prop · GL0343 · 1998-01-01 00:00:00 — Är det inte känt var svaranden har sitt hemvist eller saknar han hemvist i landet, skall den ort där skriften eller filmen anträffas vara avgörande. Är det inte känt var svaranden har sitt hemvist eller saknar han hemvist i landet, skall den ort där skriften eller den tekniska upp- tagningen anträffas vara avgörande. 7 a § En ansökan om konfiskering enligt 9 kap. 5 § andra stycket tryckfrihetsförordningen eller 7 kap. 2 § andra stycket yttrandefri- hetsgrundlagen får, om det är lämp- ligt, tas upp av den tingsrätt där åtal väcks för ansvar för det tryckfri- hetsbrott eller yttrandefrihetsbrott som den tryckta skriften eller filmen kan innefatta. En ansökan om konfiskering enligt 9 kap. 5 § andra stycket tryckfrihetsförordningen eller 7 kap. 2 § andra stycket yttrandefri- hetsgrundlagen får, om det är lämp- ligt, tas upp av den tingsrätt där åtal väcks för ansvar för det tryckfri- hetsbrott eller yttrandefrihetsbrott som den tryckta skriften eller den tekniska upptagningen kan innefat- ta. Ansökningar mot flera svarande får tas upp av samma domstol om det är lämpligt och målen har samband med varandra. Om mål som har samband med varandra på sådant sätt som avses i första eller andra stycket förekommer vid en tingsrätt, skall målen handläggas i en rättegång om inte synnerliga skäl talar mot det. Denna lag träder i kraft . I fråga om tekniska upptagningar som inte omfattas av tidigare lydelse och som har lämnats ut för spridning före ikraftträdandet skall de nya föreskrifterna tillämpas. De nya föreskrifterna tillämpas inte vid prövning av talan som har väckts före ikraftträdandet. De äldre föreskrifterna skall tillämpas på ljudupptagningar som har lämnats ut för spridning före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 § Om en skrift som avses i 5 eller 6 § har samma innehåll och utförande som en tidigare framställd skrift, skall endast två pliktexemplar lämnas, under förutsättning att pliktexemplar av den tidigare framställda skriften har lämnats eller lämnas . Föreskrifterna i första stycket gäller inte om annat följer av föreskrifterna om kombinerat material i 16 och 17 §§. Av skrift som har framställts i punktskrift skall två pliktexemplar lämnas, om annat inte följer av vad som föreskrivs i 9 §. Skyldigheten att lämna plikt- exemplar enligt 5 och 6 §§ omfattar inte ett radioprogram, en film eller en ljudupptagning som enligt 1 kap. 7 § andra stycket tryckfrihetsförordningen skall jämställas med en bilaga till en periodisk skrift. Skyldigheten att lämna plikt- exemplar enligt 5 och 6 §§ omfattar inte en sändning eller teknisk upptagning som enligt 1 kap. 7 § andra stycket tryckfrihetsför- ordningen skall jämställas med en bilaga till en periodisk skrift. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser (SOU 1997:49) Remissyttranden över betänkandet har avgetts av följande instanser. ombudsmän (), , Hovrätten över och , , , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Länsrätten i , Justitiekanslern, , Riksåklagaren, , Datainspektionen, Försvarsmakten, , , , , Arkivet för ljud och bild, vid , , medier och kommunikation vid , vid , masskommunikation vid , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , och TV, Radio- och TV- verket, (), , , , , , , , , i , Föreningen , Konstnär- liga och (), , Svenska Artisters och Musikers (), , , , , , Radio- och Hemelektronikleverantörer, , , . Riksåklagaren har överlämnat yttranden från åklagarmyndigheterna i , och . , medier och kommunikation vid universitet har inte avgett separat yttrande, utan anslutit sig till yttrandet från masskommunikation vid . Följande instanser har inbjudits att yttra sig i anledning av betänkandet, men avstått. , Allmänhetens , , BBS-Moderat, , Föreningen , i , , Kommittén mot antisemitism, Medborgarrättsrörelsen i , Musikcentrum, , , , , Smalfilm- och , , Videouthyrarnas . Sammanfattning av promemorian Några frågor om tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrund- lagens territoriella tillämpningsområde (Ju 97/2141) I och med att det internationella samarbetet ökar allt mer i betydelse och omfattning ställs vi ofta inför frågor om hur vår grundlagsreglering om tryck- och yttrandefrihet förhåller sig till de fall där tryck- och yttran- defriheten utövas såväl här i landet som utanför gränser. En viktig fråga är om och hur vi kan ingripa mot en person som trycker skrifter eller framställer filmer eller cd-skivor här, men sprider dem endast i ett annat land. Syftet med förslagen i denna promemoria är att öka möjligheterna för svenska myndigheter att bistå myndigheter i andra länder vid brottsutredningar som har anknytning till . I promemorian föreslås ändringar i tryckfrihetsförordningen och i yttrandefrihetsgrundlagen. Förslagen utgör till största delen ett förtyd- ligande av vad som får anses utgöra gällande rätt, nämligen att om en här i producerad, grundlagsskyddad framställning utges endast i utlandet, skall vanlig lag tillämpas i fråga om ingripanden på grund av framställningens innehåll. Meddelar- och anskaffarfriheten föreslås dock gälla även i fråga om uppgift som avses offentliggöras i sådan skrift, film eller ljudupptagning som produceras här men som sprids endast utomlands. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I promemorian behandlas inte frågor om gränsöverskridande radio- och TV-program. Författningsförslag i promemorian Några frågor om tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens territoriella tillämpningområde (Ju 97/2141) Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen. Härigenom föreskrivs att 1 kap. 6 § och 13 kap. 6 § samt rubriken till 13 kap. tryckfrihetsförordningen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 6 § Tryckt skrift skall, för att anses såsom sådan, vara utgiven. Skrift anses utgiven då den har blivit utlämnad till salu eller för spridning på annat sätt; vad nu sagts gäller dock icke myndighets tryckta handlingar, om de ej äro tillgängliga för envar. Tryckt skrift skall, för att anses såsom sådan, vara utgiven. En skrift anses utgiven då den har blivit utlämnad till salu eller för spridning på annat sätt i ; vad nu sagts gäller dock icke myndighets tryckta handlingar, om de ej äro tillgängliga för envar. 13 kap. Om utrikes tryckta skrifter Om utrikes tryckta skrifter m.m. 6 § I fråga om skrift som trycks utom riket och som utges här men som inte huvudsakligen är avsedd för spridning inom riket och för vilken inte heller utgivningsbevis finns gäller bestämmelserna i 1 kap. 1 § tredje och fjärde styckena angående meddelande och anskaffande av uppgifter och underrättelser för offentliggörande om inte 1. meddelandet eller anskaffandet innefattar brott mot rikets säkerhet; 2. meddelandet innefattar utlämnande eller tillhandahållande som avses i 7 kap. 3 § första stycket 2; 3. meddelandet utgör uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt. Första stycket tillämpas också i fråga om skrift som trycks utom riket och som inte ges ut här. Härvid jämställs med den som lämnar meddelande för offentlig- görande den som på annat sätt med- verkar till framställning i periodisk skrift såsom författare eller annan upphovsman. Första stycket tillämpas också i fråga om skrift som inte ges ut här. Härvid jämställs med den som lämnar meddelande för offentlig- görande den som på annat sätt med- verkar till framställning i perodisk skrift såsom författare eller annan upphovsman. Är meddelandet eller anskaffandet straffbart enligt vad som följer av första och andra styckena, gäller vad som är föreskrivet därom. Mål angående ansvar eller enskilt anspråk på grund av brott som sagts skall handläggas som tryckfrihetsmål, när inte 12 kap. 1 § andra stycket tredje meningen har motsvarande tillämpning. I fråga om rätt till anonymitet för meddelaren gäller vad som är föreskrivet i 3 kap.; bestämmelsen i 3 § 3 skall dock omfatta även annat brott mot rikets säkerhet än som där avses. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 10 § yttrandefrihetsgrundlagen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 10 § Grundlagen är tillämplig på sådana filmer och ljudupptagningar som sprids till allmänheten genom att spelas upp, säljas eller tillhanda- hållas på annat sätt. Grundlagen är tillämplig på sådana filmer och ljudupptagningar som sprids till allmänheten i genom att spelas upp, säljas eller tillhandahållas på annat sätt. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser (Ju97/2141) Remissyttranden över promemorian har avgetts av följande instanser. ombudsmän (), , , Kammarrätten i , Justitiekanslern, , Försvarsmakten, Arkivet för ljud och bild, , vid , , medier och kommunikation vid , vid , masskommunikation vid , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , , , , , , , Smalfilm och . Riksåklagaren har överlämnat yttranden från åklagarmyndigheterna i , och . Följande instanser har inbjudits att yttra sig men avstått. , Allmänhetens , Föreningen , Föreningen , Föreningen , , , , Svenska Artisters och Musikers , och . Författningsförslag domarutrednings betänkande (SOU 1994:99) samt förteckning över remissinstanser 12 kap. 2 a § tryckfrihetsförordningen I mål om allmänt åtal förenat med talan om enskilt anspråk och i mål om enskilt åtal skall målet prövas utan jury om 1. parterna är ense om det eller 2. medverkan av jury kan uppfattas stå i strid med kravet på en oavhängig och opartisk prövning. Frågan om ett mål skall prövas utan jury i fall som avses i första stycket 2 avgörs av på talan av part eller efter framställning av tingsrätten. Tingsrättens beslut att hänskjuta frågan om ett mål skall prövas utan jury till får inte överklagas. Följande remissinstanser har yttrat sig över avsnitten Utseende av jurymän och Jävsfrågor i jurysystemet domarutrednings betänkande: ombudsmän (), , , , , Hovrätten över och , Hovrätten för Nedre , Hovrätten för , Kammarrätten i , , , , , , , , , , , , , , , , Bodens tingsrätt, Länsrätten i , , , i , , , , (), i (LO), , , , Svenska Avdelningen och . Sammanfattning av departementspromemorian Jurymedverkan och fallet (Ds 1997:25) Enligt art. 6 i skall envar, när det gäller prövning av civila rättigheter och skyldigheter och vid prövning av anklagelser för brott, bl.a. ha rätt till en rättegång inför en opartisk och oavhängig domstol. I fallet som gällde ett tryckfrihetsmål som handlagts under medverkan av jury ansåg att Holms rätt i berört hänseende blivit kränkt. Uppgiften har varit att hitta en lösning som ger möjlighet att handlägga tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål, även av det slag som fallet representerar, på ett sätt som överensstämmer med art. 6 i . Vid övervägandena har utgångspunkten varit dels att huvudregeln om jurymedverkan skall bevaras, dels att jurymän även i fortsättningen skall väljas av landstingen, dels slutligen att juryns friande utslag skall vara bindande för rätten. Ett flertal olika lösningar kan tänkas tillgodose intresset av en konventionsenlig handläggning. En sådan är att konstruera särskilda regler för sådana typer av mål där risken för att domstolen kan uppfattas som partisk ter sig särskilt stor. Huvudsakligen av det skälet att en sådan lösning riskerar att innebära omotiverat stora ingrepp i jurysystemet har den förkastats. En annan lösning som övervägts är att i linje med det förslag som domarutredning lagt fram i varje enskilt fall där medverkan av jury kan tänkas innebära att rätten till en opartisk och oavhängig domstol träds för när, i stället låta målet bli prövat utan jury. Eftersom även denna lösning om än i mindre utsträckning än den beskrivna i alltför stor utsträckning medför att jurysystemet sätts åt sidan, har inte heller den ansetts vara en framkomlig väg. Intresset av en konventionsenlig handläggning bör i stället tillgodoses inom ramen för gällande regler om jäv mot domare. Mot bakgrund av att numera inkorporerats som svensk lag och att praxis därigenom får anses utgöra en del av den svenska rättsordningen, torde utrymmet för överträdelse av art. 6 i konventionen på det sätt som skedde i fallet vara undanröjt. En sådan lösning framstår dessutom som mest naturlig och med den kan jurysystemet med den garanti för folklig insyn i rättskipningen som jurymedverkan innebär bevaras. Någon lagändring behövs inte för att uppnå detta. Slutligen har frågan om proportionellt valsätt beträffande jurymän övervägts och ett förslag om en möjlighet till sådant valsätt läggs fram. Författningsförslag i departementspromemorian Jurymedverkan och fallet (Ds 1997:25) Härigenom föreskrivs att 12 kap. 4 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 kap. 4 § Jurymännen utses genom val för av fyra kalenderår. Valet skall förrättas av i länet eller, då inom länet finnes kommun som ej tillhör landstingskommun, av och kommunfullmäktige i förstnämnda kommun. I förrättas valet av kommunfullmäktige i . Skola enligt vad nu sagts jurymännen väljas av mer än en valmyndighet, fördelar antalet jurymän inom vardera gruppen mellan valmyndigheterna med ledning av folkmängden. Valet skall förrättas av i länet eller, då inom länet finnes kommun som ej tillhör landstingskommun, av och kommunfullmäktige i förstnämnda kommun. I förrättas valet av kommunfullmäktige i . Skola enligt vad nu sagts jurymännen väljas av mer än en valmyndighet, fördelar antalet jurymän inom vardera gruppen mellan valmyndigheterna med ledning av folkmängden. Då juryman skall väljas, ankomme på tingsrätten att göra anmälan därom till den som har att föranstalta om valet. Valet skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar det tal, vilket erhålls, då samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val är särskilt föreskrivet. 7 § Avgår juryman eller upphör han att vara valbar, skall inom den grupp av jurymän, som den avgångne tillhörde, valmyndigheten utse annan i hans ställe för återstoden av valperioden. Valet må i ställe företagas av dess förvaltningsutskott; dock gälle sådant val allenast för tiden intill nästkommande möte. Avgår juryman eller upphör han att vara valbar, skall inom den grupp av jurymän, som den avgångne tillhörde, valmyndigheten utse an- nan i hans ställe för återstoden av valperioden. Valet må i ställe företagas av dess förvaltningsutskott; dock gälle sådant val allenast för tiden intill nästkommande möte. Förteckning över remissinstanser (Ds 1997:25) Följande remissinstanser har inkommit med yttrande: ombudsmän (), , , , , , , , Kammarrätten i , Länsrätten i , Justitiekanslern, , Riksåklagaren, , , medier och kommunikation vid , vid , Juridiska fakultetsstyrelsen vid , masskommunikation vid , , , och . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig men har avstått: , Allmänhetens , Föreningen , Medborgarrättsrörelsen i , och . Sammanfattning av departementspromemorian Något om utgivningsbevis för periodiska skrifter och om ägare till sådana skrifter (Ds 1997:30) I den här promemorian föreslås att utlänningar och utländska juridiska personer med hemvist inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får rätt att äga periodiska skrifter som trycks i . I promemorian föreslås vidare bestämmelser om att utgivningsbevis för en periodisk skrift gäller för en period av från utfärdandet. Därefter förfaller beviset om ingen ansökan om förnyelse av beviset har gjorts före tioårsperiodens utgång. Ändringarna föreslås träda i kraft . Författningsförslag i departementspromemorian Något om utgivningsbevis för periodiska skrifter och om äganderätten till sådana skrifter (Ds 1997:30) Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 7 § samt 5 kap. 5 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 7 § Med periodisk skrift förstås tidning, tidskrift eller annan sådan tryckt skrift, som enligt utgivnings- planen är avsedd att under bestämd titel utgivas med minst fyra å särskilda tider utkommande num- mer eller häften , samt därtill hörande löpsedlar och bilagor. Sedan utgivningsbevis för skriften meddelats, skall denna, till dess beviset återkallas, anses som periodisk. Med periodisk skrift förstås en tidning, tidskrift eller annan sådan tryckt skrift som enligt utgivnings- planen är avsedd att under en bestämd titel utgivas med minst fyra vid särskilda tider utkommande nummer eller häften , samt till skriften hörande löpsedlar och bilagor. Sedan utgivningsbevis för skriften har meddelats, skall denna anses som periodisk till dess att beviset återkallas eller förfaller. Om ägaren till en periodisk skrift sprider eller låter sprida skriftens innehåll eller delar av detta i form av ett radioprogram, en film eller en ljudupptagning som avses i yttrandefrihetsgrundlagen, skall i fråga om tillämpningen av 1 Ä 14 kap. programmet, filmen eller upptagningen jämställas med en bilaga till skriften i den utsträckning den i sådan form spridda versionen återger innehållet i skriften oförändrat samt anger hur innehållet har disponerats. I lag får föreskrivas om särskild skyldighet att spela in sådana program och bevara filmer och upptagningar samt att tillhandahålla dessa. Bestämmelser om rätt till sändningar finns i 3 kap. yttrandefrihetsgrundlagen. 5 kap. 5 § Periodisk skrift må icke utgivas, innan bevis utfärdats att hinder enligt denna förordning icke möter för skriftens utgivning. Utgivnings- bevis meddelas, på ansökan av ägare, av myndighet som avses i 4 §. I ansökan skola uppgivas skrif- tens titel och utgivningsort samt utgivningsplanen för skriften. En periodisk skrift får inte utgivas innan det har utfärdats ett bevis om att det inte finns något hinder mot utgivning enligt denna förordning. Ett sådant utgivnings- bevis meddelas av den myndighet som avses i 4 § på ansökan av skriftens ägare. I ansökan skall anges skriftens titel och utgiv- ningsort samt utgivningsplanen för skriften. Utgivningsbevis må ej utfärdas, innan anmälan om utgivare enligt 4 § gjorts. Ett utgivningsbevis får inte utfärdas innan det har gjorts en anmälan om utgivare enligt 4 §. Företer skriftens titel sådan likhet med titeln på skrift, för vilken utgivningsbevis tidigare utfärdats, att förväxling lätt kan ske, må ansökan avslås. En ansökan om utgivningsbevis får avslås, om skriftens titel visar en sådan likhet med titeln på en annan skrift, för vilken det finns ett utgivningsbevis, att förväxling lätt kan ske. Ett utgivningsbevis gäller för en period av från utfärdandet. Beviset får förnyas på ansökan av skriftens ägare, varje gång från utgången av den föregående tioårsperioden. En ansökan om förnyelse får göras tidigast före periodens utgång. Har en sådan ansökan inte kommit in till myndigheten före periodens utgång, är beviset förfallet. Om en ansökan om förny- else har gjorts i rätt tid, fortsätter beviset, utan hinder av vad som sägs i fjärde stycket, att gälla till dess att beslutet med anledning av ansökan har vunnit laga kraft. För en ansökan om förnyelse av ett utgivningsbevis gäller i övrigt samma bestämmelser som för den första ansökan. 7 § Har på grund av förhållande som avses i 6 § första stycket 2, 3, 5 eller 7 utgivningsbevis återkallats, må likväl ej, innan förflutit sedan beslutet därom meddelades, utan medgivande av skriftens ägare utgivningsbevis utfärdas för annan skrift, vars titel företer sådan likhet med skriftens titel att förväxling lätt kan ske. Har ett utgivningsbevis återkal- lats på grund av ett förhållande som avsesi 6 § första stycket 2, 3, 5 eller 7 eller har beviset förfallit, får ändå inte, innan har förflutit sedan beslutet om återkallelse meddelades eller beviset förföll, utan medgivande av skriftens ägare ett utgivningsbevis utfärdas för en annan skrift, vars titel visar en sådan likhet med skriftens titel att förväxling lätt kan ske. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna gäller även för utgivningsbevis som har utfärdats före ikraftträdandet. I stället för vad som sägs i 5 kap. 5 § fjärde stycket första meningen, gäller sådana bevis för en period av från lagens ikraftträdande. Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttran- defrihetsgrundlagens områden Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 1 § Utlänningar som har hemvist här i landet får vara ägare till periodiska skrifter som trycks här. Utlänningar med hemvist inom Europeiska ekonomiska samarbets- området får vara ägare till perio- diska skrifter som trycks i . Även utländska juridiska perso- ner med hemvist inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får vara ägare till periodiska skrifter som trycks i . För juridiska personer gäller som hemvist den ort där styrelsen har sitt säte eller, om säte för styrelsen inte är bestämt eller styrelse inte finns, där förvaltningen förs. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser (Ds 1997:30) Remissyttrande över promemorian har avgetts av följande instanser. ombudsmän (), , , , , Kammarrätten i , Länsrätten i , Justitiekanslern, , , Åklagarmyndigheterna i och , , , medier och kommunikation vid , vid , vid , masskommunikation vid , , , , . Riksåklagaren har överlämnat yttranden från åklagarmyndigheterna i och . Allmänhetens har inbjudits att yttra sig med anledning av promemorian, men avstått. Lagrådsremissens lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 1 Förslag till lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § och 8 kap. 18 § regeringsformen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 1 § Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad 1. yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, 2. informationsfrihet: frihet att inhämta och mottaga upplysningar samt att i övrigt taga del av andras yttranden, 3. mötesfrihet: frihet att anordna och bevista sammankomst för upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för framfö- rande av konstnärligt verk, 4. demonstrationsfrihet: frihet att anordna och deltaga i demonstration på allmän plats, 5. föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften, 6. religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. Beträffande tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa lik- nande överföringar, filmer, video- gram och andra upptagningar av rörliga bilder samt ljudupptagningar gäller vad som är föreskrivet i tryckfrihetsförordningen och yttran- defrihetsgrundlagen. Beträffande tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa lik- nande överföringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar gäller vad som är föreskrivet i tryck- frihetsförordningen och yttrande- frihetsgrundlagen. I tryckfrihetsförordningen finns också bestämmelser om rätt att taga del av allmänna handlingar. 8 kap. 18 § För att avge yttrande över lagförslag skall finnas ett lagråd, vari ingår domare i och Regeringsrätten. Yttrande från Lagrådet inhämtas av regeringen eller, enligt vad som närmare angives i riksdagsordningen, av riksdagsutskott.