prop · GL031D8 · 1998-01-01 00:00:00 — Förslag till statsbudget för 1 Förslag till regeringsbeslut 5 2 Inledning 7 2.1 Omfattning och ändamål 7 2.2 Resultatbedömningar och slutsatser 8 3 Migrationspolitik 8 3.1 Omfattning och ändamål 8 3.2 Resultatbedömningar och slutsatser 8 3.3 Anslag 11 A 1. 11 A 2. Mottagande av asylsökande 11 A 3. Migrationspolitiska åtgärder 12 A 4. 13 A 5. Offentligt biträde i utlänningsärenden 13 A 6. Utresor för avvisade och utvisade 14 4.1 Omfattning och ändamål 15 4.2 Resultatbedömningar 15 4.3 Anslag 19 B 1. 19 B 2. Särskilda insatser i utsatta bostadsområden 19 B 3. Integrationsåtgärder 20 B 4. Kommunersättningar vid flyktingmottagande 21 B 5. 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. för anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt följande uppställning ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1. ramanslag 452 402 A 2. Mottagande av asylsökande ramanslag 773 650 A 3. Migrationspolitiska åtgärder ramanslag 313 289 A 4. ramanslag 65 388 A 5. Offentligt biträde i utlänningsärenden ramanslag 60 295 A 6. Utresor för avvisade och utvisade ramanslag 83 210 B 1. ramanslag 45 376 B 2. Särskilda insatser i utsatta bostadsområden ramanslag 200 000 B 3. Integrationsåtgärder ramanslag 57 860 B 4. Kommunersättningar vid flyktingmottagande ramanslag 1 713 915 B 5. Hemutrustningslån ramanslag 98 549 Summa 2.1 Omfattning och ändamål Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas här samt internationellt samarbete på det migrationspolitiska området. Utgiftsområdet omfattar vidare integrationspolitik med frågor rörande invandrares introduktion i , delaktighet och inflytande, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt ersättning till kommunerna för mottagande av flyktingar. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 7 914,1 4 601,0 3 759,2 3 863,91 3 761,5 3 570,3 1 Regeringen har, jämfört med vårpropositionen, omfördelat till detta utgiftsområde från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall De stora utgifterna inom utgiftsområdet avser mottagande av asylsökande och statlig ersättning till kommunerna för flyktingar och vissa andra invandrare. Sedan antalet asylsökande minskat har kostnaderna gått ner. Ersättningen till kommunerna för äldre och handikappade ökar dock fortfarande. har tagit över ansvaret från polisen för ansökningar och grundutredningar i asylärenden, ansökningar och utredningar i övriga ärenden om uppehållstillstånd och svenskt medborgarskap samt utlänningar som tagits i förvar enligt utlänningslagen. Mål för utgiftsområdet Migrationspolitikens mål är att i en värld präglad av ökad öppenhet, samverkan och utbyte på alla områden verka för att migration till och från vårt land kan ske i ordnade former samt att värna asylrätten och att upprätthålla den reglerade invandringen Detta skall ske på ett sätt som svarar mot kraven på öppenhet och utbyte och präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter. Integrationspolitikens mål skall, enligt regeringens förslag i propositionen , framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik till integrationspolitik (1997/98:16), vara lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund, samt en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Moderniseringen av handläggning och prövning av utlänningars rätt att vistas i fortsätter. roll som central utlänningsmyndighet stärks. får ökade resurser för att kunna förkorta handläggningstiderna. Satsningen under på åtgärder för att främja frivillig återvandring fortsätter. I propositionen om integrationspolitik lägger regeringen fram förslag till mål för en ny integrationspolitik. En ny myndighetsstruktur för integrationsfrågor föreslås. Statens invandrarverks uppgifter koncentreras till migrationspolitik och medborgarskapsfrågor. Prognoser och uppföljning skall förbättras inom utgiftsområdet. 2.2 Resultatbedömningar och slutsatser Av det beslut om den framtida migrationspolitiken som fattade , enligt förslag från regeringen i propositionen Svensk migrationspolitik i ett globalt perspektiv (1996/97:25), framgår att politiken skall präglas av helhetssyn. Politikområdet omfattar även bistånds-, säkerhets-, försvars- och handelspolitiken. Statliga insatser på samtliga dessa områden påverkar invandringen till . Antalet asylsökande är nu förhållandevis lågt och ligger på samma nivå som , dvs. 8 000 - 10 000 asylsökande . Bortsett från ökningen av antalet asylsökande i samband med krisen i f.d. har utvecklingen varit relativt stabil. beräknas drygt 8 000 personer komma att söka asyl i . Snabba omvärldsförändringar kan dock inträffa och planeringsnivån för mottagandet av asylsökanden och prövningen av asylärenden bestäms till 13 350 asylsökande för . Kommunutflyttningarna av flyktingar kulminerade . /98 bedöms de asylsökande som väntat på slutligt beslut om uppehållstillstånd ha fått sina ärenden avgjorda och kan ha fått avvisningsbeslut eller blivit kommunmottagna. Fr.o.m. antas 7 000 utlänningar tas emot i kommunerna och berättiga dessa till statlig ersättning. Den särskilda statliga ersättningen för äldre och handikappade utlänningar har ökat kraftigt. Det integrationspolitiska arbetet skall i enlighet med förslagen i regeringens proposition om integrationspolitik särskilt inriktas på att ge förutsättningar för individens egen försörjning och delaktighet i samhället. En ny myndighet för integrationsfrågor skall inrättas . Som följd härav bör anslagsstrukturen för verksamhetsområde B 1. Förslag redovisas i avsnitt 4.3. UTGIFTSUTVECKLING FÖR DE I UTGIFTSOMRÅDET INGÅENDE VERSAMHETSOMRÅDENA UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 ANVISAT 1997 UTGIFTSPROG NOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 Migrationspolitik 2 884,6 1 980,0 2 000,8 2 045,4 1 748,2 1 723,2 1 717,8 Integrationspolitik 5 029,5 2 621,0 1 452,3 1 713,8 2 115,7 2 038,2 1 852,4 Totalt för utgiftsområde 8 7 914,1 4 601,0 3 453,1 3 759,2 3 863,9 3 761,5 3 570,3 3.1 Omfattning och ändamål Verksamhetsområdet omfattar migrationspolitik med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas här samt internationellt samarbete på det migrationspolitiska området. I verksamhetsområdet ingår och . I propositionen Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv (1996/97:25) framhölls att politiken skall utgå från en helhetssyn som inkluderar aktiva förebyggande åtgärder. Även samarbetet med andra stater framhölls. Betydelsen av EU-samarbetet kommer att öka till följd av att man i Amsterdamfördraget fört in invandrings- och flyktingfrågorna under första pelaren. , som närmare reglerar vilket land som har ansvar för att pröva en asyl-ansökan, kommer att träda i kraft . Konventionen gäller mellan EU:s medlemsstater. En parlamentarisk kommitté har tillsatts för att utreda om utlännings- och medborgarskapsärenden skall prövas i tvåpartsprocess och om prövningen skall göras av domstolar, domstolsliknande organ eller renodlade förvaltningsmyndigheter. Kommittén skall även göra en i första hand språklig och redaktionell översyn av utlänningslagen så att lagens struktur blir tydligare och mer överskådlig. En utredning tillsattes med uppgift att föreslå framtida organisation och riktlinjer för verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut. Utredningen skall även föreslå andra åtgärder för att främja återvändande för personer som nekats uppehållstillstånd i . Likaså utreds metoder för den inre utlänningskontrollen. Förslagen från utredningen skall lämnas till regeringen . MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 2 884,6 1 980,0 2 045,41 1 748,2 1 723,2 1 717,8 1 Varav utgörs av ett äldre anslag inom verksamhetsområdet. Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Kostnaderna för mottagande av asylsökande kommer liksom föregående budgetår att överstiga tilldelade medel. Anledningen till detta är främst att av de personer som är registrerade i mottagandesystemet är personer med lagakraftvunna avvisningsbeslut. Besluten har av olika anledningar inte kunnat verkställas. 3.2 Resultatbedömningar och slutsatser Invandringen till Målet för asylprövningen har inte uppfyllts under /96. av asylärendena hos har avgjorts inom verksamhetsmålets handläggningstid. Från dessa ärenden har exkluderats ärenden som berörts av verkställighetsstopp, avvaktar praxisbeslut eller generellt ligger utanför möjligheterna att klara målet på två månaders handläggningstid. Med flera omständigheter bortdefinierade och trots detta en låg måluppfyllelse riskerar verksamhetsmålet att bli alltför avlägset för att fylla en styrande funktion för verksamheten. För att uppnå bättre styrande effekter har regeringen omarbetat målen i regleringsbrev för . har prioriterat handläggningen av överklaganden över beslut om avvisning eller utvisning. Handläggningstiderna i dessa ärendekategorier har blivit kortare medan handläggningstiderna för medborgarskapsärenden är långa. Nämnden har alltsedan sin tillkomst haft stora ärendebalanser. Extraresurser har tillförts. är det primära problemet den stora mängd nya ansökningar om uppehållstillstånd som måste handläggas med förtur. har en ny typ av ärenden som avser överklagande av beslut om uppehållstillstånd där avvisnings- eller utvisningsbeslut inte är aktuellt. Efter ett drygt halvårs verksamhet är det ännu för tidigt att dra några säkra slutsatser om resultatet av nämndens verksamhet i denna del. har ärendetypen varit resurskrävande. Enligt nämndens egen bedömning är en ökning av antalet ärenden att vänta. Mottagandet av asylsökande De beräkningar som gjordes av regeringen inför om antalet personer i mottagandesystemet har inte hållit. Den främsta orsaken till detta är att ett förhållandevis stort antal utlänningar med avvisningsbeslut ännu inte har kunnat återvända hem. Regeringen kommer att fortsätta sina ansträngningar att söka träffa avtal med vissa länder om återvändande av personer som inte får uppehållstillstånd i . Ett resultat av dessa förhandlingar är bl.a. den principöverenskommelse som träffats med om att dess medborgare skall kunna återvända hem. Den organiserade verksamheten för asylsökande har successivt ökat och breddats. Såväl måluppfyllelse och deltagande som det genomsnittliga antalet timmar har på många håll ökat i landet. Kvotflyktingar Genom organiserad överföring av kvotflyktingar tog under det 18 månader långa /96 emot 2 170 kvotflyktingar. Dessutom avsattes medel för medicinsk evakuering för vård i av sjuka och skadade bosnier som på grund av kriget inte kunde få vård i hemlandet samt medicinska alternativa återgärder för vård av bosnier i närområdet. I slutet av /96 avsattes till en fond som FN:s flyktingkommissarie () administrerar. Fonden, som inrättades , är ett försöksprojekt . Syftet med fonden är huvudsakligen att vidga kretsen av länder som tar emot kvotflyktingar. Det finns ett fortsatt behov av en flyktingkvot. Återvandring Med återvandring avses att personer som har permanent uppehållstillstånd i frivilligt återvandrar till sitt hemland eller bosätter sig i ett annat land. Dessa personer kan erhålla ett kontantbidrag. Fr.o.m. har bidragen höjts. En vuxen person kan få medan upp till fyra barn kan få var. Tillsammans kan en familj få högst . Bidraget behovsprövas och kan endast betalas ut en gång per person. Under /96 ökade antalet ansökningar om bidrag för resor från för bosättning i annat land och 560 personer fick sådant bidrag, de flesta under . T.o.m. har 750 personer beviljats bidrag. Av dessa var 530 medborgare i . Medel har också avsatts för förberedelser i inför bosniska flyktingars framtida återvandring samt för s.k. rekognoseringsresor för bosnier inför en eventuell återvandring. Resebidrag för rekognoseringsresor beviljades till drygt 8 000 personer under /96. beslutade regeringen att avsätta medel till en återvandringsattaché vid i för att främja återvandring. En samrådsgrupp har även bildats med somalierna i . Denna disponerar vissa medel för förberedelser i för ett återvändande till . Återvändande Med återvändande avses att personer som inte fått uppehållstillstånd eller fått tidsbegränsat uppehållstillstånd återvänder till sitt hemland. Regeringen har för detta ändamål utfärdat en tidsbegränsad förordning om bidrag i vissa fall till utlänningar som vägrats uppehållstillstånd. Förordningen trädde i kraft och gäller till utgången av . Det innebär bl.a. att de kosovoalbaner som tvingats bli kvar i på grund av att de inte tagits emot i sitt hemland, kan få ett visst ekonomiskt stöd om och när deras hemresa blir möjlig. Efterforskning Svenska röda korset bedriver efterforskning av försvunna anhöriga i fall där man förlorat kontakten på grund av krig, väpnad konflikt eller naturkatastrof. Organisationen arbetar även med utväxlandet av meddelanden mellan skyddade personer och deras familjemedlemmar samt till områden där postgången inte fungerar. Organisationen bedriver också arbete med familjeåterförening. Staten ger ett visst bidrag till verksamheten enligt ett avtal med Svenska röda korset. Internationell samverkan Regeringen disponerar medel för att bekosta vissa migrationspolitiska projekt och deltagande i sådant internationellt samarbete som syftar till att utveckla och tillämpa nya flykting- och migrationspolitiska strategier. 3.3 Anslag A 1. Anslag s- sparan de 16 689 1996 Utgift 394 460 Utgifts - progno s 525 592 1998 Förslag 452 402 1999 Beräkna t 428 039 2000 Beräkna t 416 631 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget avser förvaltningskostnader för . En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att verket detta år hade ett anslagssparande på 16, . Innevarande budgetår visar anslagsprognosen att de sparade medlen kommer att tas i anspråk. är central utlänningsmyndighet och ansvarar för utlännings-, invandrar- och medborgarskapsfrågor i den mån frågorna inte handläggs av någon annan myndighet. skall utreda och pröva ansökningar om visering, up- pehållstillstånd, flyktingförklaring och resedokument samt om svenskt medborgarskap. Verket svarar också för mottagande av asylsökande, för överföring och mottagande av organiserat uttagna flyktingar samt har ansvar för de utlänningar som tas i förvar enligt utlänningslagen. Fr.o.m. kommer en ny myndighet att vara central förvaltningsmyndighet för integrationsfrågor. Dessa frågor flyttas därmed från . kommer fr.o.m. att organisatoriskt delas upp i fem regioner. var 1 368 personer anställda vid verket. Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser Vid beräkning av medel görs bedömningen att antalet ärenden rörande uppehållstillstånd där asylskäl inte åberopas utgör 75 000, antalet viseringsärenden som prövas av utgör 30 000 samt att antalet grundärenden i fråga om svenskt medborgarskap utgör 29 000. Även om antalet asylsökande är förhållandevis lågt bör av beredskapsskäl ha kapacitet att handlägga ärenden motsvarande upp till 18 000 asylsökande. Avvecklingskostnader har funnits under och kan även förutses under . Vilka kostnader som kan komma att belasta anslaget beror i hög grad på vilka uppsägningstider berörd personal har. Avvecklingen beror dels på att antalet asylsökande minskat, dels förändringar av verkets verksamhetsuppgifter. Vissa nya uppgifter kommer att tillföras medan andra kommer att avvecklas. Uppgifter som avvecklas hos , och som i fortsättningen kommer att i oförändrad eller modifierad form ingå i ansvarsområde, motiverar att på helårsbasis räknas av från anslaget A 1. och tillförs anslaget B 1. integrationsmyndigheten. För skall dock ligga kvar på anslaget A 1. Eftersom växlingen av ansvarsområde sker och dessutom kommer att ha avvecklingskostnader. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser granskning av har visat att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande och uppfyller de krav som uppställs genom regeringsbeslut eller förordning. Regeringen ansluter sig till denna bedömning. 1996 Utgift 1 195 264 Utgifts - progno s 993 600 1998 Förslag 773 650 1999 Beräkna t 773 650 2000 Beräkna t 773 650 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget finansierar mottagandet av asylsökande och personer med tidsbegränsade uppehållstillstånd. Från anslaget bekostas även asylsökandes resor från och kostnaderna för utlänningar som tagits i förvar enligt utlänningslagen (1989:529). Staten ersätter kommunerna för den ersättning som ges till vissa andra utlänningar än asylsökande medan de väntar på beslut om uppehållstillstånd. Ersättningen har tidigare finansierats över anslaget B 4. Kommunerersättningar vid flyktingmottagande. Fr.o.m. kommer medlen att finnas på anslaget A 2. Mottagande av asylsökande. Kostnaden beräknas till för . Motsvarande medel förs över från B 4. till A 2. För beräknas ett överskridande av anslaget med . Detta beror främst på att ett stort antal personer med lagakraftvunna avvisningsbeslut inte kunnat återsändas till sina hemländer samt att asylprövningen i vissa ärenden präglats av en allt högre komplexitet i ärendena med längre utredningstider som resultat. organiserar mottagandet av asylsökande. De asylsökande kan antingen bo på en av verkets förläggningar eller få ersättning för eget boende. ansvarar även för utlänningar som tagits i förvar enligt utlänningslagen. Enligt avtal mellan staten och ger landstingen hälso- och sjukvård till asylsökande och försvarstagna. Såvitt avser funktionen Flyktingverksamhet inom det civila försvaret skall verksamheten bedrivas på sådant sätt att resurser och den beredskap som finns för att ta emot asylsökande även skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred samt vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Regeringens överväganden Resultatinformation I början av var antalet registrerade personer i mottagandesystemet 17 302 varav 5 237 var barn . Den genomsnittliga vistelsetiden för de ca 14 000 personer som var registrerade var och . Detta speglar främst de svårigheter som funnits att återsända personer med avvisningsbeslut till sina hemländer, men även att måluppfyllelsen för handläggningstider i asylärenden varit låg. De långa vistelsetiderna innebär högre totalkostnader för mottagandet än beräknat. Däremot redovisas lägre dygnskostnader per person och dygn, mot beräknat . Detta beror främst på de stordriftsfördelar kunnat nå med en hög beläggning i mottagandesystemet. En annan orsak till en lägre dygnskostnad är att mottagandet av asylsökande har ändrat karaktär. Från att tidigare uteslutande ha inneburit förläggningsboende i någon form, bor av de asyl-sökande i eget boende. Slutsatser Vid utgången av beräknas det finnas 11 500 personer i mottagandesystemet. När överenskommelsen med träder i kraft, kommer huvuddelen av dessa att kunna lämna mottagandesystemet. Uppskattningsvis beräknas därmed den genomsnittliga beläggningen minskas till 9 500 personer från tidigare beräknade 9 800 personer. Förändringen avser endast personer som vistats i . När antalet personer i mottagandesystemet minskar, försvinner stordriftsfördelarna delvis. Dygnskostnaden per person kan därför beräknas öka till . 1996 Utgift 330 518 Utgifts - progno s 309 488 1998 Förslag 313 289 1999 Beräkna t 314 602 2000 Beräkna t 315 842 Beloppen anges i tusental kronor finns Internationell samverkan inom ramen för migrationspolitiken m.m. som ett äldre anslag inom verksamhetsområdet. Beloppet uppgår till . Ett viktigt inslag i migrationspolitiken är vår beredskap att ta emot kvotflyktingar. Staten betalar ut ersättning till de kommuner som tar emot dessa flyktingar. Av medlen för kvotflyktingar genomförs även vissa hjälpinsatser för flyktingar utanför . Staten kan även ge bidrag till åtgärder för frivillig återvandring av personer som efter att ha varit bosatta i under längre eller väljer att återvandra till sitt ursprungliga hemland eller till annat bosättningsland. Genom en tidsbegränsad förordning kan vissa utlänningar som inte får stanna kvar i få bidrag i samband med utresan. Anhöriga till flyktingar i kan få bidrag till resan hit om de vill förena sig med sina anhöriga i . Medel anvisas även för att bekosta vissa migrationspolitiska projekt och deltagande i internationellt samarbete inom flykting- och invandringsområdet. Likaså anvisas medel från detta anslag till efterforskningsverksamhet. Regeringens överväganden Resultatinformation Anslagsmedel för /96 har i statsbudgeten avsatts för överföring av kvotflyktingar och mottagande av dem i kommunerna samt alternativa insatser och åtgärder motsvarande kostnader för 2 760 organiserat överförda flyktingar. Under /96 (18 månader) överfördes 2 170 kvotflyktingar till . Kostnaderna för denna verksamhet, inklusive kostnaderna till den fond som UNHCR administrerar samt ersättningen till de kommuner som tagit emot flyktingarna uppgick till . Under har anvisat medel motsvarande kostnader för 1 840 kvotöverförda flyktingar. har 1 174 kvotflyktingar överförts till . Uttagningarna sker som regel i samarbete med UNHCR. Medlen används därutöver för att ge särskilt utsatta personer en i . Inom ramen för anslagsmedlen har avsatts till medicinska insatser och till projektmedel för förberedelser i inför framtida återvandring till samt och övriga områden på . Bidragen till flyktingars resor från , s.k. återvandringsbidrag, uppgick till under /96. Av de anvisade medlen har inte allt utnyttjats bl.a. beroende på att ökningen av återvandringen inträffade under senare delen av perioden och att resorna gick till ett land nära . Under /96 uppgick kostnaderna för resor till för anhöriga till flyktingar till . Slutsatser Anslagsmedlen för avseende mottagande av kvotflyktingar bör liksom innevarande budgetår få användas med viss flexibilitet och motsvara kostnaderna för 1 840 överförda flyktingar. Regeringen bedömer, liksom för innevarande budgetår, att många personer bl.a. från f.d. kommer att vilja flytta hem och att medel kommer att tas i anspråk för detta. 2 746 1996 Utgift 57 797 Utgifts - progno s 66 675 1998 Förslag 65 388 1999 Beräkna t 60 561 2000 Beräkna t 62 392 Beloppen anges i tusental kronor En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att av den beviljade anslagskrediten på hade ca utnyttjats. prövar överklaganden av beslut som fattas av avseende avvisningar och utvisningar samt ansökningar om uppehållstillstånd, flyktingförklaring, resedokument och svenskt medborgarskap. Nämnden prövar även s.k. nya ansökningar om uppehållstillstånd. Sådan ansökan kan göras efter det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut vunnit lagakraft. Fr.o.m. tillförs uppgiften att pröva överklagande beträffande offentliga biträden i utlänningsärenden. Nämnden består av 8 ordinarie ordföranden och 5 ersättare för dessa samt 30 ledamöter. Arbetet leds av en generaldirektör vilken också är en av nämndens ordinarie ordföranden. var 127 personer anställda vid nämnden. Regeringens överväganden Resultatinformation Nedgången av antalet asylsökande har inte fullt ut slagit igenom i verksamhet. På grund av att så många avvisningsbeslut ännu inte verkställts är antalet nya ansökningar om uppehållstillstånd fortfarande stort. Regeringens bedömningar med anledning av revisionens iakttagelser granskning av har visat att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande och uppfyller de krav som uppställs genom regeringsbeslut eller förordning. Regeringen ansluter sig till denna bedömning. Slutsatser En översyn av arbetsformer och resursanvändning är påkallad. En bedömning bör därvid göras av vilka åtgärder som kan vidtas för att ytterligare förkorta handläggningstiderna. För att stödja nämnden i ett sådant arbete och för att få ner ärendebalansen tillförs anslaget .