prop · GL031D10 · 1998-01-01 00:00:00 — De nya kriterierna har med anledning av detta inte börjat tillämpas i någon större omfattning. Det är därför ännu för tidigt att avgöra vilken effekt regelförändringarna kommer att få på antalsutvecklingen. Det finns starka demografiska faktorer som talar för en ökning av antalet förtidspensionärer framöver beroende på att de stora åldersgrupper som är födda börjar nå upp i de åldrar då risken att bli förtidspensionär ökar. Utvecklingen av regeltillämpning och praxis har emellertid en stor betydelse för hur antalsutvecklingen kommer att bli. Dessa faktorer är mycket svårbedömda, vilket gör prognosen över utvecklingen osäker. Medelbeloppet för folkpension i form av förtidspension (inklusive pensionstillskott) sjunker i takt med att fler blir berättigade till ATP. Medelbeloppet påverkas också av fördelningen mellan hel och partiell pension, där tendensen är att andelen hela förtidspensioner sjunker och andelen partiella ökar vilket också verkar sänkande på medelbeloppet. har emellertid denna tendens tillfälligt brutits på grund av att de som beviljats förtidspension enligt övergångsregler beviljats hel pensionsförmån i större omfattning. Detta gäller framför allt de som beviljats förtidspension enligt de s.k. äldrereglerna. Utredningen (S 1997:03) om ersättning vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga skall lämna förslag till ett nytt system för förtidspension och sjukbidrag. Utredningen skall lämna sitt betänkande . Slutsatser De nya reglerna från har ännu inte börjat tillämpas i någon större omfattning. Det är därför osäkert hur utgiftsutvecklingen kommer att påverkas. Aktuella prognoser pekar på att det föreslagna anslaget kan komma att överskridas, dock inom ramen för anslagskrediten. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 13 anvisas under anslaget A 2. beräknas anslaget till 13 respektive 13 . Utgifts - progno s 984 200 1998 Förslag 1 001 900 1999 Beräkna t 1 026 500 2000 Beräkna t 1 055 500 Från anslaget bekostas handikappersättning från folkpensioneringen. Handikappersättning utges till person som fyllt och som fått sin funktionsförmåga nedsatt före fyllda och därför behöver mer tidskrävande hjälp av annan och/eller har merkostnader på grund av sitt handikapp. Handikappersättningen utbetalas med belopp som motsvarar , eller av basbeloppet. Utbetalning av handikappersättning sker ibland retroaktivt vid nybeviljande. Den totala kostnaden beräknas vara högre än vad som betalas ut enligt ordinarie månadsutbetalning. Ersättningen kan utges tillsammans med exempelvis förtidspension eller ålderspension, eller som självständig förmån. Av dem som uppbar handikappersättning hade ca 28 500 personer förmånen i kombination med förtidspension och ca 14 200 personer fick förmånen i kombination med ålderspension. Handikappersättning till blinda och döva eller gravt hörselskadade utgår alltid med en viss garanterad nivå om inte stödbehovet ger anledning till högre ersättning. Bestämmelserna om handikappersättning finns i 9 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. Regeringens överväganden Resultatinformation Utvecklingen av handikappersättningen pekar på en allmän tendens att antalet ersättningar ökar något, från 49 1990 till ca 55 500 . Ökningen kan enligt troligen förklaras med att det bl.a. sker en övergång från vårdbidraget till handikappersättningen när den försäkrade fyller och eftersom antalet vårdbidrag har ökat ger detta effekter på antalet handikappersättningar. Vidare kan ökningen förklaras med att kunskapen om förmånen ökat och att vården av personer med funktionshinder i stor omfattning har avinstitutionaliserats. har med anledning av ett uppdrag i regleringsbrev för /96 redovisat en analys av hur utgående vårdbidrag och handikappersättningar påverkats antalsmässigt och nivåmässigt av assistansersättningen (RFV ANSER 1997:2). Av redovisningen framgår att av dem som nybeviljades assistansersättning uppbar handikappersättning före och efter beslut. Motsvarande uppgifter var före och efter beslut om assistansersättning. Av de personer som uppbar handikappersättning före, har fått behålla handikappersättning även efter beslut om assistansersättning. Slutsatser Antalet handikappersättningar beräknas till i genomsnitt ca 56 000 och ett basbelopp motsvarande . Uppräkning görs också p.g.a. retroaktiva utbetalningar. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget Handikappersättning för . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 5.1 Omfattning/ändamål Socialförsäkringsadministrationen omfattar () och de allmänna försäkringskassorna som svarar för huvuddelen av samhällets ekonomiska trygghetssystem. Socialförsäkringsadministrationen är organiserad med en central, en regional och en lokal nivå. Den centrala nivån utgörs av . Den regionala nivån består av 25 allmänna försäkringskassor. Försäkringskassorna är organiserade i ett centralkontor och ett varierande antal lokalkontor. fanns det ca 350 lokalkontor och ett trettiotal mindre servicepunkter. Inom administrationen fattas över 40 miljoner beslut inom ca 48 olika ärendeslag. Vid arbetar ca 700 personer, varav i och resterande vid ADB- avdelningen i . Vid försäkringskassorna arbetade vid slutet av ca 15 400 personer. Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Administrationen har trots en situation med minskade budgetramar och personalneddragningar hanterat en snabb förändringstakt i socialförsäkringens regelverk. Större genomförda förändringar Flera reformer har genomförts inom socialförsäkringen t.ex. underhållsstödet och bostadsbidraget vilket kortsiktigt ger en extra belastning på administrationen. har påbörjat en utveckling av handläggarstödet. Det är viktigt att detta arbete bedrivs målmedvetet för att ytterligare effektivisera verksamheten. Prioriteringar Utveckling av det administrativa stödet för att ytterligare kunna effektivisera verksamheten. Genom ändrat regelverk tydliggöra rollfördelningen inom socialförsäkringsadministrationen. Kvalitetssäkring av ärendehanteringen. UTGIFTSUTVECKLING FÖR DE I VERKSAMHETSOMRÅDET INGÅENDE ANSLAGEN MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 UTGIFTSPROG NOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 B 1. 1 075 764 867 665 698 729 B 2. Allmänna försäkringskassor 6 801 4 679 4 700 4 270 4 363 4 431 Totalt för verksamhetsområde B 7 875 5 443 5 567 4 935 5 062 5 161 5.2 Resultatbedömning och slutsatser Regeringen har fr.o.m. /96 beslutat om följande verksamhetsmål för socialförsäkringsadministrationens olika delar. Verksamhetsgren 1 Handläggning och utbetalning av ersättningar. Verksamhetsgren 2 Åtgärder mot ohälsa. Verksamhetgren 3 Samlade insatser för analys och kvalitetssäkring Måluppfyllelsen när det gäller verksamhetsgren 3, Samlade insatser för analys och kvalitetssäkring är svår att bedöma eftersom målen är nya. Enligt RFV:s årsredovisning kan insatserna anses tillfredställande. För att uppnå målet om likformighet och kvalitet i ärendehandläggningen så har bl.a. en modell för kvalitetssäkring och systematisk tillsyn av beslutsunderlag och handläggning vid sjukpenning- /förtidspensions-/sjukbidrag, rehabiliteringsåtgärder och rehabiliteringsersättning tagits fram. De framtagna metoderna bygger på en för RFV och försäkringskassorna gemensam kvalitetsstandard och på kassornas egenkontroll. En rad insatser har genomförts för att förbättra analys av resultat, kostnader och kvalitet. Främst kan nämnas insatser för att finna åtgärder mot fusk och missbruk, utveckling av intern kontroll samt utveckling av kompetens i uppföljning och utvärdering. I syfte att utveckla mål- och resultatdialogen har ett gemensamt utvecklingsarbete bedrivits av RFV och försäkringskassorna för att ta fram en generell modell för resultatdialog mellan verket och kassorna. Dialogen, som ska sammanfattas i en skriftlig överenskommelse, hålls varannat år med start . har i budgetunderlaget för presenterat ett förslag till utvecklingsprogram för socialförsäkringsadministrationen som skall medverka till att socialförsäkringsadministrationen skall kunna arbeta med modernare metoder och tekniker. Programmet syftar till att höja kompetensen inom organisationen. Regeringen anser att under kommande budgetår bör fortsätta planeringen av programmet, men att åtgärderna skall finansieras inom befintlig ram. har antagit regeringens förslag till riktlinjer för förändringar i den nuvarande organisationen avseende socialförsäkringsadministrationen (prop. 1996/97:63, bet 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273). Regeringen avser att till återkomma med ytterligare förslag om socialförsäkringsadministrationen i enlighet med principbeslutet. Reformeringen av administrationen bör vara genomförd . Riktlinjerna innebär att försäkringskassornas och roll inom socialförsäkringsadministrationen tydliggörs genom ändringar av 18 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring och i verkets instruktion. skall tolka och förtydliga de mål och krav på förväntat utfall av försäkringarna som riksdag och regering ställer. I verkets uppdrag skall ligga att svara för den normgivning som skall vara styrande för försäkringskassornas tillämpning av lagstiftningen på socialförsäkringsområdet och verket skall ha ansvar för att följa upp att kassorna efterlever kraven som ställs på dem och återrapportera utfallet till såväl den enskilda som till regeringen. skall också vara ansvarig systemägare när det gäller ADB-systemen. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att se över de organisatioriska formerna för socialförsäkringens ADB-verksamhet (S97/4033/F). arbetar en grupp inom som ett led i den fortsatta beredningen av frågorna beträffande socialförsäkringens ADB-verksamhet (S97/4246/F). Resultatet kommer också att vägas in i den planerade propositionen om socialförsäkringsadministrationen. Enligt de beslutade riktlinjerna skall försäkringskassornas styrelser utses av regeringen. Styrelserna skall bl.a. besluta om inrättande av socialförsäkringsnämnder och utseende av ledamöter i dessa och lokalkontorsnätets utformning. Som ett led i att precisera de framtida socialförsäkringsnämndernas verksamhet har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av socialförsäkringsnämnderna (dir. 1997:71). Uppdraget skall redovisas . Styrelsen skall vidare efter hörande av lämna förslag om anställning av direktör till regeringen. Beslut fattas av regeringen. har i enlighet med ett regeringsuppdrag redovisat ett förslag till reformerad beräkningsmodell beträffande ersättning för administra- tionen av försäkringen av arbetsskador (S94/4020/F). Enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkringen skall intäkterna från arbetsskadeavgiften enligt lagen (1981:691) om socialavgifter även täcka försäkringens förvaltningskostnader. Arbetsskadeavgiften skall även täcka ersättningar enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring och dess förvaltningskostnader. föreslår vidare att samma metod och principiella synsätt skall tillämpas som vid beräkningen av kostnaden för administrationen av tilläggspensioneringen som ligger till grund för ersättningen från AP-fonden. föreslår att ersättning för kostnader för administrationen av försäkringen för arbetsskador utges med till de allmänna försäkringskassorna och med till . har yttrat sig angående förslaget och tillstyrker. Regeringen anser att den nya beräkningsprincipen skall tillämpas för såväl och de allmänna försäkringskassorna . För görs därför en motsvarande sänkning av anslagsramen för . har i samma skrivelse (S97/4020/F) till regeringen redovisat försäkringskassornas överuttag på totalt , per , för de verksamheter som finansieras med avgifter. Regeringen anser att detta överuttag skall regleras med en avbetalningsplan på följande sätt, 1998, 1999 och 2000. Ersättningen för kostnader för för administration av försäkring för arbetsskador till de allmänna försäkringskassorna skall därför reduceras med . Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utreda rollen för (dir. 1997:51). Utredaren skall också bl.a. ta ställning till huvudmannaskapet för sjukhusen. Utredningen skall överlämnas . sjukhus finansieras via anslaget för Sjukpenning och rehabilitering, m.m. Regeringens utgångspunkt är att skall ha etablerat den del av sin verksamhet i som berör yrkesskadeenheten och viss del av verkets IT-verksamhet. Yrkesskadeenheten skall organisatoriskt tillhöra läns allmänna försäkringskassa. Regeringen avser eventuellt att i samband med tilläggsbudget för föreslå att medel motsvarande 35 helårsarbetare förs från till de allmänna försäkringskassorna fr.o.m. den tidpunkt flyttningen sker. Hur ersättning skall utges för de engångsvissa merkostnader som etableringen i medför, bereds inom (N 1996:08). I enligt med förordning om översyn av statliga myndigheters informationssystem (SFS 1997:30) skall Statskontoret till regeringen lämna en samlad bedömning av anpassningsarbetet. Regeringen kommer därefter att bereda denna fråga. I regleringsbrev för fick i uppdrag att i samverkan med () analysera och bedöma vilka möjligheter socialförsäkringsadministrationen har att inom sitt verksamhetsområde bedriva tjänsteexport. Uppdraget redovisas i rapporten inom socialförsäkringsområdet (ANSER 1997:7). anför att det föreligger goda skäl för socialförsäkringsadministrationen att engarera sig i tjänsteexport, i första hand till länder i samt redovisar förslag till organisationsform. Regeringen kommer att bereda frågan om tjänsteexport inom socialförsäkringsområdet. Förberedelsearbetet pågår, för bildandet av Västra Götalands- och läns allmänna försäkringskassa, genom att regeringen har tillsatt två organisationskommittéer, (dir. 1997:94 och dir. 1997:4). Avsikten är att de aktuella allmänna försäkringskassorna skall om bildas . förvaltar ett antal fonder som är knutna till olika socialförsäkringar m.m. Förvaltningen regleras i reglemente (1961:265) angående förvaltningen av fonder. Fondernas kapital placeras huvudsakligen på penningmarknaden i stats- och bostadsobligationer samt statsskuldsväxlar och certifikat. Med anledning av lagen (1996:1059) om statsbudgeten aviserades ekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150) en översyn av nuvarande fonder inom respektive departementsområde. Regeringen gör bedömningen att principerna i budgetlagen även skall gälla för de delar av socialförsäkringssektorn som ligger vid sidan av statsbudgeten. Denna bedömning görs med förebehåll för eventuella juridiskttekniska komplikationer, vilka kan föranleda regeringen att göra en ny bedömning, som kan vara förknippade med en tillämpning av budgetlagen på denna sektor. Regeringen bereder nu frågan om hur budgetlagen och principen om bruttoredovisning skall tillämpas på de delar av socialförsäkringssektorn som ligger vid sidan av statsbudgeten. Regeringen avser att återkomma och redovisa sina bedömningar och förslag i dessa frågor i den aviserade propositionen om socialförsäkringsadministration. I anslutning härtill kan ett antal fonder som förvaltas av , men inte fyller något praktiskt syfte, avvecklas. Regeringen har föreslagit i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150) att, under anslaget A 1. Sjukpenning och rehabilitering m.m. inom detta utgiftsområde, avsätta medel som ger försäkringskassorna möjlighet att bedriva olika projekt bl.a. i syfte att uppnå samverkansvinster. Dessa särskilda medel ställs till försäkringskassornas förfogande genom sammanläggning av bl.a medel som är avsatta för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkar- utlåtanden och läkarundersökningar. Av dessa medel kan användas av de allmänna försäkringskassorna för administration av verksamheten. Regeringen föreslår också i denna proposition att arbetsgivarens lagstadgade ansvar för att utge ersättning till arbetstagare i form av sjuklön förkortas från 28 . Ändringen föreslås gälla fr.o.m. . Den ökade administrationskostnaden som detta medför för försäkringskassorna avser regeringen att återkomma om till i samband med tilläggsbudgeten för . 5.3 Regeringens bedömning avseende revisionens iakttagelser () bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Årsredovisningens kvalitet och då främst resultatredovisningen har enligt utvecklats jämfört med föregående år. Dock ser RRV behov av översyn av vissa principer i redovisningen bl.a. i samband med projektet för det reformerade pensionssystemet, fondförvaltningen och av vissa räntor och avgiftsintäkter. Vidare noterar RRV att gränsdragningen mellan styrelsens, direktörens, och personalens ansvarsområden vid vissa försäkringskassor är otydlig. Regeringen har för avsikt att till återkomma med förslag till nya regler för organisationen avseende socialförsäkringsadministrationen (prop. 1996/97:63, bet 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273). I samband med detta skall även frågor rörande direktören behandlas. Den ekonomiadministrativa värdering som RRV utfört av de flesta statliga myndigheter för /96 har för del givit det ekonomiadministrativa värdet fullt tillfredsställande. 5.4 Anslag B 1. 1, 2 Anslag s- sparan de 178 0723 Därav 1996 Utgifts - progno s 867 000 1998 Förslag 665 012 1999 Beräkna t 698 432 2000 Beräkna t 729 384 Beloppen anges i tusental kr 2. Inkl. anslag för porto och exkl. av regeringen innehållet belopp 13 900 tkr 3. Överskottet av ränteintäkter och avgiftsin täkter har förts till anslaget, 51 977 tkr () skall bidra till att uppfylla målen inom sina utgiftsområden genom att administrera och verka för en allmän socialförsäkring som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp, ålderdom och vård av barn. RFV skall vidare säkerställa och tillgodose kravet på god service, likformighet, kvalitet och kostnadseffektivitet i handläggningen av försäkrings- och bidragssärenden. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar ett anslagssparande på . Detta belopp hänför sig bl.a. till att medel avsatta för viss projektverksamhet förts över till följande budgetår. Prognosen för anslagsbelastningen för innevarande budgetår pekar på att anslagssparandet från föregående budgetår är förbrukat vid budgetårets utgång. använder sitt anslagssparande till att bl.a. finansiera delar av den nödvändiga anpassningen av IT-stödet . Regeringens överväganden Resultatinformation Som anförts under inledningsavsnittet till Socialförsäkringsadministrationen visar RFV:s årsredovisning att verksamheten bedrivs i enlighet med gällande riktlinjer och med inriktning att nå de uppsatta målen. Slutsatser har regeringens uppdrag att vidta förberedelser för det reformerade pensionssystemet. Projektet, som påbörjades under /95, finansieras huvudsakligen genom lån i . Mot bakgrund av projektets omfattning har arbetet med att genomföra det reformerade pensionssystemet getts tydliga ekonomiska ramar och kommer noggrant att följas och utvärderas. kommer fram till och med att medges en låneram omfattande maximalt . Regeringen beräknar ramanslag för med utgångspunkt från ett besparingskrav om för budgetåret. Vidare gör regeringen den bedömningen att av det till för- säkringskassorna överförda beloppet om kan föras tillbaka till ramanslag. Regeringen anser också att bör få ersättning från Arbetsskadefonden för administration av försäkringen, därför minskas anslaget med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas till . beräknas anslaget till respektive . Vissa av administrationskostnader finansieras via ersättningar som lämnas från Allmänna pensionsfonden och de affärsdrivande verken. Dessa inkomster kan för beräknas till . För administration av försäkringen för arbetsskador beräknas intäkterna uppgå till . 1 Anslag s- sparan de 24 8842 Därav 1996 Utgifts - progno s 4 700 000 1998 Förslag 4 269 564 1999 Beräkna t 4 363 150 2000 Beräkna t 4 431 466 Beloppen anges i tusental kr 2. Ändrad redovisningsprincip Överskottet av ränteintäkter och avgiftsintäkter har förts till anslaget De 25 försäkringskassorna har till uppgift att handlägga enskilda ärenden inom socialförsäkrings- och bidragssystemen på regional och lokal nivå. I ledningen för varje försäkringskassa finns en styrelse och en direktör. Vid försäkringskassorna finns totalt 163 förtroendevalda socialförsäkringsnämnder som beslutar i vissa enskilda ärenden. fanns ca 350 lokalkontor och ett trettiotal mindre servicepunkter. arbetade 15 437 personer vid försäkringskassorna. På grund av den minskade budgetramen har försäkringskassorna beslutat om resursneddragningar på drygt 1 600 årsarbetare under /96. Besparingseffekten förskjuts dock av arbetsrättsliga reglerna som bl.a. medför långa uppsägningstider. och försäkringskassorna har även vidtagit och initierat förenklings- och effektiviseringsåtgärder med avseende på kassornas verksamhet. Trots dessa åtgärder prognostiseras för ett överskridande på ca . Under planeras ytterligare personalneddragningar. Regeringens överväganden Resultatinformation Administrationen har befunnit sig i en omvälvande period där har haft till uppgift att klara befintlig verksamhet som ett stort antal regelförändringar har genomförts. Detta har skett som budgetramen minskat. Följden har blivit att det uppstått vissa brister främst vad gäller beslutsunderlag. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen inom området. FÖRDELNING AV FÖRSÄKRINGSKASSORNAS ADMINISTRATIONSKOSTNADER (%) BÅ 1991/92 BÅ 1992/93 BÅ 1993/94 BÅ 1994/95 BÅ 1995/96 (12 MÅN) Sjukpennin g- försäkring. 17,2 Rehabiliteri ng 25 23 26 27 20,5 Arbetsskad eförsäkring 49,6 Totalt 100 100 100 100 100 1. I övriga förmåner ingår bidragområdet, pensionsområdet, föräldraförsäkringen, vårdersättning, utbildningsbidrag m.m. Kostnaderna för rehabilitering har minskat /96, vilket delvis beror på att definitionen av begreppet rehabilitering blivit snävare i det tidredovisningssystemet som tillämpas av försäkringskassorna fr o m . Kostnaderna för arbetsskadeförsäkringen har minskat /93, vilket hänger samman med ett minskat antal ärenden, medan kostnaderna för administrationen av bostadsbidraget har ökat sedan övertagandet från kommunerna . Regeringen har i propositionen En allmän och sam- manhållen arbetslöshetsförsäkring (prop. 1996/97:107) föreslagit att utbetalningen av KAS-ersättningen skall utföras av det för arbetslöshetskassorna gemensamma utbetalningssystemet och inte av de allmänna försäkringskassorna Mot bakgrund av denna förändring bedömer regeringen att anslaget för minskas med . I enlighet med vad som aviserades i ekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150) bör personer som har fyllt , efter arbetsgivares godkännande, erbjudas möjlighet att före den ordinarie pensionsåldern, , lämnar arbetsmarknaden under förutsättning att arbetsgivaren anställer en långtidsarbetslös person. Ansökan måste göras till . Efter godkännande av arbetsförmedlingen beslutar om ersättningsnivån och sköter utbetalningen. Samtliga finansieringsbidrag administreras fr.o.m. av AMS. Försäkringskassorna avvecklar den befintliga stocken . Regeringen bedömer att anslaget minskas med på grund av ovan angivna förändringar. Anslaget har beräknats utifrån ett besparingskrav om för budgetåret. För överfördes från ramanslag till försäkringskassorna, av dessa återförs, för , till ramanslag. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 4 anvisas till de Allmänna försäkringskassorna . beräknas anslaget till 4 respektive 4 . Regeringen beräknar vidare avgiftsinkomster för försäkringskassorna på för vardera budgetåren 1998, 1999 och 2000. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 10