prop · GL031D6 · 1998-01-01 00:00:00 — 5.1 Verksamhetsområdets omfattning Det civila försvaret omfattar all den civila verksamhet som ingår i totalförsvaret, dvs. alla beredskapsförberedelser som statliga civila myndigheter, kommuner, landsting och kyrkliga kommuner samt enskilda och företag vidtar i fredstid och all den civila verksamhet som behövs under krigsförhållanden för att värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid väpnat angrepp och vid krig i vår omvärld. Enligt totalförsvarsbeslut är uppgifterna för det civila försvaret att - värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid väpnat angrepp och vid krig i vår omvärld, - kunna genomföra internationella fredsfrämjande och humanitära insatser och - stärka samhällets samlade förmåga att möta svåra påfrestningar på samhället i fred. I nuvarande omvärldsläge är de militära hoten starkt begränsade. Det civila försvaret skall emellertid ha förmåga att anpassa sig till förändrade krav och förutsättningar i detta avseende. Det civila försvaret skall kunna genomföra anpassning inför ett angrepp med iståndsatta styrkor samt även kunna anpassas långsiktigt för att motsvara framtida krav och behov. Den s.k. ansvarsprincipen innebär att den som har ansvar för en verksamhet i fred också skall ha detta ansvar under krig, om verksamheten skall upprätthållas då. Med utgångspunkt från denna princip är samhället i civila försvarssammanhang indelat i 18 funktioner. En funktion innefattar en för totalförsvaret viktig verksamhet som kräver någon form av statlig samordning. är den myndighet som svarar för samordningen av verksamheten inom det civila försvaret. Härutöver har civilbefälhavarna, länsstyrelserna och kommunstyrelserna ansvar för samordningen av det civila försvaret i sina respektive geografiska områden. Av det civila försvarets 18 funktioner har 10 anslag inom verksamhetsområdet. Övrig statlig verksamhet inom det civila försvaret finansieras inom andra utgiftsområden. Till verksamhetsområdet hör också de frågor avseende fredsräddningstjänst som ingår i Statens räddningsverks ansvarsområde. De statliga kostnaderna för denna verksamhet finns redovisade under anslaget B 3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Dessa kostnader ingår således f.n. i den ekonomiska planeringsramen för det civila försvaret. I uppdraget till den utredare som har fått till uppgift att göra en översyn av Statens räddningsverks mål och medel ingår att överväga vilka av verksamheter som bör ingå i planeringsramen. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 2 989 1 958 2 702 2 638 2 751 2 790 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Regeringen bedömer att myndigheterna inom verksamhetsområdt i stort nått de i regleringsbreven för /96 uppställda målen. Större förändringar Ett avgiftssystem för funktionen Telekommunikationer och funktionen Energiförsörjning trädde i kraft . Avgifterna inlevereras till särskild inkomsttitel och anslaget bruttofinansieras på statsbudgetens utgiftssida. Prioriteringar för - Samtliga aktörer inom det civila försvaret skall ha god kunskap om inriktningen totalförsvarsbeslut. - Inriktningen totalförsvarsbeslut skall genomsyra samtliga aktörers arbete på de centrala, regionala och kommunala nivåerna. 5.2 Resultatbedömning och slutsatser Det civila försvarets resultat redovisas av myndigheterna i kategorierna god, godtagbar, ej godtagbar och kritisk. Med detta avses respektive funktions förmåga att kunna lösa sina uppgifter. Funktionernas förmåga bedöms inte endast utifrån de aktiviteter som bedrivits under ett budgetår utan det bygger på en rad aktiviteter som genomförts under ett flertal år. För varje funktion finns ett funktionsmål angivet. För att nå målet måste funktionens förmåga successivt utvecklas och förbättras. De verksamhetsmål som regeringen anger i regleringsbrev utgår från funktionsmålen. Resultatet av myndigheternas arbete mot angivna verksamhetsmål skall därmed successivt sammantaget leda fram till de önskade funktions- och effektmålen. Därav följer att även om myndigheten genomfört en verksamhet enligt de verksamhetsmål som angetts i regleringsbrevet kan funktionens förmåga ha vissa brister. En sammanfattande beskrivning av det civila försvarets förmåga är förenad med stora osäkerheter. Gränssättande för hela det civila försvarets uthållighet är främst förmågan inom elförsörjning, telekommunikationer och informationsförmedling. Verksamhetsmålen i regleringsbrevet för /96 angavs utifrån inriktningen försvarsbeslut. De redovisningar som funktionsansvariga myndigheter har lämnat avser därmed resultat i förhållande till detta försvarsbeslut. Totalförsvarsbeslutet med bl.a. anpassningsfilosofin har i viss utsträckning ändrat den inriktning mot vilket de funktionsansvariga myndigheterna skall arbeta. I vissa fall har detta resulterat i att ambitionen inom något område har sänkts. Det gäller t.ex. behovet av beredskapslager. Mot bakgrund av detta är det enligt regeringen inte möjligt att göra mer preciserade bedömningar av beredskapsläget i förhållande till totalförsvarsbeslutet . Utifrån försvarsbeslut bedömer regeringen dock att det finns brister inom vissa funktioner. I stort kan beredskapsläget emellertid anses godtagbart. Redovisningen från myndigheterna inom det civila försvaret visar att angivna mål enligt regleringsbrevet för /96 i huvudsak har uppnåtts. Vad gäller beredskapsläget för funktionerna bedömer de funktionsansvariga myndigheterna att förmågan i stort är godtagbar men att vissa brister finns. I planeringsunderlaget för det civila försvaret avseende redovisar bedömd förmåga efter genomförd verksamhet . Utifrån de mål som anges 1996 samt det förslag till medelsfördelning som redovisar anser funktionsansvariga myndigheter att de olika funktionernas beredskap ytterligare kommer att förbättras under . Regeringen bedömer att funktionernas förmåga kommer att utvecklas till det bättre under . Då är i försvarsbesluts- perioden är det av stor vikt att funktionsansvariga myndigheters årsredovisningar m.m. för innehåller tydliga redovisningar av beredskapsläget mot totalförsvarsbeslut. Detta förutsätter dock att samtliga aktörer har god kunskap om beslutets inriktning. 5.3 Förändrad finansieringsform för investeringar i beredskaps- tillgångar Regeringens förslag En successiv övergång till lånefinansiering av investeringar i beredskapstillgångar sker inom det civila försvaret. Regeringens överväganden Investeringar i lager för beredskapsändamål finansieras via anslag, vilket innebär att hela utgiften avräknas mot anslaget vid anskaffningstillfället. Detta medför att myndigheten inte belastas med några kapitalkostnader. I myndigheternas redovisning redovisas lagret som en tillgång vilken balanseras mot posten statskapital på skuldsidan i balansräkningen. Även om myndigheten inte belastats med kapitalkostnader finns det räntekostnader för befintliga beredskapstillgångar. Ränteutgifterna redovisas under statens gemensamma räntor på statsbudgeten. Syftet med en övergång till lånefinansiering av beredskapstillgångar är att på ett tydligt sätt kunna redovisa de totala kostnaderna för beredskaps- verksamheten. Genom att myndigheterna belastas med de faktiska kostnaderna skapas dessutom incitament för myndigheterna att genom sitt handlande även minimera kostnaderna för staten. I en beslutssituation är det därför viktigt att samtliga kostnader finns med dvs. den totala kapitalkostnaden för beredskapsverksamheten. Vid en övergång till lånefinansiering kommer myndigheten att anslagsbelasta amorteringar och ränteutgifter i stället för att hela utgiften för beredskapsinvesteringar belastar myndighetens anslag vid anskaffningstillfället. Utöver att kapitalkostnader för beredskapstillgångar synliggörs, medför en övergång till lånefinansiering en positiv engångseffekt på statsbudgeten. Myndigheten tar upp ett lån eller utnyttjar en kredit i till samma belopp som det bokförda värdet av beredskapstillgångar. Beloppet används till att återbetala statskapitalet dvs. beloppet inlevereras på inkomsttitel. Regeringen har 1996 angett att en övergång till lånefinansiering av beredskapslager bör ske fr.o.m . Inför propositionen gav regeringen i uppdrag att utforma en redovisnings- och lånemodell som medger lånefinansiering av beredskapsinvesteringar. föreslår i rapporten av beredskapsinvesteringar m.m. att beredskapslager bör delas in i - varor som finansieras med kredit i (endast räntekostnader), - inventarier som finansieras via lån i (ränte- och amorteringskostnader). Med beredskapsvaror avses i huvudsak varor som omsätts löpande för att hålla lagret kurant. Beredskapsvaror är nästan uteslutande insatsvaror eller halvfabrikat. Beredskapsvaror skall som nämnts ovan finansieras via en kredit i . Krediten som avser beredskapsvaror skall vara amorteringsfri då det inte görs några avskrivningar på dessa varor. Beredskapsinventarier avser tillgångar av stadigvarande karaktär som nästan uteslutande är färdigvaror. För inventarier skall avskrivningsplaner och därmed amorteringstider fastställas. De myndigheter som berörs av en övergång till lånefinansiering är , och . Regeringen föreslår en övergång till lånefinansiering för från och med . Då verksamheten vid är föremål för särskild utredning anser regeringen att inte bör övergå till lånefinansiering. har påbörjat en dimensioneringsstudie avseende behoven av beredskapslager. Myndigheten saknar dessutom systemstöd vilket enligt regeringens mening gör att en övergång till lånefinansiering inte heller bör ske där. Överstyrelsens för civil beredskap lager består till av beredskapsvaror. Enligt lånefinansieringsförslaget skall myndigheten därmed få en kredit i . Krediten motsvaras av bokfört lagervärde. Enligt Överstyrelsens beräkningar uppgår räntekostnader för kredit i för till beräknat på ett lagervärde om per . Regeringen anser att en övergång till lånefinansiering bör ske enligt den modell som staten tidigare tillämpat, dvs. myndigheten levererar in medel motsvarande det bokförda värdet och får sedan en kompensation för räntor och eventuella amorteringar. Den civila ekonomiska planerings-ramen kommer till följd av denna tekniska förändring att höjas med ett belopp motsvarande kostnaden för räntor och eventuella amorteringskostnader. Om godkänner regeringens förslag om en succesiv övergång till lånefinansiering kommer regeringen att fatta beslut med följande innebörd. skall fr.o.m. finansiera investeringar i beredskapstillgångar med lån eller kredit i . samt skall under genomföra förberedelser så att en övergång till lånefinansiering kan ske fr.o.m. . 5.4 Anslag B 1 B 1. 1, 2 Anslag s- sparan de 131 500 Därav 1996 Utgift 361 827 446 142 1998 Förslag 473 145 1999 Beräkna t 475 586 2000 Beräkna t 488 244 1 Beloppen anges i tusental kronor 2 Anslaget avser tidigare anslagen C 1 - C 5 samt C 3 Civilbefälhavarna Inom funktionen Civil ledning har , civilbefälhavarna, länsstyrelserna och kommunstyrelserna uppgifter. är funktionsansvarig myndighet. Anslaget B 1 Funktionen Civil ledning avser verksamhet som bedrivs av samt civilbefälhavarna. Överstyrelsen har till uppgift att i fred samordna beredskapsförberedelser som bedrivs på central nivå inom det civila försvaret. Inom samordningsrollen har Överstyrelsen till uppgift att verka för att de civila ledningsorganen har ett gemensamt synsätt vad gäller bl.a. ledningsprinciper, beredskapsinriktning och mål- och riskanalyser. Överstyrelsen har även till uppgift att samordna utbildnings- och övningsverksamheten inom civilt försvar. Dessutom ingår att ge länsstyrelserna stöd vad avser förmågan att lämna planeringsunderlag samt följa upp och utvärdera den lokala beredskapen. Av anslaget B 1 utbetalar ca till kommunerna avseende ersättning för beredskapsförberedelser. I ledningsfunktionen ingår frågor om tekniskt ledningsstöd som avser signalskyddsberedskap, förstärkning av ledningsplatser och telesäkerhetsåtgärder. Civilbefälhavarna har till uppgift att inom funktionen i samverkan med respektive militärbefälhavare bl.a. utarbeta en gemensam grundsyn som underlag för planeringen av totalförsvarets verksamhet inom respektive civilområde. Civilbefälhavarna har tilldelats ca av anslaget för . Anslagssparandet från /96 hänförs främst till reservationsanslaget C 2 Tekniska åtgärder i ledningssystemet m.m. Det avser bl.a. utbetalning av statsbidrag till reservanordningar inom den kommunaltekniska försörjningen och senareläggning av utbyggnad av ledningsplatser i dåvarande Kristianstads- och som skedde i avvaktan på den nu beslutade länsindelningen. Regeringens överväganden Resultatinformation Överstyrelsen för civil beredskap Även under höjd beredskap skall personalen vid civila myndigheter kunna stanna kvar vid och till huvuddel leda verksamheten från fredsarbetsplatsen. Under det gångna budgetåret har ledningsförmågan stärkts genom åtgärder vid vissa länsstyrelser. Emellertid har det inte skett i tillräcklig omfattning varför funktionens tekniska ledningsförmåga på fredsarbetsplatser inte är godtagbar avseende telesäkerhet, skydd och uthållighet. Personellt är ledningsförmågan godtagbar och även förmågan att överföra information med signalskyddad text, tal och bild. Däremot är nivån inte godtagbar vad avser förmågan att signalskydda datakommunikation. De materiella bristerna avseende reservkraft, telekommunikationer, skydd etc gör att funktionens ledningsförmåga totalt sett inte är godtagbar. För /96 har Överstyrelsen genomfört verksamhet enligt de i regleringsbrevet angivna verksamhetsmålen. Det avser myndighetens uppgifter dels som samordnande myndighet för civilt försvar, dels som ansvarig myndighet för funktionen Civil ledning. Utvecklingen har varit sådan att funktionens samlade förmåga successivt har förbättrats men i sin helhet har dock inte det övergripande funktionsmålet enligt försvarsbeslutet uppnåtts. Under budgetåret har Överstyrelsen genomfört effektiviseringar och besparingar i syfte att kunna genomföra större engångsinsatser samt förberedelser inför förändringar till följd av totalförsvarsbeslut. En del av besparingarna har budgeterats för ett antal nya prioriterade projekt under som t.ex Uppföljning och utvärdering av det civila försvaret samt Uppföljning och utvärdering av kommunåtgärder enligt lagen (1994:1720) om civilt försvar. Civilbefälhavarna av regeringen uppställda målen har i stort kunnat uppnås. Det sker också en kontinuerlig förbättring av förmågan att redovisa bedömningar av effekter av verksamheten. En fortsatt utveckling inom området krävs emellertid. budgetproposition framhölls att den del av det civila försvarets resurser som civilbefälhavarna utgör, bör kunna utnyttjas även vid svåra påfrestningar i fred. Mot bakgrund härav fick civilbefälhavarna regleringsbrev i uppdrag att gemensamt till regeringen redovisa vilka resurser som kan komma i fråga och för vilka ändamål dessa kan utnyttjas. Civilbefälhavarna har lämnat en rapport i ämnet. Den kommer att utgöra en del av underlaget för den arbetsgrupp inom , som i enlighet med vad som redovisas i avsnitt 5.1 skrivelse, skall analysera och lämna förslag avseende rollerna för de olika myndigheterna i ledningskedjan. Länsstyrelserna De av regeringen uppställda målen har i stort kunnat uppnås. 1996, avsnitt 7.6.2, framhöll regeringen att utvecklingen inom länsstyrelserna på området civilt försvar noga kommer att följas. Anledningen var att besparingar på länsstyrelsernas område även berört detta område. skrivelse, avsnitt 12, redogörs särskilt för bedömningen av länsstyrelsernas förmåga. Regeringens förslag Regeringen föreslår att godkänner inriktningen av investeringsplanen för , såvitt avser funktionen Civil ledning för enligt följande. INVESTERINGSPLAN FÖR ÖVERSTYRELSEN FÖR CIVIL BEREDSKAP, SÅVITT AVSER FUNKTIONEN CIVIL LEDNING (MILJONER KRONOR) TOTAL KOSTNA D BUDGET 1998 BERÄKN AT 1999 BERÄKN AT 2000 Investeringar - Tekniskt ledn.stöd - Signalskydd - Kommunaltek nisk försörjning - Övriga investeringar Summa investeringar 185,5 76,6 73,4 17,4 Finansiering - anslag 17,4 Summa finansiering 185,5 76,6 73,4 17,4 Beställningsbemyndiganden För tilldelades funktionen Civil ledning beställningsbemyndiganden inom en kostnadsram om högst , varav beräknas tas i anspråk . Regeringens förslag Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för funktionen Civil ledning beställa lednings- och signalskyddssystem samt kommunaltekniska anläggningar för att tillgodose nedan angivna behov. BEMYNDIGANDERAM (MILJONER KRONOR) Utnyttjade bemyndiganden till och med 110 Bemyndiganden för nya beställningar 56 Total bemyndiganderam 166 Slutsatser Funktionens medelsbehov avser i stor utsträckning investeringsåtgärder som vidtas vid andra myndigheter än Överstyrelsen. Förstärkningen av ledningsförmågan på länsstyrelserna avser byggande av ledningsplatser samt säkerhetshöjande åtgärder för telekommunikationer och datorstöd. Arbetet med bl.a byggandet av ledningsplatser har vid slutet av slutförts vid nio länsstyrelser samt påbörjats vid ytterligare sju. Kostnaderna för arbetet faller ut enligt de av Överstyrelsen fastställda bygg- och betalningsplanerna. Enligt dessa planer kommer arbetet vad gäller ledningsplatser att intensifieras vilket leder till ett ökat anslagsbehov under budgetåret. Som nämnts i avsnitt 5.2 har myndigheternas planeringsförutsättningar ändrats i och med den inriktning som beslutats totalförsvarsbeslut. Därav följer också att bedömningen av en funktions förmåga kan ändras - i flertalet fall till det bättre. Regeringen anser emellertid att de materiella brister som funktionen Civil ledning redovisat vid utgången av försvarsbeslut skall åtgärdas. Utvecklingen av ledningssystem och teknisk ledningsstöd är därmed ett av de områden som regeringen särskilt kommer att följa. De riktlinjer och mål för funktionen Civil ledning som tidigare lagts fast 1996 skall gälla även . Regeringen beräknar medlen för funktionen Civil ledning under till . 5.5 Anslag B 2 B 2. FUNKTIONEN FÖRSÖRJNING MED INDUSTRIVAROR 1, 2 Anslag s- sparan de 247 588 Därav 1996 Utgift 44 641 81 000 1998 Förslag 140 974 1999 Beräkna t 140 679 2000 Beräkna t 142 319 1 Beloppen anges i tusental kronor 2 anslaget Försörjning med industrivaror och Industriella åtgärder är funktionsansvarig myndighet. Funktionen omfattar produktion och distribution av varor och tjänster som behövs för totalförsvarets försörjning vid ett väpnat angrepp. De verksamheter som avses är bl.a. elektronikprodukter, textilvaror, kemiska produkter, papper, plast, gummi, verkstadsprodukter, stål och metaller samt service och reparationer inom dessa branscher. Grunden för funktionens verksamhet är de resurser som näringslivet förfogar över i fred och de beredskapsförberedelser som genomförs för att komplettera dessa resurser. Arbetet sker i nära samverkan med näringslivet. Anslagssparandet från /96 hänförs främst till reservationsanslaget Industriella åtgärder. I huvudsak avser det beredskapsavtal som tecknats med företag där utbetalning enligt kontrakt kommer att ske . Regeringens överväganden Resultatinformation Verksamhetsmålen har i huvudsak uppnåtts. Det övergripande målet att verksamheten i enlighet med förutsättningarna 1992 skall säkerställa att produktion kan bedrivas under period då krigsförband antar anbefalld krigsduglighet har dock inte uppnåtts. Vissa brister finns inom elektronik- och verkstadsområdena samt vissa delar av kemiområdet. De resultat som redovisats för funktionen Försörjning med industrivaror för /96 avser i föregående försvarsbeslutsperiod. Den inriktning som angavs 1996 innebar att planeringsförutsättningarna för funktionen ändrades i relativt hög grad. Omstruktureringen av beredskapslager avser s.k. icke strategiska varor. De nya planeringsförutsättningarna innebär att Överstyrelsen kompenserar en minskning av lagren med en ökad satsning på riskinformationssystem som syftar till att tidigt få information om sådana förändringar på marknaden som påverkar försörjningsberedskapen. I beredskapssyfte tecknar Överstyrelsen s.k. beredskapsavtal med vissa företag där företagen bl.a. åtar sig att lagerhålla en viss lagervolym eller att upprätthålla tillverkningskapacitet. Beredskapsavtal tecknade före finansieras via reservationsanslaget Industriella åtgärder. Beviljade bemyndiganden togs inte i anspråk och äldre avtal ingår därmed inte i nedan redovisade ianspråktagna bemyndiganden. ändrades anslagskonstruktionen från reservationsanslag till ramanslag för Överstyrelsen. För avtal tecknade som medför utbetalningar tidigast krävs därmed bemyndigande. Då utbetalningar avseende beredskapsavtal följer en fastställd utbetalningsplan kommer Överstyrelsen att även för redovisa utgående reservationer. Beloppet är emellertid intecknat i avtal med industrin. Avtalen innebär åtaganden för industrin för vilket de får en viss ersättning. Endast i undantagsfall avser utbetalningarna investeringar i beredskapslager som Överstyrelsen äger men som är placerade hos företag. Genom att Överstyrelsen påbörjat utförsäljning av beredskapslager och det därmed inte kommer att ske någon nyanskaffning redovisas inte någon investeringsplan för funktionen. Beställningsbemyndiganden För tilldelades funktionen Försörjning med industrivaror beställningsbemyndiganden inom en kostnadsram om högst varav beräknas tas i anspråk . Regeringens förslag Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för funktionen Försörjning med industrivaror godkänna avtal om nya beredskapsåtgärder för att tillgodose nedan angivna behov. BEMYNDIGANDERAM (MILJONER KRONOR) Utnyttjade bemyndiganden till och med 80 Bemyndiganden för nya beställningar 50 Total bemyndiganderam 130 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser (/96) granskning av årsredovisningen för har inte föranlett någon invändning i revisionsberättelsen. Överstyrelsen har under /96 köpt optioner avseende metaller i syftet att utvärdera om köpoptioner kan användas som ett beredskapsinstrument som delvis skulle kunna ersätta fysisk lagring. har i revisionsrapport påtalat att köpen inte överensstämmer med myndighetens instruktion samt att förfarandet inte följt bestämmelserna i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Överstyrelsen hade avbrutit köpen av optioner redan innan lämnade revisions-rapporten. Revisionens iakttagelse medför därför inte några särskilda åtgärder från regeringens sida. föreslår i verkets årliga rapport att hos Överstyrelsen redovisade ej reinvesterade medel skall inlevereras till statsverket. I avsnitt 5.3 föreslår regeringen en förändrad finansieringsform för beredskapsinvesteringar inom det civila försvaret. Regeringen föreslår att Överstyrelsen skall finansiera investeringar för beredskapsändamål med kredit eller lån i . I samband med övergången till den förändrade finansieringsformen skall enligt regeringens mening en avstämning av de ej reinvesterade medlen ske och beloppet inleveras till statsverket. Slutsatser För minskade statsmakterna resurstilldelningen till funktionen. Vid beräkning av anslaget förutsattes att inkomster till följd av utförsäljning samt anslagssparande från föregående budgetår skulle finansiera en angiven verksamhetsnivå. ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) angav regeringen att en övergång till bruttobudgetering skall ske fr.o.m. varför anslagsnivån höjs med belopp motsvarande beräknade försäljningsintäkter. Fortsättningsvis skall inkomster redovisas mot inkomsttitel. För Överstyrelsen medför omstruktureringen av beredskapslagren att medel frigörs som kan användas i annan verksamhet, främst analys- och planeringsarbete som genom den förändrade totalförsvarsinriktningen har fått ökad aktualitet. Omstrukturering av lager medför emellertid att anslagsnivån för beredskapsinvesteringar successivt minskar.