens olika rabatter har fått markanta höjningar av sina portokostnader. Vidare har portohöjningen skapat ett utrymme för nya operatörer att etablera sig på lokala marknader. Regionala konsekvenser av avregleringen på postmarknaden PTS har till regeringen rapporterat regionala konsekvenser av avregleringen på postmarknaden i rapporten konsekvenser av avregleringen på postmarknaden /96. Postservice Enligt avtalet med staten skall Posten tillhandahålla daglig service för alla fasta hushåll, företag och organisationer. I normalfallet skall dessa ha tillgång till postutdelning . Ett antal avlägset belägna hushåll, företrädesvis i skärgårdarna och i fjällvärlden, har inte daglig postutdelning. Dessa får i stället sin post två till med postväska. uppgick antalet hushåll som saknar daglig postservice till 1 529 stycken. Vid utgången av har antalet hushåll utan daglig postservice minskat till 1 209 hushåll. Detta innebär att Posten kommer att kunna upprätthålla det avtalade målet att hushåll som saknar femdagarsservice inte får öka. PTS har inte kunnat urskilja några avgörande skillnader i servicekvaliteten mellan tätort och glesbygd. Kassaservice Postens kassatjänster utförs dels vid de fasta serviceställena (Postkontor, Post i butik m.m.) och dels av lantbrevbärarna. Antalet utförda transaktioner har nästan halverats . Minskningen beräknas fortsätta i en takt på . Skälen till att antalet transaktioner minskar är bl.a. den tekniska utvecklingen och att kunderna väljer andra serviceformer för sina transaktioner. Enligt avtalet med skall kassaservicen tillhandahållas . har det varit 1 967 hushåll som saknar femdagars kassaservice och som i stället har fått två- till fyradagarsservice med postväska. hade antalet hushåll utan femdagars kassaservice minskat till 1 630 hushåll. Orsaken till minskningen är utflyttning från glesbefolkade områden. har genom avtalet med staten förbundit sig att i sin verksamhet ta hänsyn till funktionshindrade personers behov av särskilda posttjänster. Den service som Posten tillhandahåller är befordran av blindskriftsförsändelser samt en generös tillämpning av riktlinjerna för postservice på landsbygd. Det senare innebär att hög ålder, sjukdom eller funktionshinder är skäl för lantbrevbäraren att göra en särskild tur till ensligt belägna hushåll som annars skulle få hämta sin post på annat håll. För den portobefriade befordran av blindskriftsförsändelser och den utökade servicen till äldre och funktionshindrade personer i glesbygd erhåller Posten en kostnadsbaserad ersättning från PTS. Information om detta anslag återfinns nedan, under avsnittet anslag C. Post- och telekommunikation. Kontorsnätet Den minskade efterfrågan av kassatransaktioner har lett till minskade intäkter för Posten. För att anpassa kostnaderna till den minskade efterfrågan har Posten 1994 genomfört rationaliseringar av servicenätet i lands- och glesbygd nät 92 samt genom projektet stad-97. Det senare projektet inriktar sig på nätet i städer och större tätorter. har antalet postkontor minskat från 1 1990 till 1 1996. har de flesta postkontor ersatts av andra typer av serviceställen; 403 Post i butik, 74 postkontor i butik med egen anställd personal, 140 närpost samt 97 andra serviceställen. Sammantaget innebär detta att antalet serviceställen minskat från 2 1990 till 1 1996. Ett hundratal kontor har ersatts med lantbrevbärare eller postväska. Enligt beslut (prop. 1995/96:218, bet. 1996/97:TU6, rskr. 1996/97:34) får Posten själv välja struktur för sin verksamhet, dvs. postkontor, post i butik, postväska osv. Däremot får antalet hushåll utan daglig post- och kassaservice inte öka. Distribution av dagstidningar Servicen för tidningsprenumeranter utanför städerna har förbättrats. Den förbättrade servicen har möjliggjorts genom de särskilda presstödsregler som finns. Kvalitetskrav Ett krav på kvalitet som finns inskrivet i postlagen (1993:1684) är att postverksamhet skall bedrivas under förhållanden som tillgodoser rimliga krav på tillförlitlighet. När det gäller brev skall även skyddet för avsändarnas och mottagarnas personliga integritet upprätthållas. På grund av inkörningsproblem med Postens nya sorterings- och transportsystem sjönk antalet övernattbefordrade brev . Antalet övernattbefordrade brev återgick . Postens eget årsmål på övernattbefordrade brev uppnåddes emellertid inte . var dock andelen övernattbefordrade brev uppe i . Enligt PTS finns inga uppgifter som tyder på att glesbygdsboende skulle ha drabbats i högre grad än boende i tätort. Prisutveckling Enligt postlagen skall det finnas möjlighet för alla att få brev befordrade till enhetliga och rimliga priser. PTS har genomfört kontroller beträffande det pristak som gäller enligt avtalet med . Kontrollerna visar att Posten har hållit sina prishöjningar för berört försändelseslag under pristaket. PTS har iakttagit att priserna på större volymer försorterade försändelser (s.k. sändningar), i områden där Posten har en viss konkurrens, har sänkts mer jämfört med övriga delar av landet. Fram till utgången av har heller inte priserna för dessa sändningar höjts i landet som helhet. Det bör vidare framhållas att det är priserna för utdelning i de aktuella områdena som sänkts men att dessa gäller oavsett var avsändaren har sin hemvist. PTS konstaterar i rapporten att det är ovan nämnda sändningars mottagarsammansättning som är styrande för vem som gynnas av de konkurrensbetingade prissänkningarna och inte huruvida avsändaren bor i glesbygd eller tätort. översyn på postområdet har låtit granska Postens ekonomiska förutsättningar och möjligheter att även tillhandahålla en rikstäckande post- och kassaservice. Inom departementet pågår en översyn av postområdet för att klargöra det ansvar staten bör åta sig beträffande regleringen, post- och kassaservicen i landet och för att lämna förslag till hur lagstiftningen bör anpassas till den nya marknadssituationen och den framväxande EG- regleringen. Klagomål på postområdet I samband med att Posten lanserade sin nya prisstruktur höjde bolaget portot för normalbrev från till . Portohöjningen blev hårt kritiserad och klagomål och krav om att stoppa portohöjningen riktades till . Ytterligare frågor som har orsakat klagomål är nedläggningen av postkontor både i landsbygden och i förorter till större städer. Framför allt har det rört sig om nedläggningar i södra och . Posten Enligt PTS rapport på postområdet uppgår antalet registrerade klagomål till 9 200 hos Posten . Av dessa resulterade 1 811 i utbetalning av ersättning till ett sammanlagt belopp om . Som tidigare nämnts började Posten fr.o.m. successivt att införa sitt helt nya sorterings- och transportsystem för brev, det s.k. Nya brevnätet. Systemet var fullt utbyggt . Bland annat reducerades antalet huvudterminaler från 56 stycken till 13 stycken. Införandet av det nya brevnätet ledde till störningar i distributionen, exempelvis förseningar samt att maskinerna förstörde brev. De klagomål som inkommit till PTS har berört indragningarna av postkontor, prishöjningarna per samt skillnaden mellan och övriga länder när det gäller utrikes brev- och paketporto. Övriga postoperatörer har uppskattningsvis ca 50 100 klagomål från allmänheten . Exempel på klagomål är felaktig eftersändning, felutdelad post eller försenad utdelning. SDR har till PTS uppgivit att det främst är Posten som lämnat klagomål rörande SDR:s utdelning av adresserade försändelser. Klagomål från Postens sida beror oftast på att mottagaren flyttat och någon annan person lagt brevet i Postens brevlåda för privat eftersändning. Utvecklingen på IT-området Regeringen har i en skrivelse till lämnat en redovisning av utvecklingen på IT-området. I skrivelsen (skr. 1997/98:19) beskrivs den allmänna utvecklingen på IT-området. Vidare lämnas en första redovisning av utvecklingen på IT-området sedan IT-propositionen presenterades . Den allmänna utvecklingen beskrivs, regeringens bedömningar av centrala frågor för ökad tillväxt och sysselsättning i informationssamhället redovisas samt en redovisning ges av genomförda, pågående och kommande åtgärder inom handlingsprogrammet för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. 1 Anslag s- sparan de 47 241 Därav 1996 Utgift 135 847 Utgifts - progno s 151 275 1998 Förslag 156 924 1999 Beräkna t 161 121 2000 Beräkna t 165 438 1 Beloppen anges i tusental kronor. () är sektorsmyndighet på teleområdet och tillsyns- och tillståndsmyndighet på postområdet. I samband med den tidigare nämnda översynen av postregleringen utreds om PTS borde vara sektorsmyndighet även på postområdet. Myndighetens uppgift är att bl.a. utöva tillsyn över operatörerna på post- och telemarknaderna. Myndigheten upphandlar vidare viktiga tjänster för handikappade samt åtgärder för totalförsvarets behov på post- och teleområdet. PTS har ca 160 anställda. Verksamheten inom PTS skall huvudsakligen finansieras med avgifter som inlevereras på särskild inkomsttitel. Förvaltningskostnader för verksamheterna samhällsåtaganden och totalförsvar finansieras dock med skattemedel. Myndigheten tar ut avgifterna med stöd av telelagen (1993:597), lagen om radiokommunikation (1993:599) samt lagen (1992:1527) om teleterminalutrustning samt postlagen (1993:1684). Eftersom det rör sig om offentligrättsliga avgifter får de inte disponeras av myndigheten. Då olika regelverk reglerar avgifterna måste varje verksamhetsgren på lång sikt uppvisa nollresultat. Anslaget C 1. är bruttoredovisat på statsbudgetens utgiftssida. Även förvaltningskostnader för verksamheterna Totalförsvar och Handikapp finansieras från detta anslag. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att PTS hade ett anslagssparande om 47 241 tkr från /96. Detta beror på att myndigheten vid bildandet överdimensionerades samt att vissa delar av överfördes till PTS i befintligt skick. Myndigheten har därefter rationaliserat verksamheten. En del av anslagssparandet förklaras av valutakursdifferenser vad gäller avgifter till internationella organ och att myndigheten har haft vakanser. Regeringen har fattat beslut (K97/1596/) om att anslagssparandet om 47 241 tkr från /96 skall dras in som besparing. Enligt PTS prognos kommer ett mindre anslagssparande att uppkomma även för . Inleverans till inkomsttitel beräknas för uppgå till 113 000 tkr avseende kostnader som finansieras över anslaget C 1. Regeringens överväganden Resultatinformation Myndighetens övergripande mål är att på postområdet verka för en väl fungerande post- och kassaservice för alla enligt de mål som anges i postlagen (1993:1684). På tele- och radioområdet skall PTS verka för att enskilda och myndigheter i landets alla delar skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer i enlighet med de fastlagda telepolitiska målen samt verka för ett effektivt utnyttjande av möjligheterna till radiokommunikation och andra användningar av radiovågor. PTS skall tillgodose funktionshindrade personers behov av post- och telekommunikationer. Under /96 har PTS gjort en översyn av tidigare avgiftsmodell. Översynen har bl.a. föranletts av att PTS /94 till 1995/96 inlevererat mer avgiftsmedel till inkomsttitel än vad som utnyttjats i ramanslag. Myndigheten beräknar att kommer de årliga avgiftsintäkterna att motsvara den årliga självkostnaden. Detta skall i första hand uppnås genom avgiftssänkningar och innebär att PTS inleverans mot inkomsttitel kommer att underskrida begärt förvaltningsanslag, exklusive medel för vissa samhällsåtaganden. beräknas underskridandet uppgå till ca , för till ca samt för till ca . Avvikelsen mellan anslagsförbrukning och den totala inleveransen till inkomsttiteln består av ett överskott av avgifter till inkomsttiteln för vissa avgiftsområden som underskott av avgifter har uppkommit på andra avgiftsområden. Obalanserna rör verksamhetsgrenarna radio och utrustning som PTS övertog från andra huvudmän. I syfte att utjämna det uppkomna nettoöverskottet/underskottet 1996 och det beräknade underskottet för beträffande några få avgiftsområden har PTS, efter samråd med (), hemställt att regeringen medger att PTS inte behöver ta hänsyn till det uppkomna nettoöverskottet vid kommande avgiftssättning. Syftet är att uppnå en jämn avgiftsnivå som avspeglar verksamhetens verkliga kostnader. Regeringen har bifallit PTS hemställan (K96/4207/1) under förutsättning att PTS tar hänsyn till över- respektive underskott vid beslutande av en långsiktig avgiftsnivå. revisionsberättelse innehåller inga invändningar. Regeringen anser att verksamhetsmålet för verksamhetsgrenen Post är uppfyllt. Handläggningstiderna för handläggning av tillstånd för teleoperatörer har varit längre än den högsta gräns som angivits i regleringsbrev för /96. Vad gäller tillsyn på teleområdet är verksamhetsmålet i stort sett uppfyllt. Verksamhetsmålet för verksamhetsgrenen Radio är inte kvantifierat vilket gör det svårt att bedöma hur verksamhetsmålet har uppfyllts. Myndighetens instruktion har setts över. för har ändrats med anledning av ändringarna i telelagen. Regeringen har i regleringsbrev för omformulerat vissa verksamhetsmål i syfte att förbättra resultatets mätbarhet. Upphandling av samhälls- åtaganden Därav 1996 Utgift 71 796 2 Utgifts - progno s 134 2773 1998 Förslag 157 484 1999 Beräkna t 157 484 2000 Beräkna t 157 484 1 Beloppen anges i tusental kronor. 2 Utgift för /96, samt utgående reservation är hänförliga till äldre anslaget D 2. Upphandling av särskilda samhällsåta ganden, uppfört på statsbudgeten /96. 3 I prognosen ingår även prognostiserad förbrukning av äldre anslaget D 2. Anslaget skall genom upphandling trygga funktionshindrades behov av effektiva telekommunikationer och postservice. Då anslaget används till upphandling sker utbetalningarna oregelbundet. Myndigheten upphandlar från detta anslag bl.a. förmedling av texttelefoni, utsträckt lantbrevbärarservice samt distribution av blindskriftsförsändelser. pågår även försöksverksamhet med teckentolkning via bildtelefoni. Handikappåtgärderna är relaterade till volym, dvs. antalet funktionshindrade personer som utnyttjar tjänsten. Detta innebär svårigheter för myndigheten att i förhand skatta utfallet. I anslagsberäkningen finns därför inlagt ett utrymme för en eventuell volymökning. Kostnaderna för förmedling av texttelefoni samt blindskriftsförsändelser är också beroende av antalet personer som är i behov av dessa tjänster. En jämförelse mellan utfall och budget visar att har en utgående reservation på anslaget D 2. Upphandling av särskilda samhällsåtaganden senast uppfört på statsbudgeten /96, på totalt . Av reservationen är hänförliga till samhällsåtaganden avseende funktionshindrades behov av post- och teletjänster. Anslagsförbrukning avseende D 2. Upphandling av samhällsåtaganden redovisas därför även under utgiftsområde 6 Totalförsvar. Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringens bedömning är att den reservation som uppkommit bl.a. kommer att behövas för att finansiera blindskriftsförsändelser samt post- och kassaservice. är anslaget för upphandling av samhällsåtaganden utformat så att myndigheten friare kan prioritera mellan post- och teleområdet. På postområdet har PTS upphandlat portobefriade försändelser mellan synskadade, förmedling av blindskriftsförsändelser till och från vissa institutioner samt utökad post- och kassaservice till äldre och funktionshindrade personer i glesbygd. På teleområdet har myndigheten, , upphandlat sjukvårdsupplysning för texttelefonanvändare samt förmedling av texttelefoni m.m. gjorde på uppdrag av PTS en undersökning av storleksordningen på brevväxlingen mellan synskadade och privatpersoner. Av utredningen framkom att antalet försändelser uppgår till ca 50 400 stycken. är det 38 institut (dvs. föreningar, företag, tidningar och skolor) som portofritt får skicka blindskriftsförsändelser.