prop · GL031D24 · 1998-01-01 00:00:00 — Slutsatser Regeringen bedömer att rymdverksamheten i allt väsentligt bedrivits på ett ändamålsenligt sätt och att de resultat som uppnåtts väl svarar mot de fastställda målen. Resultatbedömningen har inte föranlett förändringar i de övergripande målen. De näringspolitiska mål som gäller för bör ligga fast. Även under bör det skapas möjlighet att för delar av verksamheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga program under en flerårig planeringsperiod. Regeringen bör därför av bemyndigas att under få fatta beslut om stöd till rymdverksamhet som innebär utgifter om högst under kommande budgetår. Som en följd av att godkänt den inriktning av besparingsåtgärder som regeringen förordat för (prop 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300) minskas anslaget med . Vidare har en besparing på gjorts på anslaget för att finansiera av regeringen föreslagna utgiftsökningar (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet 0 Därav 1996 Utgift 32 533 Utgifts - progno s 32 533 1998 Förslag 29 892 1999 Beräkna t 29 892 2000 Beräkna t 29 892 Beloppen anges i tusental kronor. Stiftelsen attachéverksamhet, STATT, är en offentlig stiftelse med svenska staten och som huvudmän. Syftet med verksamheten är att - genom bevakning och rapportering om den tekniska och industriella utvecklingen inom olika industrinationer - bidra till ökad produktivitet och konkurrenskraft i svenskt näringsliv. Regeringens överväganden STATT:s verksamhetsidé har formulerats på följande sätt: ska genom sin internationella bevakning bidra till ökad tillväxt i genom att utföra kvalificerade innovationspolitiska analyser som underlag för en konkurrenskraftig svensk innovationspolitik, att medverka till att stärka små och medelstora företags internationella konkurrenskraft genom en effektiv insats för tekniköverföring, kompetenshöjning och internationalisering, att öka förståelsen för de nya teknikernas betydelse för samhällsutvecklingen och för de komplicerade sambanden teknik-människa-samhälle. Resultatbedömning har påbörjat förändring av sin inriktning. Resurserna inom det statliga uppdraget koncentreras på innovationspolitisk bevakning och analys samt på att stärka små och medelstora företag genom tekniköverföring kompetens- höjning och internationalisering. Ett samarbete sker med bl.a. , inte minst inom utlandsorganisationen. Resultaten av förändringarna kommer att visa sig i sin helhet först på . har kontorsnätet och dess bemanning setts över och en ny befattning Teknisk vetenskaplig attaché, industriattaché, med särskilt ansvar för företagskontakter införts. Vid anslagsberäkningen har hänsyn tagits till en besparing om för att finansiera av regeringen föreslagna utgiftsökningar. Bidrag till Ingenjörsveten- skapsakademien Därav 1996 Utgift 5 400 Utgifts - progno s 5 467 1998 Förslag 5 359 1999 Beräkna t 5 359 2000 Beräkna t 5 359 Beloppen anges i tusental kronor. () är ett samfund av invalda ledamöter som är verksamma inom teknik, vetenskap, industriell produktion och ekonomi. IVA: s huvuduppgift är, såsom det uttrycks i dess stadgar, att till samhällets gagn främja ingenjörsvetenskap och näringsliv. Verksamheten inriktas på att följa, analysera och informera om den tekniska och industriellt- ekonomiska utvecklingen, samt att skapa och initiera samverkan mellan olika teknikområden. Från anslaget lämnas statens bidrag till IVA:s grundläggande verksamhet, som till exempel dess ledningsfunktion, utredningsverksamhet, IVA:s utlands- och informationsverksamhet samt ekonomiverksamhet. Regeringens överväganden Resultatbedömning IVA har en omfattande kompetens och bidrar till att stärka och utveckla industriella kompetens och konkurrenskraft. IVA bidrar med värdefulla utredningar och synpunkter som underlag till utformningen av FoU- politiken. Dess omfattande nationella och internationella kontaktnät är av stor betydelse för information till regeringen om utvecklingstendenser och srömningar inom näringslivet. 8 Utrikeshandel, export- och investerings- främjand 8.1 Omfattning/ändamål Inom verksamhetsområdet , export- och investeringsfrämjande redovisas ett antal olika verksamheter. är central myndighet på det handelspolitiska området. Exportråd drivs gemensamt av staten och och är centralt serviceorgan för exportfrämjande åtgärder. () har till uppgift att främja exporten genom att utfärda olika typer av garantier, i synnerhet exportkreditgarantier. AB (AB SEK) tillhandahåller medel- och långfristiga exportkrediter, bl.a. statsstödda exportkrediter. Delegationen för utländska investeringar i (Invest in ) är central myndighet för investeringsfrämjande åtgärder. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 19971 1998 1999 2000 570,8 407,8 393,0 272,4 241,3 240,0 1. Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall De verksamheter som redovisas inom detta verksamhetsområde har hållit sig inom sina budgetramar. På exportfinansieringssidan bör framhållas att EKN visar ett positivt resultat och att belastningen på statsbudgeten bedöms minska. Större förändringar Vissa justeringar föreslås i avtalet om Exportråd i syfte att stärka rådets centrala ställning på det exportfrämjande området. Prioriteringar Hittillsvarande prioriteringar ligger fast. Resultatbedömning och slutsatser De verksamheter som redovisas inom detta verksamhetsområde har uppfyllt sina övergripande mål. 8.2 Anslag E 1. 1 Anslag s- sparan de 1 099 Därav 1996 Utgift 49 737 Utgifts - progno s 50 469 1998 Förslag 46 533 1999 Beräkna t 47 928 2000 Beräkna t 49 367 Beloppen anges i tusental kronor. är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och handelspolitik. De yttre ramarna för den svenska handelspolitiken befästes genom EU-medlemskapet liksom också genom de nya världshandelsreglerna i WTO. har antalet frågor och problem som måste utredas och analyseras ökat kraftigt och/eller ändrat karaktär. tvingas analysera, granska och ta ställning till förslag och idéer som initieras inte bara av den Europeiska kommissionen utan även av övriga 14 medlemsländer. Vidare fick genom medlemskapet ta över ett handelspolitiskt system som i vissa avseenden var mer restriktivt . Kollegiets analyser och förslag har koncentrerats på att liberalisera och förenkla i olika avseenden. Till detta kommer hanteringen av det betydligt större regelverk för världshandeln som administreras av världshandelsorganisationen och som omfattar i stort sett alla handelsnationer i världen. har inlett ett viktigt arbete med att kartlägga svenska företags problem med handelshinder både inom EU och på tredjelandsmarknader. Handelshinderarbetet har bäring på såväl den inre marknaden, EG:s tullunion som EU:s yttre handelspolitik. Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen konstaterar att kollegiet har redovisat sin verksamhet i enlighet med uppställda krav och mål. Verksamhetsmålet för utredningar Att förse regeringen med kvalificerat underlag inför beslut och förhandlingar har uppnåtts. Kvaliteten på utredningarna mäts genom en enkät som tillställs huvuduppdragsgivaren . Enligt enkätsvaren ansågs produktkvaliteten vara mycket hög. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att inte anfört några invändningar i sin revisionsberättelse för /96. Slutsatser Regeringen konstaterar att utifrån tillgängligt material från har samtliga mål uppnåtts. Kollegiets analyser och övriga insatser bidrog till att kunde påverka EU:s handelspolitik i liberal riktning. Arbetet med att kartlägga svenska företags problem med handelshinder skall intensifieras. Kollegiets arbete med europainformation bör i än högre grad inriktas mot näringslivet och fackmyndigheterna. För ökad effektivitet bör detta i större utsträckning än integreras med kollegiets övriga sakverksamhet. Ändring föreslås i lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor. Lagstiftningsfrågan behandlas i det följande. Lagförslaget finns i avsnitt 2. Förslag till ändring av lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor. Enligt lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor får regeringen införa begränsningar om det är påkallat av bl.a. hänsyn till risk för störning inom samhällsekonomin eller folkförsörjningen eller av särskilda handelspolitiska skäl. Med stöd av denna lag har regeringen utfärdat förordningen (1984:53) om import- och exportreglering. Regeringen avser att göra en översyn av nämnda förordning. I den nuvarande förordningen stadgas bl.a. att beslut som har meddelats av de i förordningen upptagna licensmyndigheterna, , och , får överklagas hos regeringen. I enlighet med huvudprincipen om rätt till domstolsprövning av förvaltningsbeslut föreslår regeringen att dessa beslut i stället skall kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Överklagandebestämmelsen bör tas in i lag och prövningstillstånd bör krävas vid överklagande till kammarrätten. Ändringen föreslås ske genom ett tillägg till lag. har endast ett beslut enligt förordningen överklagats. Förslaget förväntas därför inte medföra några ökade kostnader för förvaltningsdomstolarna. Vid underhandskontakter med de berörda myndigheterna har dessa tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot ändringsförslaget. Eftersom regleringen kommer att överensstämma med vad som gäller för förvaltningsärenden i allmänhet finns inte skäl att inhämta yttrande från Lagrådet. Någon författningskommentar utöver det sagda synes inte behövlig. Därav 1996 Utgift 119 068 Utgifts - progno s 136 051 1998 Förslag 127 656 1999 Beräkna t 127 656 2000 Beräkna t 127 656 1 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget disponeras för utbetalning till Exportråd. Vid ingången av innevarande budgetår fanns en reservation om på det äldre reservationsanslaget för samma ändamål. Regeringens överväganden Förslag till ändring av avtalet om Exportråd verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och . gällande avtal är (prop. 1991/92:108, Bilaga 3, bet. 1991/92:NU23, rskr. 1991/92:227). RRV har i rapporten för att främja export från små och medelstora företag föreslagit att roll som centralt organ inom exportfrämjandet förstärks och att de övriga aktörernas roller och uppgifter förtydligas (RRV 1996:67). Rapporten har remissbehandlats. Regeringen delar RRV:s syn på att roll som centralt exportfrämjande organ bör stärkas och lämpliga samarbetsformer utvecklas med andra aktörer på detta område. Regeringen anser emellertid inte att skall utvärdera andra organs exportfrämjande arbete eller disponera samtliga tillgängliga anslag för fördelning till andra organ, vilket ligger i RRV:s förslag. Det ligger ett stort värde i regionala och lokala engagemang för att fånga upp exportmogna och utvecklingsbara företag samt idéer och förslag till aktiva insatser. Det åligger att i samarbete med andra organ se till att så sker. Samarbetet med och regionala handelskammare välkomnas därför varmt av regeringen. Samarbetet med bör utvecklas, inte minst när det gäller engagemang inom EU-området för små företag. En rad initiativ tas också inom länsstyrelser och på nivå där exportfrämjande ses som ett led i regionernas näringspolitiska utveckling. Enligt regeringens mening är det angeläget att länsstyrelser men även kommuner i ökad utsträckning anlitar kompetens i och utomlands när det gäller insatser av exportfrämjande natur. Ett exempel är de s.k. konsultcheckarna som länssstyrelserna kan lämna till företag vilka mycket väl kan användas för att köpa tjänster av . Ett nära samarbete bör även i fortsättningen ske med Teknisk-vetenskapliga Attachéverksamhet (STATT) och med aktörer som har ansvar för exportfinansieringsfrågor. Ett samarbete med Sida bör också utvecklas så att den svenska resursbasen kan tas tillvara i större utsträckning vid upphandling i det bilaterala biståndet. När det gäller utlandsverksamheten är det enligt regeringens mening angeläget att tillgängliga knappa resurser utnyttjas på bästa sätt. Utlandskontor bör därför inte etableras med hjälp av statliga medel utan att respektive organ har samrått med . Ett utökat samarbete från sida förutses med Invest in , STATT och även med utrikesrepresentationen. Exportfrämjandet kommer även ges stor vikt inom utrikesrepresentationen, i synnerhet i länder där det inte finns handelssekreterare eller där inte ingått samarbetsavtal med handelskammare. Ett fortsatt viktigt samarbetsområde rör upphandling från internationella finansieringsinstitutioner. Samarbetet skall ses om ett uttryck för ömsesidig nytta så att respektive organs övergripande mål kan uppnås mer effektivt. Regeringen anser att avtalet om Exportråd skall kompletteras på sätt som framgår av 4 §. Ett tillägg görs vari anges att rådet skall samarbeta med andra organ som med statliga medel genomför eller låter genomföra exportfrämjande insatser. Detta samarbete används också i det årliga budgetunderlaget på så sätt att underlaget speglar en samlad syn på exportfrämjandet. Motsvarande krav avseende samarbete ställs på andra organ genom regeringens försorg. Därigenom erhålls också övergripande information om exportfrämjande satsningar så att en samlad bedömning kan göras i . När det gäller frågan om engagemang i importfrågor, som tagits upp av några remissinstanser, så finns det enligt regeringens mening inte tillräckliga skäl att förorda en förändring av karaktär och uppgifter. I stället bör ett fortsatt nära samarbete ske med importörernas organ på detta område. har däremot en uppgift att se export som en del i ett större internationaliseringssammanhang. Genomgångar med enskilda företag kan t.ex. leda till helt andra slutsatser än att satsa på export. Vidare kan exportfrämjande ibland ställa krav på importåtgärder. Ett nära samarbete med och i internationaliseringsarbetet är därvid av stor vikt. För att markera roll i företagens internationaliseringsarbete bör 2 § i avtalet justeras. Rådets uppgift är att initiera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja svensk export och internationalisering i samband med export. De föreslagna ändringarna i avtalet om har tagits fram i förhandling mellan representanter för staten och . Medel för exportfrämjande har mot bakgrund av de minskande anslagen till och ökad tillgänglighet av andra statliga medel på t.ex. regional nivå föreslagit att medel förs till från andra anslag på statsbudgeten. Enligt regeringens mening bör det ökade samarbetet mellan och andra aktörer leda till att dessa i ökad utsträckning lägger uppdrag på rådet för olika exportfrämjande insatser. En överföring av anslagsmedel enligt RRV:s förslag är däremot inte aktuell. Det RRV:s förslag åsyftar torde i stället uppnås genom ökat samarbete. En översyn får visa om så är fallet. bör framhållas att andra aktörer ibland lämnar motsvarande tjänster som men med en viss subventionsgrad. Enligt regeringens mening är det ytterst angeläget att offentliga aktörer inte med offentliga medel erbjuder olika subventioneringsgrad för likartade tjänster. Regeringen konstaterar att och dess verksamhet fortsätter att anpassas till ställda krav. Verksamheten koncentreras till de två kärnverksamheterna exportservice och exportutveckling. Rådet fortsätter inriktningen mot ökad kundanpassning, ökad långsiktighet i affärsrelationerna och ökad affärsmässighet i verksamheten. Detta avspeglas också i de individuella uppdragen som har ökat väsentligt (från /92 till 1996). Uppdragsintäkterna förutses öka med framöver. förutses det statliga uppdragets andel av omsättningen minska ytterligare och uppgå till ca en tredjedel. De små och medelstora företagen prioriteras i verksamheten, bl.a. genom den starka satsningen på exportservice och småföretagskonsulter. ägnar huvuddelen av det statliga uppdraget till exportservice för mindre företag. Antalet exportaktioner har minskat kraftigt och kommer att ytterligare begränsas framöver. I övrigt läggs mycket arbete på IT- utveckling, förstärkt samverkan i och utomlands samt uppföljning och utvärdering av verksamheten. Regeringen anser att fortsätter att utvecklas positivt enligt de långsiktiga förutsättningar som lades fast i statsmakternas beslut och att exportfrämjandet har stor betydelse som instrument i näringspolitiken och handelspolitiken. Regeringen förutser en stärkt central roll med de föreslagna ändringarna i avtalet om och motsvarande krav på andra berörda organ. AVTAL mellan Svenska staten och om ändringar i avtal från 1992-05-21 (prop.1991/92:108, bet. 1991/92:NU23, rskr. 1991/92:227) vad gäller 2 och 4 §§ 2 § Rådets uppgift är att initiera, planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja svensk export och internationalisering i samband med export. Rådet skall särskilt 1. insamla, bearbeta och tillhandahålla marknadsinformation, 2. lämna råd i samband med export och internationalisering, 3. stimulera och stödja kollektiva och enskilda exportansträngningar. 4 § Rådet skall till regeringen avge budgetunderlag för handelssekreterarnas verksamhet och för annan exportfrämjande verksamhet som finansieras med statliga medel genom rådet utifrån en samlad syn på exportfrämjande insatser. Rådet skall också för regeringen redovisa användningen av sådana medel med utgångspunkt i gällande riktlinjer. Handelssekreterare utses av regeringen på förslag av rådet. Rådet skall samarbeta med andra organ, som med statliga medel genomför eller låter genomföra exportfrämjande insatser. Därav 1996 Utgift 146 691 3 Utgifts - progno s 116 900 1998 Förslag 50 000 1999 Beräkna t 20 439 2000 Beräkna t 20 910 Anslaget benämndes tidigare , täckande av vissa utgifter för skadeersättningar 2. Beloppen anges i tusental kronor. Anslagsbeloppet minskades med i tilläggsbudget för bå 1997 () skall genom utfärdande av garantier främja svensk export. Garantin utgör en försäkring mot vissa förlustrisker i samband med export till och investeringar i utlandet. För garantin betalas en premie som är relaterad till risken. Garantigivningen sker i ett ordinarie garantisystem med resultatkravet att verksamheten totalt sett skall vara självbärande över tiden. Anslaget används för att ge EKN kompensation för den ränta nämnden betalar för sin upplåning avseende den gamla verksamheten (garantier utfärdade före ) samt för att ge EKN ersättning för skuldlättnader (prop. 1991/92:100 bil 4, s. 224, 227, bet. 1991/92:NU23, rskr. 1991/92:227). För att EKN skall kunna fullgöra sina åtaganden infördes för en obegränsad upplåningsrätt i . Utfallet för /96 motsvarade ungefär den utgiftsprognos som gjordes i budgetpropositionen 1996. I tilläggsbudget till statsbudgeten för (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU 20, rskr. 1996/97:284) minskades anslaget till (se vidare anslaget E 4 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning). EKN beräknar att man kommer att utnyttja för räntekompensation. Därutöver avser regeringen under innevarande budgetår besluta om ersättning till EKN för skuldlättnader på i enlighet med tidigare beslut om kompensation till EKN. Beloppet, troligen ca , ryms inom anslagsutrymmet. Den särskilda garantiramen för de baltiska staterna, m.fl. länder som EKN administrerar på regeringens uppdrag, behandlas under utgiftsområde 7, anslag B 2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier. Regeringen har beslutat om utredningsdirektiv gällande det statsstödda exportfinansieringssystemet. Utredningen skall redovisas . Utredningen berör bl.a. EKN:s verksamhet. Regeringens överväganden Resultatinformation EKN redovisar, förutom resultatet för det förlängda /96, också prognoser för det s.k. kassamässiga resultatet för budgetåren 1997, 1998 och 1999 samt bedömningar av det ackumulerade riskvärderade resultatet per enligt tre alternativ; normalt, optimistiskt och pessimistiskt. Redovisningen visar också fördelningen mellan den gamla och den nya verksamheten (garantier utfärdade fr.o.m. ). De riskmässiga resultaten visar, förutom de kassamässiga flödena, även uppskattade värden av EKN:s utestående fordringar och engagemangsrisker. Prognoserna för såväl det kassamässiga som det riskmässiga resultatet präglas av betydande osäkerhet bl.a. till följd av att en stor del av garantiengagemanget och fordringarna är koncentrerade till ett fåtal länder. Totalt redovisade EKN för det förlängda /96 ett kassamässigt överskott om ca . Återvinningarna, de högsta någonsin, uppgick till och skadeutbetalningarna till ca . uppgick de utestående fordringarna till (varav utgör EKN:s andel). EKN förutser i normalalternativet fortsatta kassamässiga överskott (1997-1999) om (se tabell 1). Det ackumulerade riskmässiga resultatet per pekar i normalalternativet mot ett överskott om . Överskotten hänför sig huvudsakligen till den gamla verksamheten, medan den nya pekar mot ett resultat strax över noll (se tabell 2). Detta betyder att den gamla verksamheten bedöms att gå ihop och t.o.m. ge ett överskott även sedan hänsyn tagits till de belopp som utbetalats direkt från statsbudgeten , totalt . Av dessa utgör räntekompensation för upplåning i den gamla verksamheten som EKN förväntas återbetala till staten (i nominella belopp). EKN beräknar att, om inget oförutsett inträffar, alla lån hänförliga till den gamla verksamheten kan vara återbetalda , varefter en återbetalning kan börja av räntekompensationen. Ramar för EKN-garantier Den av fastställda totala ramen för den ordinarie garantiverksamheten uppgår f.n. till . Regeringen har beslutat att EKN:s garantiåtaganden kan uppgå till , varav får avse s.k. SLV-garantier (stipulated loss value-garantier avseende export av civila flygplan). Utöver ramen för den ordinarie garantiverksamheten finns en särskild ram för investeringsgarantier på . TABELL 1: PROGNOSER FÖR EKN:S KASSAMÄSSIGA RÖRELSERESULTAT (I MILJONER KR) KASSAMÄSSIGA RÖRELSERESULTAT NORMALALTERNATIV 1997 1998 1999 OPTIMISTISKT 1997 1998 1999 PESSIMISTISKT 1997 1998 1999 Gamla verksamheten 620 700 610 670 720 820 170 - 70 40 Nya verksamheten 440 630 610 480 670 670 -200 -860 -830 EKN totalt 1.060 1.330 1.220 1.150 1.390 1.490 -30 -930 -790 TABELL 2: PROGNOSER FÖR EKN:S ACKUMULERADE RISKMÄSSIGA RESULTAT (I MILJARDER KR, I SIFFRORNA INGÅR EJ BELOPP SOM ERHÅLLITS FRÅN STATSBUDGETEN, SAMMANLAGT 3,9 MILJARDER KRONOR T.O.M. 31 DEC 1996) ACKUMULERADE RISKMÄSSIGA RESULTAT 31/12 1996 NORMAL OPTIMISTISKT PESSIMISTISKT Gamla verksamheten + 4,0 + 5,8 - 0,2 Nya verksamheten + 0,5 +1,3 -3,4 EKN totalt + 4,5 +7,1 -3,6 Ramutnyttjandet uppgick till för den ordinarie garantiverksamheten och till för investeringsgarantierna. Siffrorna avser nettoengagemanget efter det att EKN gjort schablonmässiga justeringar för hur stor del av utfästelsebeloppen man uppskattar kommer att leda till affärer. Regeringen gör bedömningen att totalramen för den ordinarie garantiverksamheten inte behöver höjas under och därför bör fastställas till . Vidare görs bedömningen att ramen för investeringsgarantier bör förbli oförändrad, d.v.s. fastställas till . Finansiering av verksamheten EKN kan, när likvida reserver inte är tillräckliga, låna i bl.a. . EKN har under en obegränsad upplåningsrätt i . Det är regeringens bedömning att den obegränsade upplåningsrätten bör gälla även för . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att revisorerna inte anfört några invändningar i sin revisionsberättelse för /96. Revisorerna kommenterar också positivt den goda interna kontrollen och myndighetens vilja att förbättra rutiner och system. Övrigt Uppdelning i gammal och ny verksamhet bedömdes det samlade resultatet av den dittillsvarande garantiverksamheten, till följd av skuldkrisen och stora skadeutbetalningar, gå mot stora definitiva förluster. beslutade därför (prop 1989/90:44, bet. 1989/90:NU19, rskr. 1989/90:153) att regeringen skulle kunna frångå principen om att underskott skulle finansieras med räntebärande upplåning.