prop · GL0322 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:22 Företagshypoteks ställning efter avregistrering av aktiebolag Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen lägger regeringen fram förslag som syftar till att skydda borgenärer med säkerhet i företagshypotek i samband med att de aktiebolag som inte före utgången av har anmält beslut om höjning av aktiekapitalet till upplöses. När egendom i vilken förtagshypotek gäller övergår från ett aktiebolag till dess aktieägare på grund av att bolaget har upplösts, skall en borgenär som har företagshypotek i bolagets verksamhet till säkerhet för sin fordran under en övergångstid behålla den förmånsrätt i egendomen som följer med företagshypoteket. Borgenären skall vidare ha rätt att söka betalning ur egendomen trots att fordran inte är förfallen till betalning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 4 3 Ärendet och dess beredning 6 4 Bakgrund 6 4.1 ändringar i aktiebolagslagen (1975:1385) 6 4.2 Allmänt om företagshypotek 7 4.3 Företagshypotekshavares ställning vid upplösning av aktiebolag 9 5 Behovet av ändrade regler 11 6 Reglernas utformning 12 7 Ikraftträdande 16 8 Kostnader 16 9 Författningskommentar 17 Bilaga 1 Promemorians lagförslag 20 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser m.m. 21 Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag 22 Bilaga 4 Lagrådets yttrande. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385). 2 Förslag till lag om ändring i aktiebolags- lagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs i fråga om aktiebolagslagen (1975:1385) att det i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i nämnda lag skall införas två nya punkter, 15 och 16, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om ett företagshypotek har upplåtits i ett aktiebolags verk- samhet och den intecknade verk- samheten och egendom som omfattas av företagshypoteket därefter övergår från aktiebolaget till dess aktieägare enligt punkten 6, tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 3 § första stycket lagen (1984:649) om företagshypotek. Bestämmelserna tillämpas också i sådana fall där verksamheten och egendomen därefter övergår från det upplösta aktiebolagets aktieägare till ett handelsbolag eller ett aktiebolag som aktie- ägarna är delägare i eller till en ekonomisk förening som de är medlemmar i. Borgenären förlorar sin rätt enligt första stycket, om han inte inom den tid som anges i tredje stycket väcker talan mot för- värvaren om betalning ur egen- domen och anmäler detta till inskrivningsmyndigheten. Talan och anmälan enligt andra stycket skall ske från det att det upplösta aktiebolagets styrelse eller förvärvaren har underrättat borgenären om aktiebolagets avregistrering och senast från avregistreringen. Vad som sägs om förvärvaren gäller också hans dödsbo. Om ett företagshypotek har upplåtits i en verksamhet som har drivits av ett aktiebolag som har upplösts enligt punkten 6, har borgenären rätt att söka betalning ur egendom som omfattas av hypoteket trots att hans fordran inte är förfallen till betalning. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning beslutade att gränsen för lägsta tillåtna aktiekapital i privata aktiebolag skulle höjas från till (se SFS 1994:802). De nya reglerna trädde i kraft . Enligt punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) skall ett aktiebolag vars aktiekapital understiger och som inte före utgången av har anmält beslut om höjning av aktiekapitalet till avregistreras och därmed anses upplöst. Frågan om vilken verkan upplösningen av ett aktiebolag får för företagshypotek som har gällt i det upplösta aktiebolagets verksamhet behandlades inte i samband med ändringar i aktiebolagslagen. har i en skrivelse som inkom till påpekat att det finns en risk att banker och andra innehavare av företagshypotek kan komma att lida rättsförluster, om frågan om vad som skall gälla beträffande förmånsrätten för företagshypotek efter ett aktiebolags upplösning inte regleras i lag. Inom har det därefter utarbetats en promemoria med förslag som syftar till att skydda innehavare av företagshypotek i den aktuella situationen. Promemorian har behandlats vid ett remissmöte . De myndigheter och organisationer som inbjudits till remissmötet har dessutom beretts tillfälle att yttra sig skriftligen. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. En förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig över promemorian och en förteckning över deltagarna i remissmötet finns i bilaga 2. Minnesanteckningar från remissmötet finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Ju97/2929). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådet, vars yttrande finns i bilaga 4, har föreslagit en ändring i lagtexten. Regeringen har följt Lagrådets förslag. 4 Bakgrund 4.1 ändringar i aktiebolagslagen (1975:1385) gäller att aktiekapitalet i privata aktiebolag skall uppgå till i stället för som tidigare (se prop. 1993/94:196, bet. 1993/94:LU32, rskr. 1993/94:422 och SFS 1994:802). bildade bolag har dock medgetts en treårig övergångstid. Detta innebär att ett bolag som har ett aktiekapital understigande trots detta kan bestå som juridisk person till utgången av . Enligt punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) skall ett aktiebolag vars aktiekapital understiger och som inte före utgången av har anmält beslut om höjning av aktiekapitalet till avregistreras och skall därmed anses upplöst. Av punkten 5 i övergångsbestämmelserna följer att en sådan avregistrering kan komma till stånd även än punkten 6 föreskriver, under förutsättning att aktieägarna, styrelsen och den verkställande direktören begär det före utgången av . Sedan bolaget har avförts ur aktiebolagsregistret svarar aktieägarna, styrelseledamöterna och den verkställande direktören solidariskt för bolagets förpliktelser. För en aktieägare som inte har varit styrelseledamot eller verkställande direktör gäller dock detta ansvar endast i förhållande till hans eller hennes andel i aktiekapitalet. Det avregistrerade bolagets tillgångar övergår till aktieägarna och dessa inträder i bolagets ställe som part i de avtal som bolaget har slutit med tredje man. I den mån bolaget enligt lag eller annan författning har varit skyldigt att vidta åtgärd eller lämna uppgift skall detta i stället fullgöras av styrelsen. De angivna bestämmelserna överensstämmer i sak med de övergångsbestämmelser som tillkom med anledning av att lägsta tillåtna aktiekapital höjdes från till (se punkterna 4 och 5 i övergångsbestämmelserna till lagen, 1973:303, om ändring i lagen, 1944:705, om aktiebolag i deras lydelse enligt SFS 1981:460). Det kan förutses att ett inte obetydligt antal verksamheter som har bedrivits i aktiebolagsform efter utgången av kommer att drivas i annan form, t.ex. under enskild firma eller såsom handelsbolag. Särskilda skatteregler har tillkommit för att underlätta detta (se lagen, 1996:761, om inkomstskatteregler m.m. med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek). 4.2 Allmänt om företagshypotek Regler om företagsinteckning och företagshypotek finns i lagen (1984:649) om företagshypotek. Företagshypotek är en form av företrädesrätt. Det medför bl.a. särskild förmånsrätt enligt 5 § förmånsrättslagen (1970:979) och berättigar till betalning ur hypoteksegendomen i konkurs eller vid utmätning. En näringsidkare som vill upplåta företagshypotek i sin näringsverksamhet har rätt att få inskrivning i verksamheten av ett visst penningbelopp (företagsinteckning). Bevis om inskrivningen kallas företagshypoteksbrev (se 1 kap. 2 §). Ett företagshypotek upplåts genom att näringsidkaren överlämnar företagshypoteksbrevet som säkerhet för en fordran (se 1 kap. 3 §). Ett företagshypotek gäller i näringsidkarens lösa egendom i den mån egendomen hör till den intecknade verksamheten. Viss egendom är undantagen, bl.a. kassa- och banktillgodohavanden (se 2 kap. 1 §). Om verksamheten överlåts, gäller hypoteket i överlåtarens fordran på ersättning såvitt denna avser egendom som omfattades av hypoteket vid överlåtelsen (se 2 kap. 2 §). Den principiella utgångspunkten är att företagshypoteket omfattar endast egendom som tillhör den näringsidkare som har upplåtit hypoteket. I princip upphör företagshypoteket att gälla om den intecknade verksamheten övergår i en ny ägares hand. Det finns dock undantag från denna huvudregel. Ett undantag är att, om en näringsidkare avlider, dödsboet utan vidare träder i hans ställe som näringsidkare (se 1 kap. 4 § andra stycket). Ett annat undantag är reglerna om den s.k. förföljelserätten i 2 kap. 3 och 4 §§. Dessa regler har följande innebörd. Om den intecknade verksamheten överlåts och det i överlåtelsen ingår egendom som omfattas av företagshypotek, gäller hypoteket i denna egendom hos förvärvaren. Om förvärvaren överlåter egendomen eller upplåter särskild rätt i denna eller om egendomen skadas eller tas i anspråk genom expropriation eller liknande förfarande, omfattar hypoteket förvärvarens fordran på ersättning (s.k. surrogation). Hypoteket ger företräde till betalning framför ett företagshypotek i samma egendom som grundar sig på upplåtelse av förvärvaren (se 2 kap. 3 § första stycket). Förföljelserätten är emellertid förenad med en tidsmässig begränsning. Borgenären förlorar sin rätt om han inte från det överlåtaren eller förvärvaren har underrättat honom om överlåtelsen och senast från det verksamheten frånträddes väcker talan mot förvärvaren om betalning ur egendomen och anmäler detta till inskrivningsmyndigheten (se 2 kap. 3 § andra stycket). Bestämmelserna tillämpas också om den intecknade verksamheten och egendom som omfattas av företagshypotek övergår till någon annan genom skifte av handelsbolags tillgångar eller genom bodelning av någon annan anledning än näringsidkarens död (se 2 kap. 4 §). Någon förföljelserätt anses däremot inte föreligga då ett aktiebolags tillgångar övergår i någon annans hand genom skifte eller fusion (se , Om företagshypotek, 1995, s. 110, även NJA 1990 s. 3). I dessa situationer har borgenärerna ansetts vara tillräckligt skyddade genom reglerna i 13 och 14 kap. aktiebolagslagen, vilka för ändamålet föreskriver ett kungörelseförfarande och betalning av kända skulder eller avsättning av medel för sådan betalning. En borgenär som har företagshypotek till säkerhet för sin fordran har ett särskilt skydd genom de bestämmelser som finns i 2 kap. 7 § om rätt till förtida betalning ur egendomen. Bestämmelserna innebär att borgenären i vissa situationer har rätt att begära betalning ur egendomen trots att fordrans förfallotidpunkt ännu inte har inträtt. En sådan rätt till förtida betalning inträder bl.a. om den intecknade verksamheten eller en väsentlig del av den överlåts eller upphör eller övergår till någon annan genom skifte av handelsbolags tillgångar eller genom bodelning av annan anledning än näringsidkarens död. En rätt till förtida betalning inträder också om egendomen till följd av vanvård eller naturhändelse eller av någon annan därmed jämförlig orsak försämras eller minskas så att säkerhetens värde går ned väsentligt. 4.3 Företagshypotekshavares ställning vid upplösning av aktiebolag har uppkommit om vilken verkan reglerna om upplösning av aktiebolag får för innehavare av de företagshypotek som har gällt i det upplösta aktiebolagets verksamhet. Fordringarna kan visserligen alltid göras gällande mot styrelsen eller, med vissa begränsningar, aktieägarna. Men kan någon förmånsrätt göras gällande på grund av företagshypoteket? I samband med ändringar i aktiebolagslagen gjordes inga ändringar i lagstiftningen om företagshypotek. Förarbetena innehåller inte heller några uttalanden om vilken verkan upplösningen av ett aktiebolag får för borgenärer med företagshypotek som säkerhet. I anslutning till ändringar i aktiebolagslagen gjordes den bedömningen att en ändring av företagsform inte rubbade säkerhet i form av företagsinteckning (se nedan). I den nu gällande lagen om företagshypotek är emellertid den principiella utgångspunkten att ett företagshypotek upphör att gälla, om den intecknade verksamheten övergår i en ny ägares hand. Detta har bekräftats i bl.a. rättsfallet NJA 1990 s. 3, som gällde en fråga om företagsintecknings bestånd efter övergång till annan av en persons hela förmögenhet (s.k. universalsuccession). konstaterade att ett företags- som hade beviljats i ett dotterbolag hade upphört att gälla sedan dotterbolaget genom fusion uppgått i moderbolaget. Den angivna utgångspunkten får anses gälla även vid den äganderättsövergång som sker när ett företag går över från en företagsform till en annan. Endast beträffande en typ av universalsuccession innehåller lagen särskilda bestämmelser som innebär att företagshypoteket består. Enligt 1 kap. 4 § andra stycket gäller nämligen att, om en näringsidkare avlider, dödsboet skall träda i hans ställe som näringsidkare. Mot bakgrund av lagstiftningens utformning och rättsfall måste slutsatsen bli att, om ett aktiebolag upplöses enligt bestämmelser och den intecknade egendomen därvid övergår på bolagets aktieägare, detta påverkar företagshypotekets bestånd. En annan fråga är om företagshypoteket likväl kan åberopas enligt bestämmelserna om förföljelserätt. Särskilda bestämmelser om detta finns, som har framgått ovan, i 2 kap. 3 och 4 §§ lagen om företags- . Äganderättsövergång i samband med upplösning av aktiebolag omfattas emellertid inte av ordalydelsen i dessa bestämmelser. Positivt stöd för att tillämpa bestämmelserna analogt i den nu aktuella situationen saknas. Frågans bedömning i tidigare lagstiftningsärende I sammanhanget kan också erinras om hur frågan om företagshypoteks ställning bedömdes i samband med det lagstiftningsarbete som skedde när gränsen för lägsta tillåtna aktiekapital höjdes . Frågan diskuterades då dels i förarbetena till den ändring som gjordes aktiebolagslag och genom vilken lägsta tillåtna aktiekapital bestämdes till (se prop. 1973:168 s. 17 och 18), dels i förarbetena till vissa ändringar som gjordes i lagen (1966:454) om företagsinteckning (se prop. 1975/76:12 s. 35 f.). Lagen om företagsinteckning innehöll bestämmelser som liknar de bestämmelser om företagshypotek och förföljelserätt som finns i lagen om företagshypotek. 1973:168 kom föredragande statsrådet till slutsatsen att en företagsinteckning inte rubbades av att ett aktiebolag avregistreras. En ändring av företagsform var, sades det, inte att anse som överlåtelse av verksamhet. Överföringen av aktiebolagets egendomsmassa till aktieägarna betecknades i stället som ett slag av universalsuccession. 1975/76:12 vidhöll föredragande statsrådet uppfattningen att det var fråga om ett slag av universalsuccession som inte rubbade företagsinteckningen. Men han påpekade att ytterligare ett led tillkom om verksamheten därefter drevs vidare såsom handelsbolag, nämligen övergången från aktieägarkollektivet till ett handelsbolag. Denna äganderättsövergång utgjorde inte en universalsuccession utan fick närmast bedömas som ett tillskott till bolag. Effekten av detta var att företagsinteckningen upphörde att gälla i verksamheten och att borgenärerna endast kunde göra gällande en förföljelserätt i den konkreta egendom som hade förts över från aktieägarkollektivet till handelsbolaget. Dessa konsekvenser ansågs i och för sig inte vara något avgörande skäl för att överväga en ändring i de 1973 beslutade övergångsbestämmelserna till aktiebolagslagstiftningen. Det konstaterades dock att vissa praktiska inskrivningsrättsliga komplikationer skulle uppstå i och med att inskrivningsböckerna enbart skulle redovisa företagsinteckningarna under det avregistrerade aktiebolagets firma och att detta kunde leda till rättsförluster. Föredragande statsrådet anslöt sig därför slutligen till förslaget från utredningen angående företagsinteckning att borgenärerna borde tillgodoses genom regler om förföljelserätt och rätt att begära förtida uppsägning av inteckningslån. I lagen om företagsinteckning infördes därför särskilda bestämmelser om förföljelserätt vid upplösning av aktiebolag. Bestämmelserna var tillämpliga dels vid äganderättsövergången från aktiebolaget till aktieägare, dels vid en äganderättsövergång från aktieägare till handelsbolag. Vidare infördes en bestämmelse om att borgenären i en sådan situation skulle ha rätt till förtida betalning ur egendomen. En konsekvens av lagstiftning blev att företagsinteckningen inte längre ansågs bestå orubbad efter aktiebolagets avregistrering; borgenärernas rätt skulle ju i stället vara en förföljelserätt. Frågan om borgenärerna kunde hävda en sådan rätt på grund av 10 § lagen om företagsinteckning (motsvarande 2 kap. 3 § i lagen om företagshypotek) i vart fall gentemot aktieägarna när dessa drev verksamheten vidare såsom enskild firma diskuterades inte. Det förhållandet att man införde en särskild bestämmelse om förföljelserätt som gällde även i denna situation får emellertid uppfattas så att man inte ansåg att den dittills gällande lagstiftningen gav någon sådan rätt i dessa fall. Mot den nu angivna bakgrunden får övervägande skäl anses tala för att ett företagshypotek över huvud taget inte kan göras gällande efter det att det aktiebolag som upplåtit företagshypoteket har avregistrerats. 5 Behovet av ändrade regler Regeringens förslag: Det skall införas lagregler som skyddar borgenärer med säkerhet i företagshypotek i samband med att det aktiebolag i vars verksamhet företagshypoteket gäller upplöses. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har instämt i promemorians förslag eller inte haft några invändningar. Skälen för regeringens förslag: Av punkterna 5 och 6 i övergångsbestämmelserna till ändringar i aktiebolagslagen följer att aktiebolagets borgenärer efter bolagets avregistrering kan göra sina fordringar gällande gentemot det upplösta bolagets styrelse och, med vissa begränsningar, aktieägare. För borgenärerna kan det emellertid också vara av stor betydelse att de är tillförsäkrade den förmånsrätt som de har haft i bolagets egendom. Såsom har framgått av tidigare avsnitt kan det antas att företagshypotek som gäller i verksamhet bedriven av ett aktiebolag som upplöses enligt övergångsbestämmelserna till ändringar i aktiebolagslagen upphör att gälla i och med avregistreringen. Borgenären kan inte ens göra gällande någon sådan förföljelserätt som annars kan göras gällande vid överlåtelse av verksamhet. Företagshypotekshavarna har haft vissa möjligheter att tillgodose sina intressen genom de bestämmelser om likvidation som har tagits in i punkten 4 i övergångsbestämmelserna till ändringar i aktiebolagslagen. Dessa bestämmelser har gett bl.a. borgenärerna rätt att t.o.m. begära att bolag med aktiekapital som understiger försätts i likvidation. Härigenom har företagshypotekshavarna kunnat framtvinga en avveckling av bolagets skulder där företagshypoteket kunnat beaktas. Ofta torde emellertid sådana likvidationsförfaranden för såväl borgenärer som bolag ha framstått som opraktiska och kostsamma sätt att avveckla bolaget. Under alla förhållanden står möjligheten att framtvinga likvidation inte längre öppen. I det praktiska rättslivet torde företagshypotekshavarna normalt ändå kunna tillgodose sina intressen ganska väl. Lån och krediter som har lämnats med företagshypotek som säkerhet är ofta förenade med villkor som ger borgenären möjlighet att säga upp lånet eller krediten om den lämnade säkerheten är betryggande. Om ett företagshypotek upphör att gälla på grund av att det aktiebolag i vars verksamhet inteckningen har gällt upplöses, bör det därför i flertalet fall vara möjligt för företagshypotekshavarna att avveckla skuldförhållandet. Mot bakgrund härav torde förhandlingssituationen vara sådan att, om verksamheten skall drivas vidare i annan företagsform, ny säkerhet kommer att upplåtas i verksamheten i dess nya form. Det kan därför förutsättas att företagshypotekshavarnas mellanhavanden med bolag som upplöses enligt de nu berörda bestämmelserna i stor utsträckning kommer att lösas genom frivilliga uppgörelser. Det måste trots detta antas att det kommer att inträffa ett antal fall där frivilliga uppgörelser inte kommer till stånd. I dessa fall kan avregistreringen av aktiebolaget leda till rättsförluster för enskilda företagshypotekshavare. Det bör därför införas lagregler som tillvaratar företagshypotekshavarnas intressen i samband med att de aktiebolag som inte kommer att höja sitt aktiekapital till upplöses. 6 Reglernas utformning Regeringens förslag: När egendom i vilken företagshypotek gäller övergår från ett aktiebolag till dess aktieägare på grund av att bolaget avregistreras, skall borgenären under en övergångstid efter avregistreringen behålla den förmånsrätt i egendomen som följer med företagshypoteket. Detsamma skall gälla om egendomen därefter övergår till ett handelsbolag eller ett aktiebolag som aktieägarna i det upplösta aktiebolaget är delägare i eller till en ekonomisk förening som de är medlemmar i. Denna rätt skall dock upphöra om borgenären inte från det att han underrättades om avregistreringen och senast arton månader efter avregistreringen väcker talan mot den som har övertagit verksamheten om betalning ur egendomen och underrättar inskrivningsmyndigheten om detta. Borgenären skall vidare ha rätt att söka betalning ur egendomen trots att fordran inte är förfallen till betalning. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, dock att promemorieförslaget inte omfattar det fallet att egendom övergår från aktieägarna i det upplösta aktiebolaget till ett annat aktiebolag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har i allt väsentligt godtagit förslaget. har dock ifrågasatt om en förföljelserätt inte också borde gälla om aktieägarna överför egendomen till andra juridiska personer än handelsbolag och ekonomiska föreningar. Skälen för regeringens förslag: Det enklaste sättet att skydda borgenärernas rätt kan synas vara att utforma lagstiftningen så att företagshypoteket utan vidare belastar verksamheten hos den som har övertagit verksamheten efter avregistreringen. En sådan lösning skulle emellertid vara förenad med olika svårigheter. Enligt inskrivnings- registret skulle företagshypoteket fortfarande avse det upplösta aktiebolagets näringsverksamhet trots att företagshypoteket de facto skulle ge förmånsrätt i en näringsverksamhet som drivs av ett annat rättssubjekt. Ett gravationsbevis avseende den näringsidkare som övertagit verksamheten skulle å andra sidan inte uppta företagsinteck- ningar som skrivits in i det avregistrerade aktiebolagets näringsverksamhet. Möjligheten att med hjälp av inskrivningsregistret skaffa en bild av vilka företagshypotek som kan belasta näringsverksamheten skulle därmed avsevärt försämras. Den som överväger att bevilja en näringsidkare kredit mot säkerhet i företagshypotek skulle bli tvungen att räkna med möjligheten av att verksamheten är belastad med en tyst inteckning. I någon utsträckning skulle olägenheterna för kreditväsendet minska om inskrivningsmyndigheten ålades att självmant föra över företagsinteckningar från upplösta aktiebolag till den som övertagit bolagets verksamhet. Det kan emellertid antas att sådana saneringsåtgärder skulle vara synnerligen arbetskrävande för myndigheten. Denna torde för övrigt ofta sakna tillgång till de uppgifter om avregistrering av aktiebolag och om verksamheternas övertagare som sådana åtgärder skulle förutsätta. Det skulle alltså knappast vara någon acceptabel lösning. Till detta kommer att ett system i vilket företagshypoteket belastar även näringsverksamheten hos den övertagande näringsidkaren skulle innebära särskilda risker för inteckningskollisioner.