prop · GL0399 · 1998-01-01 00:00:00 — Om det är motiverat med hänsyn till faran för fortsatt missbruk och förhållandena i övrigt, är en aktieägare som avses i 3 § också skyldig att lösa in skadelidande aktieägares aktier. Lösenbeloppet skall bestämmas till ett belopp som är skäligt med hänsyn till bolagets ställning och övriga omständigheter. (Jfr 15 kap. 3 § andra stycket i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar 15 kap. 3 § andra och tredje meningarna. Den ändrade lydelsen är endast av redaktionell natur. 15 kap. 5 § Om någon är ersättningsskyldig enligt 1 3 §§, kan skadeståndet jämkas efter vad som är skäligt med hänsyn till handlingens art, skadans storlek och omständigheterna i övrigt. (Jfr 15 kap. 4 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar med mindre redaktionella avvikelser 15 kap. 4 § första stycket i dess gällande lydelse. I sin nya lydelse omfattar dock paragrafen även jämkning av lekmannarevisorers skadeståndsskyldighet. 15 kap. 6 § Om flera skall ersätta samma skada, svarar de solidariskt för skade- ståndet i den mån inte skadeståndsskyldigheten har jämkats för någon av dem enligt 5 §. Vad någon av dem har betalat i skadestånd får han återkräva av de andra efter vad som är skäligt med hänsyn till omständigheterna. (Jfr 15 kap. 5 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar 15 kap. 4 § andra stycket i den paragrafens gällande lydelse. Den skall tillämpas på samtliga de kategorier av skadeståndsskyldiga som anges i 1 3 §§. Den kommer därigenom att vara tillämplig även i fråga om lekmannarevisorers skadeståndsansvar. I övrigt innefattar paragrafen inte någon saklig ändring. Talan om skadestånd till bolaget 15 kap. 7 § Talan om skadestånd till bolaget enligt 1 3 §§ får väckas, om majoriteten eller en minoritet bestående av ägare till minst en tiondel av samtliga aktier vid bolagsstämma har biträtt ett förslag om att väcka en skadeståndstalan eller, när det gäller en styrelseledamot eller den verkställande direktören, har röstat mot ett förslag om ansvarsfrihet. (Jfr 15 kap. 6 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer frånsett att den numera blir tillämplig även på talan om skadestånd mot lekmannarevisor med den bestämmelse som har funnits i 15 kap. 5 § första stycket första meningen. 15 kap. 8 § En uppgörelse i fråga om skadeståndsskyldighet till bolaget får träffas endast av bolagsstämman och endast under förutsättning att inte ägare till minst en tiondel av samtliga aktier röstar mot förslaget om uppgörelse. Om en aktieägare för skadeståndstalan för bolagets räkning, får en uppgörelse inte träffas utan hans samtycke. (Jfr 15 kap. 7 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar de bestämmelser som har funnits i 15 kap. 5 § första stycket andra och tredje meningarna. 15 kap. 9 § Ägare till minst en tiondel av samtliga aktier får föra talan om skadestånd till bolaget. Om en aktieägare sedan talan har väckts avstår från talan, kan de övriga ändå fullfölja denna. Den som har väckt talan svarar för rättegångskostnaderna men har rätt till ersättning av bolaget för kostnader som täcks av vad som har kommit bolaget till godo genom rättegången. (Jfr 15 kap. 8 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar 15 kap. 5 § andra stycket i dess gällande lydelse. I kapitlets nya utformning blir den tillämplig även i fråga om talan mot lekmannarevisor. Någon saklig ändring är i övrigt inte avsedd. Tiden för väckande av talan 15 kap. 10 § Talan för bolagets räkning mot en styrelseledamot eller den verkställande direktören om skadestånd på grund av beslut eller åtgärd under ett räkenskapsår skall väckas senast från det att årsredovisningen och revisionsberättelsen för räkenskapsåret lades fram på bolagsstämman. (Jfr 15 kap. 9 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar 15 kap. 5 § tredje stycket i den paragrafens gällande lydelse. 15 kap. 11 § Har bolagsstämman beslutat att bevilja ansvarsfrihet eller att inte föra en skadeståndstalan utan att aktieägare till sådant antal som anges i 7 § har röstat emot det eller har tiden för att väcka talan gått ut enligt 10 §, får talan enligt 7 eller 9 § ändå väckas, om det i årsredovisningen eller i revisionsberättelsen eller på annat sätt inte har lämnats i väsentliga hänseenden riktiga och fullständiga uppgifter till bolagsstämman om det beslut eller den åtgärd som talan grundas på. Att tiden för väckande av talan kan vara begränsad även i fall som avses i första stycket framgår av 13 §. (Jfr 15 kap. 10 § i kommitténs förslag) Första stycket motsvarar 15 kap. 5 § fjärde stycket i den paragrafens gällande lydelse. Till följd av kapitlets nya avfattning får bestämmelserna betydelse även vad gäller skadeståndstalan mot lekmannarevisor. Paragrafen innehåller bestämmelser om att en talan under vissa förutsättningar får väckas trots att bolagsstämman har beslutat att bevilja ansvarsfrihet eller att inte föra en skadeståndstalan eller trots att den i 10 § angivna tidsfristen har gått ut. Även om de i förevarande paragraf angivna förutsättningarna är uppfyllda, måste talan ändå normalt väckas inom den frist som anges i 13 §. Lagrådet har ansett att detta inte framgår klart av lagtexten och har pekat på möjligheten att flytta vissa bestämmelser i 13 § till 11 §. Regeringen anser för sin del att det är lämpligare i 11 § hänvisa till bestämmelserna i 13 §. Hänvisningen har tagits in som ett andra stycke i förevarande paragraf. 15 kap. 12 § Styrelsen får trots bestämmelserna i 7 11 §§ föra en skadeståndstalan som grundas på brott. (Jfr 15 kap. 11 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar 15 kap. 5 § femte stycket i den paragrafens gällande lydelse. Bestämmelserna får betydelse även i fråga om skadeståndstalan mot lekmannarevisor. 15 kap. 13 § Talan för bolagets räkning enligt 1 3 §§ som inte grundas på brott får inte väckas mot 1. en stiftare har förflutit från det att beslut om bolagets bildande fattades på konstituerande stämma, 2. en styrelseledamot eller den verkställande direktören har förflutit från utgången av det räkenskapsår då beslut eller åtgärder som talan grundas på, fattades eller vidtogs, 3. en revisor har förflutit från utgången av det räkenskapsår som revisionsberättelsen avser, 4. en lekmannarevisor har förflutit från utgången av det räkenskapsår som granskningsrapporten avser, 5. en särskild granskare har förflutit från den dag när yttrandet över den särskilda granskningen lades fram på stämman, 6. en aktieägare har förflutit från beslut eller åtgärder som talan grundas på. (Jfr 15 kap. 12 § första stycket i kommitténs förslag) Paragrafen innehåller bestämmelser om den tid inom vilken en talan för bolagets räkning enligt 1 3 §§ måste väckas. Liksom tidigare gäller därutöver enligt 10 § en särskild frist beträffande talan mot en styrelseledamot och den verkställande direktören; den fristen gäller dock inte under de förutsättningar som anges i 11 §. Av första stycket 1 3 framgår att fristen för väckande av talan i dessa fall är . Det innebär i förhållande till tidigare lag en förlängning med . Vidare framgår att fristen för väckande av talan mot styrelseledamöter, verkställande direktör och revisor skall börja löpa från en och samma tidpunkt, nämligen utgången av det räkenskapsår som avses. har fristen, såvitt gäller talan mot revisor, räknats från det att revisionsberättelsen framlades på stämman. Ändringarna har behand- lats i avsnitt 10.3.2. Bestämmelserna i paragrafen i övrigt överensstämmer i väsentliga delar med gällande rätt (se den gällande lydelsen av 15 kap. 6 §). I paragrafen har dessutom tagits in bestämmelser om den tid inom vilken talan mot lekmannarevisor måste väckas. Det har ansetts att denna frist bör överensstämma med vad som gäller beträffande revisor. Fristen för väckande av talan mot en särskild granskare har även den förlängts till . Tiden löper liksom tidigare från det att yttrandet över granskningen lades fram på stämman. Lagrådet har ansett att sambandet mellan 11 och 13 §§ bör förtydligas. Såsom har redovisats, i anslutning till 11 § har ett sådant förtydligande gjorts i propositionen genom tillägg i 11 §. 15 kap. 14 § Om bolaget har försatts i konkurs efter en ansökan som har gjorts innan den tid som anges i 13 § har gått ut, får konkursboet föra talan enligt 1 3 §§ trots att frihet från skadeståndsansvar har inträtt enligt 7, 8 eller 10 §. Efter utgången av den tid som anges i 13 § får en sådan talan dock inte väckas senare än från edgångssammanträde. (Jfr 15 kap. 12 § andra stycket i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar i sak 15 kap. 6 § andra stycket i den paragrafens gällande lydelse. Ändringarna är endast av redaktionell natur. 18 kap. 4 a § Om styrelseledamot, verkställande direktör, särskild firmatecknare, annan ställföreträdare för bolaget, revisor eller lekmannarevisor har försatts i konkurs, fått förvaltare enligt 11 kap. 7 § eller fått näringsförbud, skall registreringsmyndigheten avföra ställföre- trädaren, revisorn eller lekmannarevisorn ur aktiebolagsregistret. Det- samma gäller om godkännandet eller auktorisationen för en revisor upphör att gälla. Avregistreringen skall vid beslut om konkurs eller tillfälligt närings- förbud ske . Avregistreringen skall också ske om det i samband med ett beslut att avslå ansökan om fortsatt godkännande eller auktorisation av revisor eller ett beslut att upphäva godkännande eller auktorisation av revisor har bestämts att beslutet skall gälla . I övrigt skall avregistrering ske sedan beslutet har vunnit laga kraft. (Jfr 18 kap. 4 a § i departementspromemorians förslag) Paragrafen innehåller bestämmelser om att uppgifter om vem som företräder bolaget m.m. i vissa fall skall avregistreras ur aktiebolags- registret. Bestämmelserna om avregistrering av uppgifter om revisorer och lekmannarevisorer är nya. De har behandlats i avsnitt 11. 19 kap. 1 § Till böter eller fängelse i högst döms den som 1. uppsåtligen bryter mot 1 kap. 4 §, 2. uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att enligt denna lag föra aktiebok, förteckning enligt 3 kap. 12 § eller hålla aktiebok tillgänglig, 3. uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 3 kap. 12 § tredje stycket, 8 kap. 15 § andra meningen, 17 § första stycket eller 18 § andra stycket. 4. uppsåtligen eller av grov oaktsamhet bryter mot 12 kap. 7 eller 9 §. Utan hinder av 35 kap. 1 § får påföljd för brott enligt första stycket 4 mot 12 kap. 7 § ådömas, om den misstänkte häktats eller erhållit del av åtal för brottet från brottet. I fall som avses i 10 kap. 36 § och 11 kap. 16 § skall inte följa ansvar enligt 20 kap. 3 § . (Jfr 19 kap. 1 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer i sak med 19 kap. 1 § i dess gällande lydelse. Ändringarna i 8 och 10 kap. har dock föranlett konsekvensändringar i paragrafen. Vidare har det ansetts att lekmanna- revisorer av samma skäl som gäller för revisorer inte skall omfattas av bestämmelserna i 20 kap. 3 § om brott mot tystnadsplikt (jfr. 1981/82:180 s. 337 ff). Kommitténs förslag innehöll en straffsanktionering av bestämmelserna rörande styrelsens skyldighet att upprätta en arbetsordning för sitt arbete (8 kap. 5 §) och insynsrätten i aktiebolag med högst tio aktieägare (9 kap. 24 §). Som framgår av avsnitten 5.2.2 och 6.11.3 har regeringen inte ansett att dessa bestämmelser bör straffsanktioneras. Ändringarna i 4 kap. 5 § och 5 kap. 4 § föranleds av den ändrade stycke- indelning som har gjorts i 3 kap. 1 § (prop. 1993/94:196, bet. 1993/94:LU32, rskr. 1993/94:422, SFS 1994:802). I 18 kap. finns föreskrifter om överklagande av olika slag av beslut. Ändringarna i 18 kap. 7 § föranleds dels av de ändringar som har gjort i 10 kap. 2 § innebärande att det inte längre finns några bestämmelser om beslut i den paragrafen (prop. 1989/90:160, bet. 1990/91:LU11, rskr. 1990/91:42, SFS 1990:1295), dels av de ändringar som har gjorts i 8 och 10 kap. Övriga ändringar i aktiebolagslagen är följdändringar med anledning av ändringarna i 8, 9 och 15 kap. Denna lag träder i kraft . Om det i lag eller annan författning hänvisas till en bestämmelse som har ersatts genom en bestämmelse i denna lag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Genom den nya lagen ersätts en del äldre bestämmelser av nya bestämmelser. I andra fall flyttas bestämmelserna, utan någon ändring i sak, till nya paragrafer. Detta medför att ett stort antal paragrafer i annan lagstiftning som hänvisar till aktiebolagslagen måste justeras. Någon fullständig inventering av de paragrafer i annan lagstiftning som berörs har dock inte kunnat göras. I punkten 2 har därför upptagits en bestämmelse som innebär att hänvisningar i lag eller annan författning till 8, 9, 10 och 15 kap. aktiebolagslagen i deras äldre lydelse skall läsas som om de avser de nya bestämmelser som träder i stället för de direkt angivna lagrummen. Anmälan för registrering enligt 8 kap. 36 § första stycket 2 av styrelsens ordförande som har utsetts före lagens ikraftträdande behöver inte göras förrän bolaget anmäler ändring av annat förhållande som avses i den punkten. Anmälan skall dock alltid ske före utgången av . Enligt den nya lydelsen av 8 kap. 36 § gäller att även uppgift om styrelsens ordförande skall anmälas för registrering. Ett bolag som för lagens ikraftträdande har en styrelseordförande är dock inte skyldigt att genast efter ikraftträdandet göra en anmälan till bolagsregistret som rör enbart detta förhållande. Det har ansetts rimligt att ett bolag skall kunna avvakta med att anmäla en uppgift om styrelseordförande till dess att det sker en sådan förändring beträffande t.ex. styrelsen att det ändå blir nödvändigt att göra en ändringsanmälan. Senast vid utgången av skall dock uppgift om styrelsens ordförande anmälas. I de fall en styrelseordförande utses efter lagens ikraftträdande skall registeringsanmälan ske genast även om anmälan kommer att avse endast detta förhållande. Vid registrering och verkställande av bolagsstämmobeslut som har fattats före lagens ikraftträdande samt vid talan mot sådant beslut gäller äldre bestämmelser. Detsamma gäller beslut som styrelsen har fattat före ikraftträdandet. De nya bestämmelserna skall tillämpas på alla stämmor som hålls efter lagens ikraftträdande. För bolagsstämmor som har hållits gäller äldre bestämmelser. Den nya lagen får till följd att en del tidigare bolagsordnings- bestämmelser blir ogiltiga. Det gäller t.ex. bestämmelser i ett publikt aktiebolags bolagsordning som föreskriver kvalificerad majoritet för entledigande av en styrelseledamot som har utsetts av stämman (jfr 9 kap. 28 §). Av förevarande punkt följer emellertid att ett entledigande- beslut som har fattats före ikraftträdandet skall bedömas efter den lag som gällde vid tiden för beslutet även om beslutet anmäls för registrering först sedan de nya bestämmelserna har trätt i kraft. Detsamma gäller andra stämmobeslut som har fattats med tillämpning av de regler som gällde vid beslutstillfället. Sådana beslut kan inte heller klandras under åberopande av att de står i strid med de nya bestämmelserna. En särskild fråga är vad som gäller om ett bolag med tillämpning av äldre bestämmelser har beslutat ändra bolags- ordningen på ett sätt som strider mot de nya bestämmelserna, t.ex. genom att införa en bestämmelse om att styrelseledamot får entledigas endast genom beslut som har fattats med kvalificerad majoritet. Av punkten 4 följer att giltigheten av ett sådant beslut skall bedömas enligt äldre bestämmelser även om beslutet anmäls för registrering först efter ingången av . kan därför inte vägra registrering på den grund att beslutet strider mot lag. En annan sak är att verket i ett sådant fall bör upplysa om att ett bifall till registreringsanmälan får till följd att styrelsen enligt punkten 5 av övergångsbestämmelserna måste verka för att bolagsordningen ändras på nytt till överensstämmelse med de nya bestämmelserna. Också styrelsebeslut skall såsom framgår av andra meningen bedömas med hänsyn till den lagstiftning som gällde för beslutet. Detta får betydelse t.ex. om styrelsen har utsett den verkställande direktören att vara styrelsens ordförande. I ett publikt bolag är detta inte förenligt med den nya lagen (se 8 kap. 14 § tredje stycket), medan det har varit förbjudet endast i bolag med ett aktie- eller maximikapital som uppgår till . Om beslutet har fattats före den nya lagens ikraftträdande och inte stred mot den då gällande lagen, består beslutet även efter lagens ikraftträdande till utgången av den period som beslutet har avsett. Om en bolagsordning efter lagens ikraftträdande strider mot bestämmelse i denna lag, skall styrelsen till den första ordinarie bolagsstämman lägga fram förslag om sådan ändring av bolagsordningen att den stämmer överens med bestämmelsen. Kallelse till den stämman skall ske i enlighet med äldre bestämmelser. Förevarande punkt ålägger styrelsen att vidta åtgärder för att bolagsordningsföreskrifter som strider mot den nya lagen ersätts med föreskrifter som är förenliga med denna. I det enskilda fallet kan det vara svårt att avgöra i vad mån en bolagsordningsföreskrift strider mot aktiebolagslagen eller grunderna för denna. Det får bli en uppgift för varje styrelse att ställa föreskriften mot den nya lagen och pröva i vilken utsträckning ändringar behövs. I sista hand får det bli en fråga för den praktiska rättstillämpningen att pröva om föreskriften är förenlig med den nya lagen. I det följande nämns några exempel på bolagsordningsföreskrifter som kan behöva ändras till följd av den nya lagen. Förekommande föreskrifter om föranmälan (se 9 kap. 2 § andra stycket och 3 § fjärde stycket). Förekommande föreskrifter om tiden för kallelse till bolagsstämma (se 9 kap. 13 §). Föreskrifter om sättet för sammankallande av bolagsstämma (se 9 kap. 14 §). Föreskrifter om kvalificerad majoritet vid val eller entledigande av styrelseledamot (se 9 kap. 28 och 29 §). Föreskrifter om revisors mandattid (jfr 10 kap. 20 § som inte ger något utrymme för att i bolagsordningen föreskriva annan mandattid än den som anges i lagen). Om någon bolagsordningsändring inte kommer till stånd, får det inte någon omedelbar konsekvens för bolaget. Den föreskrift som strider mot lagen är emellertid ogiltig och kan inte läggas till grund för giltiga stämmo- eller styrelsebeslut. Detta kan vara bolaget självt till skada, en skada som i sista hand den styrelse som inte har initierat en bolags- ordningsändring kan bli skyldig att ansvara för. I fråga om bolag som har bildats före utgången av gäller 9 kap. 3 § första stycket i dess äldre lydelse till utgången av . Om bolagsstämman före utgången av skall pröva fråga om att i bolagsordningen införa en bestämmelse som motsvarar 9 kap. 3 § första stycket i dess äldre lydelse, behöver någon skriftlig kallelse enligt 9 kap. 14 § första stycket andra meningen inte ske. Beslutet är giltigt om det har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. I 9 kap. 3 § har funnits en bestämmelse om att ingen får rösta för egna eller andras aktier för sammanlagt mer än en femtedel av de på stämman företrädda aktierna, om inte annat följer av bolagsordningen. Denna bestämmelse, den s.k. tjugoprocentsregeln, utmönstras . Det får betydelse för maktförhållandena på bolagsstämman i bolag som inte har gjort avsteg från tjugoprocentsregeln i sina bolagsordningar. En aktie- ägare med av aktierna vilken tidigare inte har fått rösta för av aktierna får med ens rösta för sitt fulla aktieinnehav. Därigenom förskjuts maktförhållandena på stämman på ett sätt som i en del bolag kan vara olämpligt. Med hänsyn härtill har det ansetts att bestämmelsen i förutvarande 9 kap. 3 § bör leva vidare under en tvåårig övergångstid, dvs. till utgången av (se första stycket). Detta ger möjlighet för bolaget att i bolagsordningen införa rösträttsbegränsningar av det slag som har funnits i lagen. För att förenkla förfarandet vid införandet av sådana rösträtts- begränsningar har det i andra stycket föreskrivits att kallelsen till den bolagsstämma som skall ta ställning till frågan inte behöver ske på det sätt som föreskrivs i den nya 9 kap. 14 § första stycket andra meningen, dvs. det behöver inte alltid sändas ut någon särskild skriftlig kallelse till samtliga kända aktieägare. Det räcker att kallelse sker på det sätt som är föreskrivet i bolagsordningen samt, i publika bolag, att kallelse sker i Post- och och annan rikstäckande tidning. Införandet av en sådan rösträttsbegränsning fordrar enligt den nya 9 kap. 32 § att förslaget biträds av aktieägare med mer än två tredjedelar av de avgivna rösterna och av de på stämman företrädda aktierna. Det har emellertid ansetts att detta majoritetskrav under över- gångstiden bör vara lägre och motsvara vad som i allmänhet gäller för ändring av bolagsordningen, nämligen två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de på stämman företrädda aktierna (se andra stycket andra meningen). Av första stycket följer att rösträttsbegränsningsregeln i den äldre lydelsen av 9 kap. 3 § gäller då bolagsstämman går till omröstning. I en sådan omröstning rörande införandet av en rösträtts- begränsning som sker får alltså ingen aktieägare rösta för egna eller andras aktier för sammanlagt mer än en femtedel av de på stämman företrädda aktierna. Det bör framhållas att de särskilda reglerna om kallelse och majoritetskrav i samband med införande av en rösträttsbegränsning i bolagsordningen gäller endast i fråga om införande av bolagsordnings- föreskrifter som överensstämmer med den tidigare tjugoprocentsregeln. Vanliga regler om kallelse och majoritetskrav gäller om det föreslås ändringar i redan föreliggande bolagsordningsföreskrifter om rösträtt eller om det föreslås att rösträtten skall begränsas på ett annat sätt än som har följt av tjugoprocentsregeln. Som framgår av första stycket skall bestämmelserna i 9 kap. 3 § leva vidare under en tvåårig övergångstid. kommer således tjugoprocentsregeln att gälla i de bolag som inte har föreskrivit något annat i bolagsordningen. Det kan bli aktuellt att efter utgången av övergångstiden pröva en talan mot ett bolagsstämmobeslut som har fattats med tillämpning av tjugoprocentsregeln. Det ligger i sakens natur att beslutet inte kan angripas på den grunden att tjugoprocentsregeln har upphört att gälla för talans prövning. 10 kap. 3 § får tillämpas i sin äldre lydelse till dess att ny revisor utsetts, dock längst till utgången av . För att underlätta bolagens anpassning till de nya reglerna har revisorer som inte är auktoriserade eller godkända getts möjlighet att fortsätta att verka som revisorer som uppdraget gäller, dock längst till utgången av . Intill utgången av får en revisor trots bestämmelserna i 10 kap. 20 § utses för en kortare mandattid än . Om ett revisorsuppdrag som har getts före lagens ikraftträdande gäller , består det till utgången av mandattiden. Om det gäller tills vidare, består det till utgången av den första ordinarie bolagsstämma som hålls efter . Enligt den nya lydelsen av 10 kap. 20 § gäller en revisors uppdrag för av . En revisor kan alltså inte utses för än . Med fyraåriga mandattider ökar kraven på den upphandling som ofta föregår revisorsvalet. Det kan vara svårt för revisorer och bolag att göra nödvändiga förberedelser inför det revisorsval som sker . Med hänsyn härtill ger förevarande punkts första stycke möjlighet för bolag att utse revisor än . Härigenom åstadkoms också en viss spridning av senare års revisorsval, vilket kan underlätta förekommande upphandlingsförfaranden. Den nya lydelsen av 10 kap. 20 § medför också att en revisor inte kan utses tills vidare. I andra stycket regleras revisorsuppdrag som löper vid lagens ikraftträdande. Regleringen i stycket avser endast uppdrag till auktoriserade och godkända revisorer. Det har ansetts att uppdrag som gäller bör få fortsätta löpa till utgången av mandattiden; det gäller även om revisorsuppdraget gäller . I fråga om revisorsuppdrag som gäller tills vidare har dock en viss begränsning ansetts nödvändig.