prop · GL03151D2 · 1998-01-01 00:00:00 — Detsamma gäller be- stämmelserna i 1 4 kap., 5 kap. 2 och 4 10 §§, 7 och 8 kap., 10 kap. 1 6, 11 och 12 §§, 11 kap., 12 kap. 4 8 §§ såvitt angår premiepension till efterlevande enligt 10 kap. 1 §, 13 kap., 14 kap. 2 6 §§ och 15 kap. lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension. Övriga bestämmelser i lagen om inkomstgrundad ålderspension träder i kraft . Bestämmelserna i lagen om inkomstgrundad ålderspension om fast- ställande av pensionsgrundande inkomst, andra pensionsgrundande be- lopp, pensionsrätt och pensionspoäng samt tillgodoräknande av vårdår skall tillämpas första gången för . Bestämmelserna i lagen om inkomstgrundad ålderspension om fast- ställande av 1. inkomstbasbelopp skall tillämpas första gången för , 2. arvsvinstfaktorer för fördelning av arvsvinster enligt 5 kap. 5 § första stycket nämnda lag skall tillämpas första gången för , och 3. förvaltningskostnadsfaktorer skall tillämpas första gången för . Denna lag träder i kraft som huvuddelen av LIP. Detta anges i första stycket som formulerats efter förslag av Lag- rådet. Bestämmelserna i träder inte i kraft . träder bestämmelserna i 1 4 kap. i kraft. Dessa bestämmelser avser bl.a. vem som är försäkrad för inkomstgrundad ålderspension, vilka inkomster och andra belopp som är pensionsgrundande, hur dessa belopp skall beräknas samt fastställande av pensionsrätt och pensions- poäng och tillgodoräknande av vårdår. Detsamma gäller bestämmelserna i 5 kap. om omräkning av pensionsbehållning och bestämmelserna i 7 och 8 kap., bestämmelserna i 10 kap. om efterlevandeskydd före pen- sionstiden och bestämmelserna i 11 kap. Även bestämmelserna i 12 kap.om utbetalning av premiepension till efterlevande på grund av efter- levandeskydd före pensionstiden och bestämmelserna om bl.a. ompröv- ning och överklagande i 13 kap., vissa regler i 14 kap. om åtgärder på grund av felaktig utbetalning och ändrad pensionsrätt samt de allmänna bestämmelserna i 15 kap. träder i kraft . Bestämmel- serna om uttag och beräkning av inkomstgrundad ålderspension i 5, 6 och 9 kap. träder däremot i kraft först . De intjänanderegler som träder i kraft skall i princip tillämpas första gången i fråga om pensionsgrundande inkomster, andra pensionsgrundande belopp, pensionsrätt och vårdår avseende . Detta anges i andra stycket och innebär att beslut om sådana belopp kommer att fattas tidigast . I punkt 1 i tredje stycket föreskrivs att bestämmelserna i 1 kap. 6 § LIP om fastställande av inkomstbasbelopp skall tillämpas först för . Det är alltså först för det året regeringen skall fastställa ett sådant basbelopp. Inkomstbasbeloppet skall användas vid beräkning av det s.k. intjänandetaket upp till vilket pensionsgrundande inkomst och andra pensionsgrundande belopp skall fastställas. Det skall också användas vid beräkning av pensionsgrundande belopp för föräldrar till små barn (s.k. barnår) och vid bedömningen av om en person uppfyllt det förvärvsvill- kor som är avgörande för om han eller hon skall få sin pension beräknad på pensionsgrundande belopp i anledning av plikttjänstgöring och barnår. Hur mycket inkomstbasbeloppet är framgår direkt av bestäm- melserna i 1 kap. 6 § LIP och för år skall, enligt 9 § denna lag, med detta belopp likställas i den paragrafen närmare angivna basbe- lopp. Punkt 2 gäller arvsvinstfaktorer enligt 5 kap. 5 § första stycket LIP och avser den fördelning som skall göras efter personer som avlidit det år de skulle ha fyllt eller tidigare. Som anförs i avsnitt 17.2 skall arvsvinstfördelning gälla enbart personer avlidna eller . Den fördelning som skall göras med hjälp av arvsvinstfaktorer enligt 5 kap. 5 § första stycket LIP görs för året efter dödsfallen. Sådana arvsvinstfaktorer skall därför fastställas första gången för . Den arvsvinstfördelning som avser personer som avlidit det år de skulle ha fyllt eller senare görs däremot och sådana arvsvinstfaktorer skall därför fastställas redan för . I punkt 3 i tredje stycket föreskrivs att förvaltningskostnadsfaktorn skall bestämmas första gången för . Detta innebär att omräkning av pensionsbehållningar med denna faktor skall göras första gången för det året och att kostnaderna för förvaltningen av försäkringen för in- komstpension och tilläggspension inte skall täckas genom minskning av sådana behållningar. Av bl.a. 29, 36, 40 och 44 §§ denna lag framgår också att vissa be- stämmelser i LIP även gäller för retroaktiv tid. 4 § Lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst en- ligt lagen (1962:381) om allmän försäkring skall upphöra att gälla vid utgången av . Bestämmelserna i den lagen skall dock fortsätta att gälla vid beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen om allmän försäkring avseende och tidigare. Vid tillämpningen av 1 § lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring skall dock län i stället avse region och i avse i . För den som är född eller tidigare skall, när det gäller fastställande av pensionsgrundande inkomst, i stället för vad som föreskrivs i 13 kap. 9 16 §§, 17 § första stycket och 18 20 §§ samt 15 kap. 4 § lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension, 8 9 och 11 §§ lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen om allmän försäkring fortsätta att gälla. I första stycket i denna paragraf föreskrivs att lagen (1959:551) om be- räkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om all- män försäkring (LBP) upphör att gälla som reglerna om beräk- ning av pensionsgrundade inkomster i LIP träder i kraft, dvs. vid års- skiftet 1998/99. Bestämmelserna i skall dock fortfarande tillämpas vid beräkning av pensionsgrundande inkomst avseende och tidi- gare. Eftersom har godtagit ett förslag i budgetpropositionen för om regionindelning för skatteförvaltningen har denna bestämmelse kompletterats på motsvarande sätt som föreslås beträffande skattebetalningslagen (1997:483) m.fl. lagar i proposition 1997/98:134 Kontrolluppgiftsskyldighet vid options- och terminsaffärer, m.m. Av andra stycket följer att vissa bestämmelser i skall fortsätta att tillämpas vid fastställande av pensionsgrundande inkomst för den som är född eller tidigare. Sådan inkomst skall även i fortsättningen fastställas av skattemyndigheten. skall också göra avdrag för ett basbelopp enligt 11 kap. 5 § AFL, som skall fortsätta att gälla för personer födda eller tidigare. De bestämmelser i som skall fortsätta att gälla är dels 8 § om att pensionsgrundande inkomst skall anges på beslutet om slutlig skatt dels bestämmelserna i 8 a 9 och 11 §§ om omprövning och överklagande. Motsvarande bestämmelser i skall därför inte tillämpas på dessa personer såvitt gäller beslut om pensionsgrundande inkomst. Som närmare redovisats i avsnitt 27.5 föreslås i proposition 1997/98:101 Översyn av förvaltningsprocesslagen; en allmän regel om domstolsprövning av förvaltningsbeslut m.m. en begränsning i rätten att överklaga beslut om avvisning av ett överklagande. I 13 kap. 17 § andra stycket LIP görs dock undantag från denna begränsning. Det undantaget skall även gälla beslut där enligt förevarande paragraf LBP skall tillämpas. 5 § Lagen (1994:1748) om förvaltning av vissa tilläggspensionsavgifter skall upphöra att gälla vid utgången av . Bestämmelserna i 3 § den upphävda lagen skall fortfarande tillämpas i fråga 1999. Lagen om förvaltning av vissa tilläggspensionsavgifter har avsett förvalt- ning av de medel som avsatts för att täcka pensionsrätter för premiepen- sion . införs i LIP regler om hur sådan förvaltning skall ske. Dessa regler träder i kraft . I förevarande paragraf anges därför att lagen om förvaltning av vissa tilläggspensionsavgifter skall upphöra att gälla vid utgången av . De medel som då finns innestående på kontot skall överföras till tillfällig förvaltning enligt 8 kap. 1 § första stycket LIP (se 39 § första stycket denna lag). I 3 § den upphävda lagen finns bestämmelser om att redovisning av kontoställning m.m. vid utgången av skall lämnas av Riksgälds- kontoret till regeringen året efter. Här föreskrivs att detta fortfarande skall gälla redovisning som avser kontoställ- ningen vid utgången av . Bestämmelsens slutliga lydelse har inte granskats av Lagrådet. 6 § Lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring skall upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen skall dock fortfarande gälla i fråga om dels redan beviljade delpensioner, dels delpension som söks före upphävandet och skall beviljas för tid med början före . Vid tillämpning av bestämmelserna i 5 § andra stycket i den upphävda lagen skall med ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring likställas ålderspension enligt lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension. Lagen om delpensionsförsäkring skall upphöra att gälla vid utgången av . För tid därefter skall delpension kunna nybeviljas eller ökas endast om ansökan därom gjorts och även avser tid före . Den som uppbär delpension för tid har emellertid fortsatt rätt till sådan pension i samma eller mindre omfattning fram till och med månaden före den månad då han eller hon fyller eller till och med den tidigare månad varunder rätten till delpension annars upphör. Delpension får enligt 5 § andra stycket den upphävda lagen inte utges för samma månad för vilken den pensionsberättigade uppbär förtidspen- sion eller ålderspension enligt AFL. Här föreskrivs att med ålderspension enligt AFL skall likställas ålderspension enligt LIP, dvs. inkomst-, tilläggs- eller premiepension. Övergångsbestämmelsen i första stycket har formulerats i enlighet med det förslag Lagrådet lämnat. Övergångsbestämmelser 7 § Regeringen skall avseende åren 1960 1998 fastställa ett inkomstindex. Detta index skall visa den relativa förändringen av de inkomster som uppburits av personer som har fyllt högst och som ligger till grund för beräkning av pensionspoäng enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring räknat per person med sådana inkomster. Inkomsterna skall beräknas på så sätt att de tillgodoräknade pensionspoängen, med tillägg av en poäng, multipliceras med det basbelopp som anges i 9 § 1 3. Uppgifter om de angivna inkomsterna skall hämtas från pensionspoängstatistikregister vid utgången av . Förändringen av indextalet mellan de på varandra följande åren 1960 1962 skall motsvara förändringen av de inkomster som anges i första stycket mellan och . Förändringen av indextalet mellan och skall motsvara den genomsnittliga årliga relativa förändringen av dessa inkomster mellan åren 1960 1962. Förändringen av indextalet mellan två på varandra följande år skall för åren 1964 1999 motsvara den genomsnittliga årliga relativa förändringen av de inkomster som anges i första stycket av före det år inkomstindexet avser. Vid beräkningen av inkomsterna skall den årliga förändringen i det allmänna prisläget räknat månad frånräknas. Det framräknade värdet skall därefter räknas om med förändringen i det allmänna prisläget före det år indexet avser och det allmänna prisläget året före . Inkomstindexet anges med ett tal, bestämt med beaktande av att inkomstindexet för enligt 1 kap. 5 § tredje stycket lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension skall vara 100,00. Rubriken före denna paragraf har lagts till efter förslag av Lagrådet. I första stycket i paragrafen anges att regeringen skall fastställa ett in- komstindex 1998. Detta index skall mäta förändringar i sådana inkomster som per försäkrad ligger till grund för beräkning av pensionspoäng enligt AFL. Förändringarna skall endast avse genomsnittsinkomsten per försäkrad som uppnått en ålder av högst . Den nu angivna begränsningen har gjorts efter Lagrådets granskning. Inkomsterna framräknas på så sätt att tillgodoräknade pen- sionspoäng plus en poäng multipliceras med det basbelopp som är till- lämpligt . På förslag av Lagrådet görs en hänvisning till de basbelopp som anges i 9 § 1 3. I första stycket anges också att de ak- tuella inkomsterna skall hämtas från poäng- statistikregister vid utgången av . Det är således uppgifterna som fastslagits i registret som skall läggas till grund för beräkningen och eventuella omtaxeringar m.m. skall inte i efterhand komma att påverka uppgifterna. I paragrafens andra stycke anges det att beräkningen av inkomstindex skall baseras på den årliga förändringen av in- komstmåttet som skett mellan och , dvs samma inkomstförändring används två gånger för beräkningen av indextalet för två skilda år. Inkomstindex för beräknas med ett tvåårsgenomsnitt dvs. inkomstindex för multipliceras med den genomsnittliga förändringen av inkomstmåttet mellan och . Av tredje stycket framgår det att indexuppräkningen består av två delar. Den ena delen utgörs av den procentuella för- ändringen i det angivna inkomstmåttet justerat för förändringar i det all- männa prisläget räknat månad respektive år. För- ändringen beräknas som den genomsnittliga årliga förändringen av det angivna inkomstmåttet av före det år inkomst- indexet avser dvs. mätningen sker med utgångspunkt i det genomsnittliga inkomstunderlaget före det år indextalet avser. Den andra delen av indexuppräkningen avser förändringen i det allmänna prisläget mellan juni månad före det år indextalet avser . Indextalet för fastställs genom att indextal räknas upp med dels den prisjusterade genomsnittliga årliga inkomstutvecklingen mellan och , dels med prisförändringen mellan . I fjärde stycket anges det att inkomstindexet skall relateras till det i 1 kap. 5 § bestämda inkomstindexet för , 100,00. På detta sätt kommer indexet att rent faktiskt räknas baklänges med utgångspunkten . Det fjärde stycket har lagts till efter förslag av Lagrådet. 8 § Förändringen av det inkomstmått som används vid beräkningen av de försäkrades årliga inkomster skall när det gäller inkomstindexet för åren 2000 2002 beaktas på följande sätt. Beräkningen av genomsnittsinkomsten skall göras såväl i enlighet med vad som anges i 1 kap. 5 § lagen om inkomstgrundad ålderspension, utan avdrag för allmän pensionsavgift, som i enlighet med vad som anges i 7 § denna lag. Kvoten mellan genomsnittsinkomsterna beräknade i den angivna ordningen skall sedan räknas fram. Det framräknade talet skall vid beräkningen av inkomstindexet därefter multipliceras med den genomsnittliga inkomsten som beräknats för det fjärde året före det år som inkomstindexet avser. I paragrafen anges att beräkningen av inkomstindexet avseende åren 2000, 2001 och skall korrigeras. Beräkning görs för att över- gången från ett inkomstmått till ett annat inkomstmått skett. Denna korrigering skall ske av vilket är den period som påverkas av det förändrade inkomstmåttet. Den särskilda be- räkningen innebär att den genomsnittliga inkomsten som framräknats för året före det år indexet avser skall räknas upp med den skillnad som framkommit då genomsnittsinkomsten beräknats på såväl det nya sättet som det gamla. När det nya inkomstmåttet används skall något avdrag för allmän pensionsavgift inte göras eftersom något sådant avdrag inte gjordes vid beräkningen av inkomstmåttet enligt den gamla ordningen. Det sagda innebär att den framräknade kvoten multipliceras med den genomsnittliga inkomsten vid beräkningen av indexet för och på samma sätt multipliceras kvoten med genomsnittsinkomsten för vid beräkningen av indexet för och med genomsnittsinkomsten 2002. 9 § skall vid tillämpning av lagen (1998:000) om in- komstgrundad ålderspension med ett inkomstbasbelopp likställas 1. för åren 1960 1994 det vid respektive års ingång gällande basbe- loppet enligt lagen (1959:291) om försäkring för allmän tilläggspension och lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. det gällande basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring sedan detta ökats med det belopp som följer av 1 kap. 6 § sista stycket den lagen i dess lydelse före , 3. det gällande förhöjda bas- beloppet enligt lagen om allmän försäkring, och 4. det gällande förhöjda prisbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. Inkomstbasbelopp kommer att finnas först för . dessför- innan skall med detta belopp, enligt denna paragraf, likställas de basbe- lopp som använts vid beräkning av pensionspoäng. Detta gäller såväl den direkta tillämpningen av LIP som den tillämp- ning som följer av bestämmelserna i denna lag om fastställande av pen- sionsrätt och pensionsgrundande belopp för tid . T.ex. skall vid beräkning av pensionsgrundande belopp för det tredje beräk- ningsalternativet enligt 3 kap. 17 § första stycket LIP motsvara det vid ingång gällande basbeloppet. 10 § För tid skall, vid tillämpning av lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension, med en persons pensionsgrundande in- komst respektive pensionsgrundande belopp enligt 3 kap. 4 § den lagen avses de pensionspoäng som personen med anledning av sin pensions- grundande inkomst respektive förtidspension tillgodoräknats för det be- rörda året enligt lagen (1959:291) om försäkring för allmän tilläggspen- sion eller enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring multiplicerat med det basbelopp som anges i 9 § 1 3 och avrundat till närmaste hundratal kronor. Om det framräknade beloppet slutar på skall avrundning ske till närmast högre hundratal kronor. Vid beräkning enligt första stycket skall pensionspoängen som avser pensionsgrundande inkomst ökas med talet ett. Om den som tillgodoräk- nats pensionspoäng med anledning av förtidspension inte tillgodoräknats pensionspoäng för pensionsgrundande inkomst skall i stället pensionspoängen med anledning av förtidspensionen ökas med talet ett. Vid beräkning av pensionsgrundande belopp enligt första och andra styckena skall, om sådant förhållande som avses i 15 kap. 19 § lagen om inkomstgrundad ålderpension gällt för en pensionsberättigad, bestäm- melserna om proportionering i den paragrafen tillämpas beträffande nämnda belopp. Pensionsgrundande inkomst har bestämts alltsedan lagen (1959:291) om försäkring för allmän tilläggspension trädde i kraft . De bestämmelser därom som finns i AFL föreslås , i stort sett oförändrade, bli överförda till LIP. Sådan inkomst skall fortsätt- ningsvis fastställas utan "basbeloppsavdrag". Detta avdrag skall däremot göras vid beräkning av pensionspoäng enligt 4 kap. 8 § LIP. Denna ändrade beräkning gäller dock enbart personer födda eller . För dem som är födda tidigare skall basbeloppsavdraget alltjämt göras av skattemyndigheten. Bestämmelser om detta finns i 11 §. I samma paragraf samt i 4 och 15 §§ finns ytterligare ett antal särbestämmelser för dem som är födda eller tidigare. Som framgår av 28 § skall pensionsrätt och vissa andra pensionsgrun- dande belopp än pensionsgrundande inkomst fastställas även för retroak- tiv tid. I underlaget för beräkning av pensionsrätt skall den försäkrades pensionsgrundande inkomst ingå. Likaså har pensionsgrundande inkomst för tid betydelse bl.a. vid bestämmande av pensionsgrun- dande belopp för s.k. barnår. Några nya beslut om pensionsgrundande inkomst skall dock inte meddelas för sådan tid. Inte heller skall pensionsgrundande belopp i anledning av förtidspension fastställas för tid trots att även sådana belopp skall ingå i underlaget för bestämmande av pensionsrätt och kan ha betydelse vid bestämmande av pensionsgrundande belopp för barnår m.m. för och därefter. I stället har i första stycket i denna paragraf föreskrivits att när LIP skall tillämpas, skall såvitt avser tid med pensions- grundande inkomst respektive pensionsgrundande belopp för personer med förtidspension enligt 3 kap. 4 § den lagen, avses de pensionspoäng berörd person har tillgodoräknats för pensionsgrundande inkomst respektive med anledning av förtidspension enligt äldre lagstiftning, multiplicerat med det basbelopp som anges i 9 § 1 3. De basbelopp som därvid avses är det vid det aktuella årets ingång gällande basbeloppet respektive, , gällande förhöjt basbelopp. Även skall användas ett belopp som något överstiger basbeloppet. Detta sker genom att basbeloppet ökas på sätt som anges i sista stycket i 1 kap. 6 § AFL i dess gällande lydelse. Anledningen till ökningen är att basbeloppet ökats med motsvarande belopp vid beräkning av pensionspoäng för de åren. Att pensionspoängen för antingen pensionsgrundande inkomst eller förtidspension vid nämnda beräkning skall ökas med talet ett framgår av andra stycket. Det är alltså pensionspoäng som tillgodoräknats för pensionsgrundande inkomst respektive med anledning av förtidspension som skall ligga till grund för beräkningen av det belopp som för tid skall motsvara pensionsgrundande inkomst respektive pensionsgrundande belopp enligt 3 kap. 4 §. I vissa fall kan en förtidspensionär ha pensionspoäng registrerade för både pensionsgrundande inkomst och med anledning av förtidspension. Så är exempelvis fallet med en person med partiell förtidspension som också har haft förvärvsinkomster. Tillägget med ett poäng beror på att den pensionsgrundande inkomst, som inledningsvis har sagts, fastställts endast i den utsträckning inkomsterna har överstigit ett basbelopp. Trots att pensionsgrundande inkomst har fastställts upp till detta basbelopp har pensionspoängen alltså kunnat motsvara högst 6,50. I det reformerade pensionssystemet skall något motsvarande basbeloppsavdrag inte göras utan inkomster som till sitt slag är pensionsgrundande skall vara detta "från första kronan". En annan sak är att pensionsgrundande inkomst av administrativa skäl inte skall fastställas om summan av inkomsterna upp- går till ett belopp som är lägre än av basbeloppet. För att pensionsrätt för åren 1960 1998 alls skall kunna fastställas på den del av en persons inkomster som har understigit ett basbelopp före- skrivs därför i andra stycket att, vid beräkning enligt första stycket, pen- sionspoängen för pensionsgrundande inkomst skall ökas med talet ett. Skulle en person ha tillgodoräknats pensionspoäng i anledning av för- tidspension men inte för pensionsgrundande inkomst skall tillägget med ett poäng göras till de tillgodoräknade pensionspoängen för förtidspen- sionen. I fall då pensionspoäng tillgodoräknats för både pensionsgrun- dande inkomst och förtidspension skall däremot denna ökning göras en- dast såvitt avser pensionspoängen för inkomsten. Med reservation för eventuella effekter av avrundningar vid beräkning av pensionspoäng innebär reglerna att det framräknade beloppet kommer att motsvara fastställd pensionsgrundande inkomst med tillägg för det basbelopp som dragits bort vid beräkningen av den inkomsten. En annan effekt av att pensionspoängen skall ligga till grund för beräkningen vad avser förfluten tid är att inkomster som helt understigit ett basbelopp inte kommer att beaktas. Motsvarande hade emellertid gällt om beräkningen utgått från fastställd pensionsgrundande inkomst då sådan inkomst inte heller har fastställts för den försäkrade i sådana fall. Som angetts i kommentaren till 15 kap. 19 § LIP skall vid beräkning av pensionsgrundande belopp för förtidspension i de fall antalet framtida försäkringsperioder skall proportioneras (artikel 15 i den nordiska konventionen) en proportionering göras av den s.k. antagandeinkomsten. Vid beräkning av pensionsgrundande belopp för förtidspension som reducerats med anledning av bestämmelser i konvention, skall proportionering göras på motsvarande sätt för tid . Detta anges i tredje stycket, som liksom nämnda paragraf i LIP lagts till efter Lagrådets granskning. 11 § För den som är född eller tidigare skall, vid beräkning av pensionsgrundande inkomst för åren 1999 2001, hänsyn endast tas till summan av inkomster av anställning och inkomster av annat förvärvs- arbete till den del denna överstiger ett förhöjt prisbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Prisbasbeloppet skall i första hand avräknas mot inkomster av anställning. Av denna paragraf följer att äldre bestämmelser om beräkning av pensionsgrundande inkomst skall fortsätta att gälla för den som är född eller tidigare på så sätt att det avdrag för ett förhöjt prisbasbe- lopp som har gjorts vid beräkning av pensionsgrundande inkomst skall göras även fortsättningsvis.