prop · GL0394 · 1998-01-01 00:00:00 — Även om pedagogiska åtgärder inte alltid helt avhjälper problemen, kan konsekvenserna mildras och förutsättningarna för lärande och språklig utveckling förbättras. Alla kan och har rätt att lära sig läsa och skriva, men det måste få ske på olika sätt och få ta olika . I stället för att se eleven som problembärare, handlar det om att kunna se elevers möjligheter till språklig utveckling och att anpassa verksamheten utifrån varje elevs förutsättningar. m.fl. framför i sina remissynpunkter på kommitténs betänkande att en generell pedagogisk ansats är otillräcklig för elever med grava läs- och skrivsvårigheter, dvs. Dessa elever kan behöva pedagogiskt stöd som är anpassat till just deras förutsättningar. Kommittén har av flera remissinstanser kritiserats för att inte i tillräcklig grad ha uppmärksammat de medicinska orsakerna till läs- och skrivsvårigheter och för att kommittén inte behandlat dessa svårigheter som en funktionsnedsättning. Regeringen anser i likhet med att skolan måste vara medveten om att det finns barn och ungdomar med fysiologiskt betingade svårigheter där riktade åtgärder också behövs. Skolan måste ta ansvar för att kartlägga och analysera elevens specifika språksituation och att eleven därefter får den hjälp han/hon behöver. I Läs- och skrivkommitténs uppdrag har inte ingått att beskriva de bakomliggande orsakerna till läs- och skrivsvårigheter. Det råder delade meningar om orsakerna till att vissa elever får svårigheter i sin läs- och skrivutveckling. Ofta handlar det om ett samspel mellan olika faktorer där biologiska, sociala, psykologiska och pedagogiska förklaringar spelar in. Oberoende av orsakerna anser regeringen att det är en pedagogisk uppgift att stimulera och stödja barnen och ungdomarna i deras arbete att tillägna sig en god förmåga att läsa och skriva. Elever med behov av särskilt stöd Regeringen har i utvecklingsplanen redogjort för de politiska prioriteringar som skall gälla . Elever med behov av särskilt stöd skall prioriteras. Regeringen ser med oro på utvärderingar som visar att kommunernas nedskärningar lett till att elever med särskilda behov fått mindre resurser. Detta gäller framför allt elever med mindre synliga problem, de s.k. gråzonsbarnen. Många skolor lever inte upp till sitt ansvar att upptäcka elevers svårigheter . Elever har kunnat gå år i skolan utan att deras svårigheter uppmärksammats. Konsekvensen har blivit att elever inte nått kunskapsmålen och att många lämnat skolan med knäckt självförtroende. Alltför många föräldrar har erfarenhet av att elevernas problem inte tagits på allvar. Det är angeläget att skolan och hemmen samverkar. Det är också av största vikt att nätverk runt barn och ungdomar upprättas så att ett samlat ansvar för elevers situation kan leda till en målmedveten pedagogisk satsning. Alla elever har rätt att nå målen. Regeringen anser att det är oacceptabelt att inte alla elever får möjlighet att lyckas i skolan. Tidiga åtgärder måste sättas in för dessa elever, så att de ges bästa möjliga förutsättningar för att nå målen. Kompensatoriska insatser är betydelsefulla. De ekonomiska svårigheter som fått vidkännas har lett till nedskärningar i kommunerna. När statsfinanserna nu sanerats har regeringen föreslagit att extra resurser skall tillskjutas kommunerna. har, efter förslag av regeringen, beslutat om utökat statsbidrag till kommuner och landsting med under och lika mycket 1998. Vidare har regeringen aviserat en ytterligare ökning med under vardera budgetåren 1999 och 2000, dvs. sammanlagt i nivåhöjning . Skolan är en av de verksamheter som bör prioriteras. Regeringen har i budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1) uttalat att resurstillskottet till kommunerna bör leda till att elever med behov av särskilt stöd ges förstärkta resurser. Regeringen anser att det är av avgörande betydelse att dessa behov tillgodoses. Åtgärdsprogram Regeringens bedömning: Rektors ansvar för att åtgärdsprogram utarbetas för elever som behöver särskilda stödåtgärder bör tydliggöras i grundskoleförordningen (1994:1194). Läs- och skrivkommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positiva till förslaget. Skälen för regeringens bedömning: föreskrivs i grundskoleförordningen att ett åtgärdsprogram skall utarbetas av berörd skolpersonal i de fall en elev har behov av särskilda stödåtgärder. Enligt Lpo 94 har rektor ett särskilt ansvar för utformningen av undervisningen och elevvårdsverksamheten, så att eleverna får det särskilda stöd och den särskilda hjälp de behöver. Dessutom har kommunen i sin egenskap av huvudman för skolan ett övergripande ansvar för att målen i läroplanerna och kursplanerna nås, dvs. ett ansvar för kvaliteten i verksamheten. Detta innebär också ett ansvar för kommunen att fördela resurser till skolorna utifrån elevernas behov, så att eleverna ges reella möjligheter att nå målen. har pekat på att kommuner och skolor ännu inte funnit fungerande former för sin uppföljning och utvärdering av verksamheten. Regeringen anser det viktigt att värna om den enskilde elevens rätt till en likvärdig utbildning av god kvalitet. Därför har en skyldighet införts för varje kommun och varje skola att göra en skriftlig kvalitetsredovisning som ett led i den kontinuerliga uppföljningen och utvärderingen av verksamheten (SFS 1997:702). Det är också skälet till att regeringen nu har infört ett system med nationella kvalitetsgranskningar av skolan. I sin tillsyn har i flera fall kritiserat kommuner för att åtgärdsprogram inte har utarbetats. Regeringen anser det angeläget att det för varje elev som har behov av särskilt stöd verkligen upprättas ett program som grund för de stödinsatser som skall genomföras. Ett åtgärdsprogram skall vara redskap och hjälpmedel för skolans personal att planera och utveckla hela den pedagogiska verksamheten kring den enskilde individen. Regeringen anser att alla elever med läs- och skrivsvårigheter har rätt till ett åtgärdsprogram. Programmet skall föregås av en utredning som innehåller en analys av elevens problem. Som flera remissinstanser har påpekat skall utredningen utgå från en helhetssyn på eleven. Regeringen delar också Läs- och skrivkommitténs uppfattning att ett bra åtgärdsprogram bör vara både kortsiktigt och långsiktigt och lyfta fram elevens starka sidor. För att tydligare markera vikten av att åtgärdsprogram verkligen upprättas, avser regeringen att förtydliga 5 kap. 1 § grundskoleförordningen (1994:1194) så att rektor åläggs ett tydligt ansvar för att ett åtgärdsprogram utarbetas i samråd med eleven och elevens föräldrar. 6 Gemensam läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet 6.1 Läroplanen struktur och inriktning Regeringens förslag: Läroplanen (Lpo 94) skall gälla för det obligatoriska skolväsendet och förskoleklassen. Läroplanen skall tillämpas av fritidshemmet. Läroplanens struktur och inriktning skall i huvudsak bestå. Mål och riktlinjer skall kompletteras så att läroplanen kan användas i samtliga verksamheter. Barnomsorg och skolakommitténs förslag: Sammanfaller delvis med regeringens förslag. Kommittén föreslår att läroplanen skall gälla för förskola för sexåringar (numera förskoleklass), grundskola och motsvarande skolformer och fritidshem. Benämningen skola skall innefatta förskoleklass, skolformerna inom det offentliga skolväsendet samt fritidshemmet. Kommittén föreslår också ytterligare ett antal förändringar i läroplanens terminologi. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna är positiva till ett gemensamt måldokument, bl.a. , och en majoritet av kommunerna. Många ser inriktningen som en bekräftelse på den redan pågående utvecklingen i kommunerna. () och () framhåller att de visserligen föredragit en tioårig skolgång, men att de ändå anser att förslaget är ett steg i rätt riktning. Flera remissinstanser, däribland () och anser att förslaget är otydligt vad gäller skillnaden mellan de verksamheter som är obligatoriska och de som är frivilliga. RRV anser också att kommitténs förslag till förändringar i terminologin innebär betydande förändringar av skolans uppdrag. Skälen för regeringens förslag Syftet med en gemensam läroplan En gemensam läroplan skall stödja den integration av förskoleklassen, den obligatoriska skolan och fritidshemmet som pågår på många håll i landet. I en majoritet av landets kommuner organiseras förskoleklassen och fritidshemmet i, eller i nära anslutning till skolans lokaler, vilket kan ses som ett första steg mot en integrering också när det gäller verksamhetens innehåll. Även antalet kommuner som har förskoleklassen integrerad med första årskurser ökar. I flertalet kommuner ansvarar samma , grundskola och skolbarnsomsorg, vilket underlättar en samsyn på barns utveckling och lärande och samutnyttjande av resurser. Genom integrationen mellan förskoleklassen, den obligatoriska skolan och fritidshemmet har arbete i arbetslag blivit allt vanligare. Den vanligaste modellen av arbetslag består av förskollärare, grundskollärare och fritidspedagog. ingår även specialpedagog i arbetslaget. I arbetslagen kan dessutom andra yrkeskategorier ingå, som t.ex. barnskötare, fritidsledare och elevassistenter. Ofta har arbetslaget ett gemensamt ansvar för en grupp elever från både förskoleklassen och lägre årskurser. Förskolläraren och fritidspedagogen kan tjänstgöra en del av dagen i skolan och en del i fritidshemmet. I en del kommuner förekommer dessutom att vissa aktiviteter, som leds av fritidshemmets personal, schemaläggs under skoldagen. Detta medför att alla barn, inte enbart de som är inskrivna i fritidshemmet, får ta del av dessa aktiviteter. Erfarenheterna från kommuner som har genomfört en långtgående verksamhetsintegrering är positiva. Eleverna får bättre förutsättningar för lärande och utveckling. Arbetssättet ökar möjligheterna att möta eleverna utifrån deras individuella behov. De pedagogiska synsätten i de tre verksamheterna kan komplettera varandra genom att de olika yrkeskompetenserna ömsesidigt bidrar med sitt professionella kunnande och sina traditioner. infördes förskoleklassen som en egen skolform inom det offentliga skolväsendet i syfte att stödja och stimulera en fortsatt verksamhetsintegrering. En gemensam läroplan är ytterligare ett steg i en sådan utveckling genom att sambanden mellan förskoleklassen, den obligatoriska skolan och fritidshemmet tydliggörs och vidareutvecklas. Att arbeta mot gemensamma mål bidrar till att höja kvaliteten i verksamheterna vilket ger en positiv effekt för varje barns utveckling och lärande. Den nuvarande läroplanen (Lpo 94) har mottagits väl ute i skolan och visat sig vara ett ändamålsenligt instrument för arbetet med skolans utveckling. Läroplanens grundläggande struktur och inriktning skall enligt regeringens mening därför bestå. Strukturen kommer dock att förändras i ett avseende i syfte att ge normer och värden en mer framträdande plats. Detta avsnitt lyfts fram. Målen i läroplanen skall, liksom tidigare, avse vad skolan skall sträva mot och vad eleverna skall ha uppnått. Vissa mål kommer att kompletteras och anpassas för att underlätta en samsyn på barns utveckling och lärande i förskoleklassen, den övriga skolan och fritidshemmet. Förändringarna i läroplanen skall gälla fr.o.m. /99. Dessa förändringar föranleder dock inte att målen i kursplanerna ändras. Regeringen har presenterat ett förslag till riktlinjer för läroplan för förskolan, som vänder sig till barn i åldern 1 (se kapitel 4). Utbildningssystemet kommer på så sätt att omfattas av tre läroplaner; en för förskolan, en för den obligatoriska skolan, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) samt en för gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen (Lpf 94). De tre läroplanerna skall länka i varandra och genomsyras av samma syn på kunskap och lärande. Förskoleklassen och läroplanen Året i förskoleklassen omfattar minst och är en avgiftsfri rättighet för alla sexåringar. Skolplikten inträder , men det är möjligt att börja i eller i motsvarande skolformer som sexåring. Denna möjlighet utnyttjades /98 av i denna åldersgrupp. Om särskilda skäl föreligger kan skolstarten skjutas upp . Förskoleklassen ger alla elever möjlighet att delta i en tioårig pedagogisk verksamhet. För de flesta barn ger detta, enligt regeringens uppfattning, de bästa förutsättningarna för lärande och utveckling och större möjligheter att nå kunskapsmålen i . För förskoleklassen skall det finnas en rektor och verksamheten skall ingå i kommunernas skolplaner. Verksamheten i förskoleklassen, som med fördel integreras med den övriga skolan, skall betraktas som undervisning i samma formella mening som i övriga skolformer. Det som är naturliga inslag i förskolepedagogiken bl.a. lek, omsorg, skapande och barnets eget utforskande bör få genomslag i den övriga skolan. Utbildningen i förskoleklassen skall stimulera varje barns utveckling och lärande och ligga till grund för fortsatt skolgång. Läroplanen skall gälla för förskoleklassen. Förskoleklassen är en del av skolan och det första steget i att genomföra och uppfylla läroplanens mål, oberoende av hur verksamheten är organiserad. Förskoleklassen har därför, tillsammans med den övriga skolan, del i ett gemensamt ansvar för att läroplanens mål uppfylls och att riktlinjer efterlevs. Målen avser vad verksamheterna skall sträva mot och vad barn och unga skall ha uppnått. För förskoleklassen innebär detta att målen sätts längre fram i tiden jämfört med vad som gällde enligt de tidigare riktlinjerna i det pedagogiska programmet för förskolan. För att utveckla kontinuitet och gemensamma synsätt på utveckling och lärande får förskoleklassen en speciellt viktig roll, eftersom det är där som förskolans och skolans olika kulturer får sin mest påtagliga mötesplats, ofta även i samarbete med fritidshemmet. Den läroplan för förskolan som regeringen lagt förslag om till är en viktig utgångspunkt även för förskoleklassens verksamhet. Fritidshemmet och läroplanen Fritidshemmet skall komplettera skolan samt erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i deras utveckling. Det är allt vanligare att fritidshemmet finns i skolans lokaler, och allt oftare även verksamhetsintegrerat med skolan. Regeringen har i propositionen En läroplan för förskolan (prop. 1997/98:93) föreslagit att benämningen integrerad skolbarnsomsorg skall utgå och omfattas av benämningen fritidshem. Läroplanen är och skall även i fortsättningen vara skriven med utgångspunkt i skolans verksamhet. Läroplanen kan därför inte gälla för fritidshemmet på samma sätt som för den obligatoriska skolan och förskoleklassen. Verksamheten erbjuds inte alla elever, eftersom tillgängligheten i första hand är knuten till föräldrarnas arbete eller studier. Ungefär hälften av alla barn i åldrarna 6 har plats i fritidshem. Fritidshemmets verksamhet kan således inte vara en förutsättning för att läroplanens mål skall nås, men skall, som ett komplement till skolan, bidra till att så sker. Fritidshemmet skall dock använda sig av läroplanen i så stor utsträckning som möjligt. För de avsnitt i läroplanen som behandlar grundläggande värden, förståelse och medmänsklighet, saklighet och allsidighet, normer och värden kan läroplanen helt och hållet tillämpas även av fritidshemmet. När det gäller de mer renodlade kunskapsmålen kan fritidshemmet bidra genom sina erfarenheter av en utforskande, laborativ och praktisk metodik. Regeringen anser dessutom att bör utforma vägledande riktlinjer i form av allmänna råd för fritidshem. Att fritidshemmet därmed ges två dokument av olika karaktär skall inte ses som att dessa skall användas vid specifikt olika tidpunkter eller året. Det är fritidspedagogernas och övrig fritidshemspersonals ansvar, att med stöd av läroplanen och de allmänna råden, utforma en lämplig helhet för fritidshemmets uppdrag i samverkan med förskoleklassen och skolan. De allmänna råden berörs ytterligare i avsnitt 6.2.1. I propositionen Läroplan för förskolan har regeringen uttalat att allmänna råd bör finnas för familjedaghem. Dessa råd bör också omfatta skolbarnsomsorg som bedrivs i form av familjedaghem. Begrepp som inte förändras Regeringen anser i motsats till Barnomsorg och skolakommittén att begreppen lärare, elev, skola samt undervisning fortsatt skall användas i läroplanen. För att uppnå tydlighet när det gäller den ansvarsfördelning som läroplanen eftersträvar, ges klara riktlinjer för lärarens respektive den övriga skolpersonalens ansvar. har redan tagit ställning till att även förskollärare och fritidspedagoger kan undervisa i det offentliga skolväsendet under vissa förutsättningar. Benämningarna lärare, förskollärare och fritidspedagoger skall behållas (prop. 1997/98:6, bet. 1997/98:UbU5, rskr. 1997/98:107). Både förskollärare och fritidspedagoger behåller och utvecklar sin yrkesidentitet när de undervisar i ett arbetslag tillsammans med grundskollärare i skolan. För att inte behöva ange samtliga tre personalkategorier varje gång den undervisande personalen avses, bör begreppet lärare i läroplanen också omfatta förskollärare och fritidspedagog. Begreppet elev i läroplanen skall behållas. Läroplanen reglerar en eller flera individers rättigheter och skyldigheter i förhållande till en specifik verksamhet, nämligen skolan. Det innefattar en skyldighet för skolan att arbeta för att alla elever skall få möjlighet att uppnå målen i läroplanen. Begreppet barn och unga som kommittén föreslår har en mer allmän betydelse då det gäller barn och unga även i förhållande till föräldrar, hälso- och sjukvård osv. Med begreppet skola i läroplanen avses förskoleklass och det obligatoriska skolväsendet, men inte fritidshemmet. Det är därför inte aktuellt att i stället för begreppet skola införa den pedagogiska verksamheten för barn och unga 6 . En sådan förändring skulle dessutom riskera att urholka tydligheten i ansvaret för elevernas utbildning. Begreppet undervisning skall inte heller ersättas av begreppet verksamhet. 6.2 Läroplanen anpassning och komplettering av innehåll Regeringens bedömning: Läroplanen (Lpo 94) bör till sitt innehåll anpassas för att kunna användas i det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet. Syftet är att underlätta och stimulera en fortsatt verksamhetsmässig integration. Barnomsorg och skolakommitténs bedömning: Överensstämmer delvis med regeringens bedömning. Kommitténs ställningstaganden skiljer sig dock från regeringens när det gäller vissa kompletteringar i läroplanen. Remissinstanserna: En övervägande andel av remissinstanserna är positiva till den helhetssyn på lärande som präglar förslaget och att läroplanen kompletteras med förskole- och fritidshemsspecifika mål. Många instanser välkomnar bl.a. att lekens roll och omsorgen om den enskilde individen betonas och att betydelsen av förskolans och fritidshemmets pedagogik stärks. Ett antal remissinstanser, däribland , , , TCO samt några kommuner, anser att vissa föreslagna förändringar innebär en otydlighet i skolans uppdrag. () och () anser att förslaget är alltför skolbetonat och att främst omsorgen är alltför nedtonad i förslaget. Några instanser anser att fritidshemspedagogiken är osynliggjord. Läs- och skrivkommitténs förslag: Kommittén föreslår tydligare skrivningar i läroplanerna vad gäller språkets roll i elevens liv, arbete och lärande. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser som uttalat sig i frågan stöder förslaget. Skälen för regeringens bedömning Att främja lärande Regeringen avser att komplettera och anpassa läroplanens innehåll för att den skall kunna användas i den obligatoriska skolan, förskoleklassen och fritidshemmet. Den pedagogik som används i förskoleklass och fritidshem bör också få genomslag i läroplanen, eftersom ett ömsesidigt utbyte av olika pedagogiska kulturer kan höja kvaliteten i hela skolan. De justeringar och kompletteringar som regeringen avser att göra i läroplanen innebär dock inte något avsteg från den inriktning för läroplanen som fastställdes vid införandet av Lpo 94. Läroplanen skall även fortsättningsvis vila på den syn på kunskap och lärande som presenterades i betänkandet Skola för bildning (SOU 1992:94). Kunskap är inte något entydigt begrepp. I betänkandet preciseras fyra olika former av kunskap: fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet. Kunskap skall göra världen begriplig och utvecklas i ett växelspel mellan vad man vill uppnå och den kunskap man har, problem man upplever samt de erfarenheter man gör. Kunskapen är beroende av sitt sammanhang och ett redskap för att lösa såväl teoretiska som praktiska problem. Kunskap är ett redskap för att bearbeta och hantera världen. Skolans övergripande uppdrag är att förmedla värderingar och kunskaper. Regeringen avser dock att ändra läroplanen i enlighet med Barnomsorg och skolakommitténs förslag så att tyngdpunkten i skolans uppdrag förskjuts från att förmedla kunskaper till att främja elevernas lärande. Avsikten med detta är att ytterligare förstärka ett synsätt som framhäver elevernas aktiva roll i sitt eget lärande och skolans ansvar för att erbjuda en miljö där elevernas lärande blir meningsfullt. För att ge eleverna en sådan aktiv roll krävs ett medvetet professionellt förhållningssätt av lärarna. En ny elevroll kräver till viss del en ny lärarroll. Det handlar om att skapa förutsättningar för lärande genom att arrangera sammanhang och miljöer där eleven under lärarens pedagogiska ledning aktivt kan tillägna sig kunskap. De begrepp som ingår i förskolans och fritidshemmets pedagogik, t.ex. lek, omsorg, skapande och barnets eget utforskande, kommer att tillföras den gemensamma läroplanen. Att i praktiken genomföra en sådan undervisning underlättas av att olika yrkeskompetenser samarbetar. Barn behöver se helhet och sammanhang i tillvaron och förstå den verklighet de lever i. Olika aspekter på lärandet, lärandets former och kunskapssökande behöver vidareutvecklas i skolan. Ett helhetsperspektiv på elevernas utveckling och lärande innebär att deras intellektuella, fysiska, praktiska och skapande förmåga tas tillvara. För att understryka betydelsen av en helhetssyn är en undervisning upplagd i teman naturlig, likaväl som kurser, ämnen och aktiviteter. Läroplanen skall förstärkas när det gäller elevernas möjligheter att få uttrycka sig i många olika former. Lek ger eleverna möjligheter till att utforska världen genom att de får använda fantasi och kreativitet. Lek kan också ha en funktion av inlärning i lekfulla former. Läroplanen skall därför breddas när det gäller lekens betydelse, vilket också kommittén har föreslagit. Regeringen avser att i läroplanen ytterligare lyfta fram betydelsen av att nyfikenhet och lust att lära skall prägla skolans undervisning. Regeringen lägger stor vikt vid att eleverna skall ges möjlighet att få utveckla tillit till sin egen förmåga, så att de med självförtroende kan ta ett reellt ansvar för sitt eget lärande. Det är i kommunikation med andra som utveckling och lärande sker. Olika perspektiv kan prövas mot varandra och i gruppen utvecklas sociala normer och mönster, samhörighet och gemensamt handlande. Skolan har ansvar för att eleverna ges möjligheter att arbeta tillsammans mot gemensamma mål. Det är också viktigt att det blir balans mellan de enskilda elevernas behov och gruppens behov av sammanhållande regler och normer. Regeringen anser att det finns skäl att förstärka läroplanen när det gäller samspelet med andra både i betydelsen av att utforska omvärlden tillsammans och i betydelsen av att visa respekt för andra. Regeringen avser att i läroplanen också betona betydelsen av att man i skolan skapar en trygg miljö som präglas av omsorg om den enskilde individen. Miljöperspektivet är ett av de perspektiv som skall genomsyra undervisningen i skolan. Regeringen har i olika sammanhang, senast i regeringens skrivelse om Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13), presenterat ytterligare led i arbetet med att föra vidare mot målet ekologisk utveckling.