prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Noter till balansräkning (1-29) Not 1. KASSA, BANK M.M. MILJONER KRONOR 1994/95 1 327,2 1 018,5 489,0 535,6 201,2 102,6 184,0 144,0 0,0 15 671,9 Övriga myndigheter 1 245,2 1 735,9 97,5 5,4 2,3 1,9 1 037,2 2 678,7 639,8 441,9 Summa 5 223,4 22 336,4 har /96 flyttat fonderade medel från till vilket gjort att statens upplåningsbehov minskat i motsvarande mån. har använt likvida medel för förtidsinlösen av långfristiga skulder Not 2. VÄRDEPAPPER OCH ANDELAR MILJONER KRONOR 1994/95 11 306,3 0,0 3 758,0 5 536,0 0,0 12 900,0 Övriga myndigheter 568,1 1 001,2 299,2 143,5 Summa 15 931,4 19 580,7 aktieinnehav 1995/96 avser ägarandel i Nordbanken som övertagits från (fd ) samt i som överförts från stadshypotekskassa. Aktierna är upptagna till ett värde motsvarande anskaffningsvärdet. genomförde Nordbanken en inlösning av egna aktier vilken minskade statens ägarandel från till . Aktierna i har sålts till . har ett värdepappersinnehav bestående i huvudsak av hypoteksobligationer () som hör till verkets fondförvaltning. Innehavet av statsobligationer () har eliminerats mot statsskulden. aktieinnehav 1994/ 95 avser ägarandel i Nordbanken. såldes 34,av statens aktieinnehav i Nordbanken ut till allmänheten. Resterande aktier överfördes till . 1994/95 501,1 565,2 199,8 197,2 123,3 128,9 Försvarsmakten 157,4 99,4 Övriga myndigheter 1 317,3 1 333,4 428,2 406,7 58,5 38,8 724,3 824,9 499,6 285,2 Summa 4 009,5 3 879,7 Not 4 ÖVRIGA FORDRINGAR MILJONER KRONOR 1994/95 6 449,0 1 247,3 5 030,2 5 100,1 4 480,7 1 586,5 2 245,4 1 607,2 684,4 231,6 433,5 283,3 321,0 566,0 0,3 1 410,3 Övriga myndigheter 1 214,4 2 535,0 118,2 72,7 18,6 33,5 902,3 235,6 0,5 0,2 Summa 21 898,5 14 909,3 fordran avser i huvudsak kortfristiga lånefordringar på (2 ), (2 ) och (1 ). Av fordran avser 4 skatter under indrivning som beräknas inflyta. Av det totala beloppet på som är föremål för aktiva indrivningsåtgärder beräknar att kommer att inbetalas. har fordringar på EU för gjorda utbetalningar av bidrag på totalt 4 . Av fordran avser 2 uppbördsfordringar. minskning av övriga fordringar beror på att transaktionerna mellan och gällande låneförvaltning har upphört i och med överlåtelsen av den statliga lånestocken till och Not 5. PÅGÅENDE ARBETEN MILJONER KRONOR 1994/95 1 507,2 590,1 102,9 107,6 79,3 40,0 Försvarsmakten 61,6 109,5 38,0 25,7 36,0 54,0 Övriga mydnigheter 157,8 134,0 18,0 0,0 Statens järvnägar 16,0 0,0 Summa 2 016,8 1 060,9 Not 6. VARULAGER OCH FÖRRÅD MILJONER KRONOR 1994/95 7 069,4 6 918,2 Myndigheten för avveckling av 525,1 1 247,2 411,4 476,3 Försvarsmakten 273,5 258,2 Övriga mydigheter 666,7 720,0 25,7 28,5 26,3 22,4 Statens järvnägar 170,7 174,0 21,7 21,5 Summa 9 190,5 9 866,3 lager består huvudsakligen av reservmateriel och drivmedel. Försvarsmakten invärderade sitt varulager som främst består av ammunition /95, men har /96 inte tagit med det i sin redovisningen efter dispens från Försvarsdepartementet. För jämförbarhetens skull så har motsvarande justering gjorts /95, en minskning med 35 . De lager som återstår är lokala lager av förnödenheter som används i fredsdriften. Myndigheten för avveckling av har som huvuduppgift att sälja ut de statliga civila beredskapslagren av oljeprodukter och avveckla de tömda oljelagringsanläggningarna senast vid utgången av . varulager består i huvudsak av material för underhåll och reparation av anläggningar. FÖRSKOTT TILL LEVERANTÖRER MILJONER KRONOR 1994/95 15 690,4 15 176,2 Övriga myndigheter 59,9 77,0 Summa 15 750,3 15 253,2 Av post avser förskott till IG JAS/och förskott till . Periodavgränsningsposter på tillgångssidan avser tillförda fordringsposter som behövs för att bestämma de intäkter och kostnader som rätteligen hör till redovisningsperioden. Posterna är av typen förutbetalda kostnader och upplupna intäkter. 1994/95 41 457,7 33 799,9 1 363,0 486,0 1 361,3 110,2 809,0 1 196,9 Övriga myndigheter 3 701,4 5 435,4 72,7 149,4 250,1 293,7 21,3 52,2 289,7 23,0 Summa 49 326,2 41 526,7 post avser i huvudsak upplupna ränteintäkter med 13 samt förutbetalda underkurser för upplåning med 28 . AKTIER OCH ANDELAR I INTRESSE- OCH DOTERBOLAG MILJONER KRONOR 1994/95 Närings- departementet 56 409,3 21 792,2 33 317,2 14 010,8 Kommunikations- departementet 27 099,4 11 889,1 Arbetsmarknads- departementet 2 260,4 1 471,6 2 090,2 55,4 1 000,0 1 000,0 778,2 100,0 642,1 300,2 Insättningsgarantinämn den 0,0 4 800,0 Övriga myndigheter 832,2 1 226,1 50,0 39,2 740,8 215,8 58,7 3,9 Summa 125 278,5 56 904,3 Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag är /96 värderade enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av bolagens ackumulerade vinster har invärderats i myndigheternas redovisning. I Bilaga 1 redovisas det bokförda värdet, justerat värde för 94/95 och eventuella utdelningar för respektive statligt bolag. Departementen redovisar merparten av statens aktieinnehav i statliga bolag från och med redovisningsperioden /95. redovisades dessa aktier av Kammarkollegiet. ingår i det bokförda värdet med den så kallade grundfonden på 1 . (f d ) post 1994/95 bestod av aktier i (3 ) och Retriva (1 ). /96 har aktierna i sålts till . Securumaktierna överfördes sedan till . Statens järnvägars aktier i dotterbolaget har med hänsyn till substansvärde och avkastningsförmåga skrivits upp från till . OBLIGATIONER OCH ANDRA VÄRDEPAPPER MILJONER KRONOR 1994/95 851,3 754,5 Allmänna arvsfonden 821,3 660,2 741,6 608,7 593,4 0,0 196,0 195,0 110,9 78,6 94,8 124,5 Övriga myndigheter 346,0 383,7 Summa 3 755,3 2 805,2 post består av ägarandel i som överfördes från . ANDRA LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR MILJONER KRONOR BOKFÖRT VÄRDE 1995/96 1994/95 Centrala studiestöds- nämnden 96 075,2 83 719,9 11 079,5 23 969,7 Kammarkollegiet 3 590,7 2 829,8 585,1 859,3 457,6 254,0 44,3 36 779,0 Försvarsmakten 6,0 2 014,8 Insättningsgarantinämn den 0,0 2 522,6 Övriga myndigheter 1 015,6 1 644,1 18,0 0,0 979,4 889,9 Summa 113 851,4 155 483,1 Centrala () post avser studielån beviljade 34 , studielån beviljade 59 och hemutrustningslån till flyktingar 1 . Lånefordringar hos CSN är upptagna till det belopp varmed de utbetalats, uppskrivits och konverterats, minskat med inbetalningar och avskrivningar pga av dödsfall m.m. Ingen värdering av osäkra fordringar har gjorts. har minskat sina andra långfristiga fordringar genom ett avtal mellan svenska staten, och med giltighet från där de anslagsfinansierade lånen överfördes till och . post innehåller lånefordringar på statliga bolag på tillsammans 5 och övertagna statslån till 5 . Minskningen beror främst på att lån till , och på totalt 15 återbetalats. Kammarkollegiet redovisar f.d. lönegarantifondens fordran på företagen (1 ) och näringslån (1 ). konvertibellån till har lösts. Försvarsmakten har i enlighet med regeringsbeslut avvecklat det så kallade JAS-lånet till industrin som 1994/95 uppgick till . har regeringens dispens från att invärdera osäkra fordringar i form av regressfordringar för infriade garantier. 1994/95 1 080,2 1 937,0 956,0 958,0 637,2 812,7 317,2 852,6 Övriga myndigheter 14,7 4,5 Summa 3 005,3 4 564,8 Beredskapslager är värderade till anskaffningsvärde och i vissa fall till återanskaffningsvärde. PÅGÅENDE NYANLÄGGNINGAR MILJONER KRONOR 1994/95 14 113,2 0,0 1 267,1 752,3 541,7 854,2 Övriga myndigheter 373,7 311,9 798,9 668,4 62,3 115,4 195,0 624,4 89,3 140,3 Summa 17 441,2 3 466,9 redovisar fr.o.m. samtliga investeringar i järnvägsanläggningar som tillgång i balansräkningen. Se även not 19. TEKNISKA ANLÄGGNINGAR, MASKINER MILJONER KRONOR 1994/95 703,0 752,4 601,9 549,2 Försvarsmakten 188,5 122,3 145,3 221,3 Övriga myndigheter 647,8 563,8 2 621,8 2 315,4 98,3 85,8 6 701,0 6 543,8 Summa 11 707,6 11 154,0 Svenska Kraftnäts post avser driftsanläggningar för de svenska storkraftsnäten (stamnätet, norrbottennätet och utlandsförbindelser) samt tele- och infosystem. ÖVRIGA ANLÄGGNINGAR, TRANSPORTMEDEL, INVENTARIER MILJONER KRONOR 1994/95 818,4 754,9 Försvarsmakten 666,5 542,8 520,0 451,0 501,8 463,6 500,3 367,1 483,5 435,1 Övriga myndigheter 5 710,6 5 047,7 602,7 607,5 8 440,1 3 864,2 Summa 18 243,9 12 533,9 Anläggningstillgångarna är värderade till anskaffningskostnad med avdrag för ackumulerade avskrivningar enligt plan. Avskrivningar baseras på tillgångarnas uppskattade ekonomiska livslängd. Normalt är avskrivningstiden för datorer, för maskiner, transportmedel och inventarier och för skepp och flyg. har sålt rullande materiel och fartyg som sedan återhyrs genom leasingkontrakt. Som tillgång redovisas det ursprungliga anskaffningsvärdet efter avdrag för planenliga avskrivningar. Värdet uppgår till . Motsvarande skuld redovisas under långfristiga skulder i övrigt. 1994/95 9 527,2 9 760,2 5 528,3 9 310,7 916,3 776,0 358,5 334,0 231,0 180,0 193,6 301,0 Övriga myndigheter 624,0 741,8 2 155,8 2 228,2 301,9 235,9 2 580,3 2 570,5 210,5 234,6 Summa 22 627,4 26 672,9 har fram till förvaltat ett antal universitetsfastigheter i avvaktan på överlämnande till för vidareförsäljning till . Av värdet 1994/95 avsåg 4 byggnadsvärdet för dessa fastigheter. FAST EGENDOM MILJONER KRONOR 1994/95 5 079,3 5 033,6 1 892,4 1 850,0 1 100,3 879,9 Övriga myndigheter 162,5 942,4 13,4 12,5 6,3 5,2 2 194,4 2 155,5 228,2 271,0 Summa 10 676,8 11 150,1 har överlämnat mark till för vidareförsäljning till . Av värdet 1994/95 avsåg den överlämnade marken. redovisar främst nationalparker och naturreservat. Det bokförda värdet är upptaget till anskaffningsvärde. STATLIGA VÄGAR MILJONER KRONOR 1994/95 62 399,5 53 731,8 Summa 62 399,5 53 731,8 har från och med redovisningsperioden aktiverat investeringar i statliga vägar och broar. Väginvesteringar har invärderats retroaktivt. Avskrivningstiden för väginvesteringar är . Omräkning har skett med ledning av vägkostnadsindex som är en sammanvägning av konsumentprisindex, entreprenadindex och producentindex. Det erhållna bruttobeloppet har sedan reducerats med avskrivningar. 1994/95 36 017,7 7 314,0 Summa 36 017,7 7 314,0 har /96 invärderat järnvägsbanorna utöver tidigare redovisade tele, el och SL-anläggningar. De investeringar som gjorts i det statliga järnvägsnätet och som finansierats med statliga anslag har i redovisning tidigare direktavskrivits. De beräknade investeringsbeloppen har omräknats till nuvärde enligt konsumentprisindex. Det erhållna bruttobeloppet har sedan reducerats med avskrivningar. IMMATERIELLA TILLGÅNGAR MILJONER KRONOR 1994/95 165,0 0,0 70,7 0,0 22,3 32,9 17,0 17,4 16,3 20,4 Övriga myndigheter 38,4 28,9 23,5 218,3 Summa 353,2 317,9 BOKFÖRT VÄRDE 1995/96 1994/95 Försvaters materielverk 2 022,4 1 943,5 1 739,6 1 867,5 1 188,0 1 458,8 Försvarsmakten 901,4 980,6 473,0 339,0 406,7 804,2 Övriga myndigheter 3 280,5 4 311,2 340,7 196,0 82,5 75,4 1 008,2 733,5 345,3 78,0 Summa 11 788,3 12 787,7 Not 22. BOKFÖRT VÄRDE 1995/96 1994/95 i 278,3 255,1 66,0 110,9 Allmänna advokatbyråerna 60,7 75,4 Övriga mydnigheter 137,8 158,2 0,1 0,0 Summa 542,9 599,6 ÖVRIGA SKULDER MILJONER KRONOR BOKFÖRT VÄRDE 1995/96 1994/95 3 986,0 4 470,0 3 300,8 6 514,2 1 796,2 1 300,6 Statens löne och pensionsverk 1 005,1 920,8 821,9 713,0 703,5 856,5 641,6 308,8 Övriga myndigheter 3 863,9 5 983,4 201,7 268,8 20,0 17,0 2 038,7 1 673,0 Statens kraftnät 20,6 30,3 Summa 18 400,0 23 056,4 , och Statens löne- och pensionsverks poster avser innehållen men ej förfallen skatt på pensioner med flera skattepliktiga ersättningar. Av post avser skulder till banker, 1 förfallna obligationer, vinster och räntor. har gjort en omklassificering av kronofogdemyndigheternas klientmedel, skattemyndigheternas skuldsaneringsmedel och returmedel till balansposten Depositioner under långfristiga skulder. Det justerade värdet för övriga skulder 1994/95 har lagts in för att få jämförbarhet. FÖRSKOTT FRÅN KUNDER MILJONER KRONOR BOKFÖRT VÄRDE 1995/96 1994/95 692,0 435,2 518,1 461,9 467,7 201,5 404,2 291,3 279,0 213,6 Övriga myndigheter 955,3 873,3 13,6 0,0 0,0 2,3 Summa 3 298,4 2 479,1 redovisar skulder avseende icke upparbetade kostnader för både bidragsfinansierad och uppdragsfinansierad verksamhet där ersättningen erläggs i förskott. Periodavgränsningsposter på skuldsidan avser tillförda skuldposter som behövs för att bestämma de intäkter och kostnader som rätteligen hör till redovisningsperioden. Posterna är av typen upplupna kostnader och förutbetalda intäkter. BOKFÖRT VÄRDE 1995/96 1994/95 98 232,2 72 913,6 4 083,0 2 941,0 3 186,5 403,1 1 876,2 724,7 991,9 2 104,0 Försvarsmakten 872,0 1 067,8 Övriga myndigheter 6 643,6 7 343,6 403,4 480,0 178,8 208,7 1 719,2 1 705,7 488,4 184,9 Summa 118 675,2 90 077,1 BOKFÖRT VÄRDE 1995/96 1994/95 423,6 519,0 i 44,2 34,6 i 15,5 0,0 Övriga myndigheter 8,8 12,7 Summa 492,1 566,3 har gjort en omklassificering mellan Övriga Skulder och Depositioner. Se not 23. ANDRA LÅNGFRISTIGA SKULDER MILJONER KRONOR BOKFÖRT VÄRDE 1995/96 1994/95 7 926,8 3 075,2 3 377,8 1 972,0 Styrelsen för internationell utveckling 2 870,7 2 902,3 Insättningsgarantinämn den 0,0 2 500,0 Övriga myndigheter 1 612,8 1 721,5 1 881,4 1 432,9 582,4 545,3 8 016,6 2 217,0 43,1 38,2 Summa 26 311,6 16 404,4 redovisar skuldbytesavtal, netto, på 7 . Skuldbytesavtalen upptas till den valutakurs som gällde på bokslutsdagen. post består i huvudsak av en skuld till det egna dotterbolaget avseende finansiering av delar inom den s.k. på 2 . Styrelsen för internationell utveckling redovisar U- landskrediter som tidigare fanns hos BITS. långfristiga skuld till har lösts. redovisar betalningsåtagandet för samtliga finansiella leasingkontrakt, på , som andra långfristiga skulder. LÅN I MILJONER KRONOR 1994/95 Statsobligationslån 709 907,9 605 089,9 Statsskuldväxlar 179 878,2 212 043,5 Premieobligationslån 58 707,8 62 701,6 Riksgäldskonto 11 928,6 11 586,1 Allemanssparkonto 43 986,6 49 931,1 Dagslån 4 901,0 959,0 Summa 1 009 310,2 942 311,2 Statsskuldväxlarna och de reala statsobligationslånen redovisas till vid emissionstillfället inbetalt diskonterat belopp. innehav av statsobligationer (2 ) som hör till verkets fondförvaltning och innehav av uppköpta egna obligationer (1 ) har eliminerats mot statsskulden, varför redovisning av lån i avviker mot Årsredovisning för statens redovisning. LÅN UTOMLANDS MILJONER KRONOR BOKFÖRTVÄRDE 1994/95 Utestående obligationslån 398 399,2 426 312,9 Summa 398 399,2 426 312,9 Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till den valutakurs som gällde på bokslutsdagen. Lånens anskaffningsvärde uppgick till 422 . Den orealiserade valutavinsten uppgick till 24 . 1994/95 Insättningsgaranti 407 400,0 386 000,0 Kreditgarantier 246 452,0 175 860,0 Statliga tjänstepensioner 84 425,0 76 280,0 Premiereserv 19 571,0 3 906,0 Summa 757 848,0 642 046,0 Insättningsgarantisystemet trädde i kraft och syftet är att stärka konsumentskyddet för allmänhetens insättningar i bank. Som medlem i EU är skyldigt att ha ett system för garanti för insättningar. Det svenska garantisystemet omfattar insättningar per insättare och institut. De institut som omfattas av garantin skall också svara för finansieringen. var det sammanlagda avgiftsbeloppet av de totala insättningarna per som uppgick till . De 116 institut som betalade avgifter betalade sammanlagt . Statliga tjänstepensioner avser statens pensionsåtaganden för kompletterande tjänstepension till anställda, pensionärer och övriga före detta anställda. Statens löne- och pensionsverk (SPV) har beräknat beloppet med utgångspunkt från de beräkningar som redovisas i slutrapportbilagan till SPV:s slutrapport om statens tjänstepensionsåtagande (SPÅ). Utöver den av SPV beräknade pensionsskulden som förts upp i balansräkningens tilläggskolumn har staten åtaganden enligt överenskommelse per , mellan staten genom , och , om bidrag till kostnader för pensions- och andra trygghetsförmåner för lärare, skolledare och syofunktionärer. fattade beslut om riktlinjer för ett reformerat pensionssystem. Beslutet överensstämmer i allt väsentligt med regeringens proposition 1993/94:250 Reformering av det allmänna pensionssystemet och pensionsgruppens betänkande SOU 1994:20. I proposition 1994/95:41 föreslår regeringen att av inbetalda tilläggspensionsavgifter ska placeras på konto hos för finansiering av framtida pensioner. Därefter har i lag (1994:1748) om förvaltning av vissa tilläggspensionsavgifter, beslutat att de medel som skall placeras på konto hos skall finansiera framtida pensioner. De medel som per finns placerade på kontot uppgår till . Motsvarande kapital redovisas av som premiereserv och ingår i statens nettoförmögenhet i avvaktan på en slutlig utformning av det nya pensionssystemet. SKATTER M.M. MILJONER KRONOR 1994/95 Skatteför- valtningen 820 265,6 600 827,9 431 972,2 57 323,8 37 146,5 86 896,0 Riksförsäkrings- verket 15 473,0 10 285,0 5 534,0 Kammarkollegiet 12 267,4 10 208,2 10 351,2 7 729,3 6 840,1 4 014,1 LMV/för fastighetsdata 3 768,8 2 488,3 3 343,3 Övriga myndigheter 0,0 0,0 2 315,4 Eliminerat statens arbetsgivaravg. och särskild löneskatt m.m. -34 752,0 -23 689,0 Summa 882 076,0 644 107,0 544 426,2 uppbörd avser i huvudsak skatter och arbetsgivaravgifter. Av beloppet utgör 197 144 (159 371/139 544) inkomstsskatt, 339 507 (231 295/186 842) arbetsgivaravgifter och 160 226 (118 271/35 535) mervärdesskatt. Inom parentes anges 1996 respektiva 1994/siffror. uppbördsintäkter har ökat med ca mellan budgetåren 1994/95 och 1995/96. Även frånsett att redovisningsperioden /96 omfattar mot 12 månader för redovisningsperioden /95 är det en markant ökning. Större delen av ökningen är hänförlig till mervärdeskatten. Ändrade regler fr.o.m. bl.a. på grund av anpassningen till EU (importmomsen), vissa konjunkturförändringar, tidigareläggningen av inbetalningstidpunkten och ändrade regler (moms på dagstidningar) har haft betydelse i sammanhanget. Effekten av ändrade tidpunkter för redovisning och betalning av mervärdesskatt är att betrakta som en engångseffekt. Denna engångseffekt beräknas till . Efter mervärdesskatt står arbetsgivaravgifterna och inkomstskatterna för den största intäktsökningen. har dessutom nya energi- och miljöskatter tillkommit. Av arbetsgivaravgifterna har 1995/96 avsatts till premiereserven (se not 29). uppbörd avser främst mervärdesskatt 51 313 (33 397/79 746) och tullavgifter 5 144 (3 179/4 876) . uppbörd avser i huvudsak lönekostnadspålägg och särskilda löneskatter. Kammarkollegiets intäkt består i huvudsak av inlevererade överskott på och tipsmedel/lotterimedel på . uppbörd består i huvudsak av fordonsskatt. Elimineringar av statens arbetsgivaravgifter har gjorts med 25 212 (17 82) . Särskild löneskatt har eliminerats med 2 945 (2 238) , löneskatt på pensioner med 2 447 (1 868) och avtalslkp m.m. med 4 148 (2 101) . /95 gjordes motsvarande elimineringar i ett tidigare led, på . Posten övriga myndigheter har försvunnit eftersom en strikt definition av skatteuppbörd har använts. INTÄKTER AV AVGIFTER OCH ANDRA ERSÄTTNINGAR MILJONER KRONOR 1994/95 11 998,4 7 006,3 3 008,4 Finans departementet 5 661,0 5 617,1 1,1 4 412,4 1 906,4 2 938,2 3 477,4 2 408,1 1 492,2 3 269,1 974,9 68,3 AMS 2 890,4 2 224,5 139,4 2 577,6 1 925,9 1 390,7 Riksförsäkrings verket 2 570,5 1 417,7 333,8 2 130,0 1 458,0 1 390,3 1 824,4 686,5 374,9 1 564,5 1 112,1 251,6 1 171,8 835,1 802,8 Försvarsmakten 1 158,8 403,1 105,7 1 078,6 718,5 706,6 Myndigheten för avveckling av 977,4 683,0 555,7 Övriga myndigheter 14 805,7 10 189,7 7 376,5 5 335,6 3 620,7 3 380,8 1 787,4 1 297,0 813,8 18 188,7 12 676,6 10 585,8 3 429,3 2 279,3 1 943,3 Summa 90 309,0 59 440,5 37 659,9 Statens jordbruksverks intäkter avser främst erhållna EU-medel, varav de största är arealbidrag och trädes- ersättning. Av intäkter avser försäljning av Nordbanken. Resten av intäkterna avser främst inlevererat överskott vid . intäkter består av ersättning för externt utförda tjänster och försäljning av material samt avgifter, bland annat förarprovsavgifter. intäkter består av banavgifter och entreprenadintäkter. intäkter avser realisationsvinst vid försäljning av Nordbanken och garantiavgifter. intäkter avser finansieringsavgifter från arbetslöshetskassorna för finansiering av utbetalda arbetslöshetsersättningar och ut- jämningsbidrag samt betalningar från . intäkter avser återvunna skadebelopp. Intäkterna 1994/95 har omklassificierats för att få jämförbarhet med 1995/96. intäkter avser främst ersättningar från allmänna pensionsfonden och återbetalda underhållsbidrag och pensionstillägg till pensionärer. tar in avgifter som betalas av reaktorinnehavarna i förhållande till levererad energi. intäkter avser överskott från åtgärder för att stärka det finansiella systemet och av garantiverksamheten. redovisar offentligrättsliga avgifter vid Kronofogdemyndigheterna. avgiftsfinansierade verksamhet består bland annat av fastighetsvärdering och -taxering. Försvarsmakten har intäkter bl.a. för försäljning av uniformer och lunch till anställda. Statens institutionsstyrelses intäkt består i huvudsak av vårdavgifter. Myndigheten för avveckling av statens oljelagers intäkt utgörs av influtna medel från försäljning av lager. Resterande avgiftsintäkter fördelar sig på ett stort antal myndigheter. medel avser trafikintäkter och kommersiella intäkter. intäkter avser fyr- och farledsvaruavgifter samt lotsintäkter. Av Statens järnvägars intäkter avser 13 522 (9 304/10486) fakturerad försäljning. Dessutom redovisar SJ engångsintäkter på för bl.a. realisationsvinster avseende operationell leasing. Svenska Kraftnäts intäkter består i huvudsak av transiteringsintäkter. INTÄKTER AV BIDRAG MILJONER KRONOR 1994/95 Medel från AP- fonden m.fl. 50 725,0 33 053,0 31 306,0 Bidrag till univeristet och högskolor 3 538,5 2 150,3 2 197,3 Jordbruksavgifter 0 0 2 929,2 Övriga mydigheter 1 338,7 1 075,0 994,4 Summa 55 602,2 36 278,3 37 426,5 Allmän tilläggspension, ATP, finansieras i första hand med influtna ATP-avgifter. Räcker inte ATP-avgifterna till för utbetalning av allmän tilläggspension täcks underskottet med medel från AP-fondens avkastning. Redovisningsperioden /96 blev detta underskott 49 438 (32 881/28 158) , jämför not 6 till tabell Sammanställning av den statliga sektorn. TRANSFERERINGAR OCH BIDRAG MILJONER KRONOR 1994/95 Socialförsäkring: Ålderspensioner inkl. ATP 156 407,0 Förtidspensioner och sjukbidrag 61 823,5 41 218,8 41 338,3 Barnbidrag och bidragsförskott m.m. 44 459,3 28 676,5 33 681,7 Föräldraför- säkring.m.m. 25 534,8 15 705,7 19 767,1 Sjukpenning och rehabilitering 26 537,0 17 188,0 19 709,0 Sjukvård m.m. 25 966,0 17 235,0 18 551,0 Arbetsskade- ersättning m.m. 10 020,5 6 377,0 7 284,7 Summa 434 698,8 287 573,0 296 738,8 Arbetsmarknad: Arbetslöshets- ersättning inkl. kontantarbetsmar kndasstöd (KAS) 41 679,4 Arbetsmarknads- politiska åtgärder 40 976,4 27 448,3 32 474,2 Bidrag till 6 774,6 4 516,4 4 900,3 Bidrag från Arbetslivsfonden 4 345,2 Lönegarantier 1 860,8 1 350,9 451,3 Summa 108 252,1 72 506,2 83 850,4 Bistånd och invandring: Bidrag via SIDA m.fl. 7 603,2 Bidrag inom UD:s område 6 712,2 3 731,2 4 547,8 Invandring,främst ers. till kommuner 5 674,8 3 138,4 8 215,0 Summa 22 651,3 14 168,0 20 366,0 1994/95 Övrigt: Skatteutjämnings bidrag till kommuner och landsting 101 571,3 77 777,8 46 416,8 Räntebidrag m.m 46 866,9 30 714,9 33 758,2 Studiestöd 13 676,9 9 367,6 10 345,3 avgift till EU: 25 574,0 18 456,0 7 347,9 därav bidrag till invest.banken (2 549) (1 681) (974) Stöd till jord- bruket m.m. 12 452,7 7 215,9 5 912,8 Bidrag inom område 2 733,4 1 603,0 3 059,5 Bidrag till folk- bildningen 3 710,5 2 467,8 2 374,0 Bidrag till närings livet m.m. via , RFV 4 284,3 3 171,9 2 270,9 Bidrag inom skol- väsendet 2 624,2 1 864,2 2 007,7 Bidrag till investeringar i infrastruktur via 1 785,5 1 413,1 1 726,8 Övriga transfereringar och bidrag 9 398,5 6 439,3 16 384,6 Summa 226 678,2 160 491,5 131 604,5 Total summa 792 280,4 534 738,7 532 559,7 KOSTNAD FÖR PERSONAL MILJONER KRONOR