prop · GL03124 · 1998-01-01 00:00:00 — Vidare skall han följa alla de instruktioner som är förbundna med försöksverksamheten såsom kontroller av alkolåset, läkarbesök och deltagande i intervjuer. Körkortshavaren får inte heller göra sig skyldig till nya förseelser eller brottsliga gärningar som kan föranleda körkortsin- gripande enligt den föreslagna körkortslagen. Häri ligger också att en förseelse, som i ett annat fall av särskilda skäl skulle föranleda varning, i detta fall skall medföra återkallelse. Villkorligheten skall alltså uppfattas som en varning till körkortshavaren. Däremot bör inte högre krav i övrigt ställas på den som får sitt körkort återkallat villkorligt än på andra kör- kortshavare. Om en körkortshavare som deltar i försök med alkolås visar sig använda andra droger än alkohol bör den villkorliga körkortsåterkallelsen undanröjas. Detta är en följd av att blandmissbrukare inte skall tillåtas delta i försöken. Om en körkortshavare försökt starta bilen i påverkat tillstånd eller för- sökt manipulera alkolåset, registreras detta i instrumentets minne och upptäcks vid de återkommande kontrollerna. Mer än ett enstaka sådant försök måste bedömas som brott mot det avtal som försökspersonen för- bundit sig att följa. Ett sådant avtalsbrott visar förutom på att eventuellt startförsök förhindrats även på att förekomsten av alkolås inte hindrat personen från att försöka köra fordonet. Även andra brott som visar att personen inte vill rätta sig efter de regler som gäller för försöket t.ex. att köra med annan bil skall föranleda att försökspersonen utesluts ur försöksverksamheten. Om beslut om villkorlig återkallelse upphävs skall frågan om kör- kortsingripande prövas på nytt. Till grund för denna prövning skall läggas dels det trafiknykterhetsbrott som föranledde den villkorliga åter- kallelsen, dels de omständigheter som föranledde att den villkorliga åter- kallelsen upphävdes. Att körkortshavaren genom villkor varit belagd med restriktioner skall inte automatiskt räknas honom till godo när bestämmer spärrtid för den slutliga återkallelsen av körkortet. Härigenom understryks den villkorliga återkallelsens karaktär av varning och prövning för körkortshavaren. Möjligheterna att bestämma kortare spärrtid om synnerliga skäl föreligger och det kan ske utan fara för trafiksäkerheten kvarstår dock t.ex. om av villkorstiden återstår och föraren gör sig skyldig till en sådan hastig- hetsöverträdelse som normalt leder till varning. När villkorstiden löper ut och körkortshavaren svarat mot de villkor och krav som ställts, upphör den villkorliga återkallelsen och ett nytt körkort med de behörigheter som fanns på det återkallade kör- kortet skall tillställas körkortshavaren genom försorg. Något beslut av om detta erfordras inte. 7 Lag om trafikskolor Regeringens förslag: Grundläggande bestämmelser om rätt att driva trafikskola regleras i särskild lag. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se slutbetänkandet s. 139 f). Remissinstanserna: Av de remissinstanser som yttrat sig i fråga om lagstiftningens struktur har endast ifrågasatt regleringen. Väg- verket har därvid anfört att verket avser att göra en översyn av reglerna om trafikskolor och dess personal. Skäl för regeringens förslag: Nuvarande körkortsförordning inne- håller bestämmelser om bl.a. trafikskolor. Vidare har med stöd av bemyndigande i körkortsförordningen meddelat föreskrifter bl.a. om tillstånd, trafikskolechef, utbildningsledare, trafiklärare, läromedel, lokaler, utbildningskort m.m. samt tillsyn över trafikskola. Bestämmelserna om trafikskolor och deras verksamhet framstår som artfrämmande i körkortslagstiftningen som reglerar rätten att köra vissa typer av fordon. Regeringen anser därför att bestämmelserna skall brytas ur körkortsförfattningarna. Rätten att driva näring eller yrke är reglerad i grundlag. Begränsningar i rätten får införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte enbart att gynna vissa personer eller företag. Regeringen anser att trafiksäkerhetsskäl talar för att viss kunskaps- och lämplighets- nivå skall upprätthållas för verksamhet som bedrivs i trafikskola. De krav som skall ställas på den som driver trafikskola eller som där undervisar elever bör enligt regeringen lagregleras. Som framgår av ytt- rande håller verket på med en översyn av reglerna och avser att presen- tera förslag till ändringar. Detta kan dock inte anses utgöra tillräckligt tungt vägande skäl för att bibehålla nuvarande ordning i avvaktan på att verkets utredning blir klar och förslag till ändringar beträffande kompe- tensnivån på trafiklärarna och kraven i övrigt på trafikskoleverksamheten preciseras. 8 Övriga frågor 8.1 Förbud mot laserstörare Regeringens förslag: Lagen (1988:15) om förbud mot radar- och laservarnare utvidgas på så sätt att lagen även skall omfatta laser- störare. Till följd härav ändras även lagens rubrik. I förtydligande syfte anges vidare uttryckligen att det straffbara området endast skall omfatta uppsåtliga brott. : har i en skrivelse till Kommunikationsdeparte- mentet (K95/3352/RS) hemställt att lagen om radar- och laservarnare utvidgas till att omfatta även s.k. laserstörare. Remissinstanserna: framställning har remissbe- handlats. Riksåklagaren, och för trafik- säkerhetens främjande (NTF) har alla tillstyrkt förslaget och har lämnat förslaget utan erinran. har därutöver bl.a. ifrågasatt om inte lagens förbud även skall omfatta terräng- och sjö- trafik. Skälen för regeringens förslag: trädde lagen (1988:15) om förbud mot radarvarnare i kraft. Bakgrunden till lagstift- ningen återfinns i prop. 1987/88:49. utvidgades tillämp- ningsområdet av lagen till att omfatta även anordningar som varnar för sådan hastighetsmätning som sker med hjälp av laser, s.k. laservarnare (prop. 1993/94:102, bet. 1993/94:TU18, rskr. 1993/94:200). Av den sist nämnda propositionen framgår att skillnaden mellan en radarhastighets- mätare och en laserhastighetsmätare är att radarhastighetsmätaren arbetar med radiovågor medan laserhastighetsmätaren arbetar med ljusvågor. En laserhastighetsmätare sänder i väg en ljusimpuls inom det osynliga våg- längdsområdet och denna impuls reflekterar mot det fordon som man skall bestämma hastigheten på. En laserstörare sänder ut ljus i samma väglängdsområde som en laserhastighetsmätare. När laserhastighetsmäta- ren påverkas av ljus från en laserstörare blockeras laserhastighetsmätaren så att mätning inte kan ske. Skillnaden mellan en laservarnare och en laserstörare är således att den förra tar emot ljusvågor medan den senare sänder ut ljusvågor. Liksom det finns möjlighet att varna för hastighetsmätningar som sker med hjälp av laser finns det således numera möjlighet att med särskilda anordningar blockera sådana mätningar. Den nuvarande lagen, som för- bjuder laservarnare, bör därför utvidgas så att den även omfattar laser- störare. Något behov av att utvidga lagens tillämpningsområde till annat än vägtrafik föreligger enligt regeringens mening inte. 8.2 Definition av släpfordon har i skrivelse (rskr. 1995/96:8) hem- ställt att regeringen belyser frågan om regler för släpfordon. Enligt den föreslagna lagtexten till ny körkortslag gäller bl.a. körkortsbehörighet B för personbil med ett lätt släpfordon. Definition på personbil och lätt släpfordon återfinns i körkortsförordningen. I körkortsförordningen definieras lätt släpfordon som 1) Släpfordon med totalvikt av högst 2) Släpfordon med totalvikt över under förutsättning att den ej överstiger dragfordonets tjänstevikt och att dragfordonets och släpfordonets sammanlagda totalvikt ej överstiger . I artikel 3 i rådets direktiv /439/EEG av om körkort stadgas bl.a. följande. Det körkort som anges i artikel 1 ger behörighet att föra fordon i följande kategorier: --- Kategori B bilar med en tillåten totalvikt som inte överstiger och som inte har fler än åtta sittplatser utöver förarsätet. Till en bil i denna kate- gori får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt som inte över- stiger . fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori B och en släpvagn, om kombinationens tillåtna totalvikt inte överstiger och släpvagnens totalvikt inte är högre än dragfordonets tjänstevikt. En motion i har efterfrågats en förenkling av den svenska regleringen exempelvis genom en begränsning av bilens och släpvagnens gemensamma lastvikt. har anfört (1995/96:TU2 s. 10) att det delar motionärernas uppfattning att regler som gäller för släpfordon är svårtillgängliga och gärna skulle se att reglerna förenklades. Utskottet noterar dock att t.ex. för en ägare av en personbil reglernas tillämpning underlättas av att det i bilens registreringsbevis tydligt anges den högsta totalviken på ett släpfordon som får dras av en förare med enbart B be- hörighet. Eftersom som medlem i Europeiska unionen är skyldig att in- förliva direktiv i svenska författningar och då den i körkortsförordningen angivna definitionen av släpfordon överensstämmer med motsvarande beskrivningen i rådets direktiv om körkort anser regeringen att någon ändring av definitionen i körkortsförordningen inte kan göras. Därvid beaktar regeringen också att den nuvarande regeln är väl in- arbetad. Denna regel har sin grund i svårigheten att vid kontroller på väg mäta aktuell lastvikt varför de av trafiksäkerhetsskäl nödvändiga viktbe- gränsningarna knutits till tjänstevikt respektive totalvikt. 9 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 9.1 Ikraftträdande Regeringens förslag: De föreslagna lagarna träder i kraft , med undantag för försöksverksamheten med villkorlig körkorts- återkallelse som skall träda i kraft den dag regeringen bestämmer och gälla . Utredningens förslag: Utredningen har inte lämnat några förslag i dessa delar. Remissinstanserna: har anfört att förslaget kommer att för- anleda omfattande registreringsförändringar till följd av bl.a. ändrade paragrafhänvisningar för körkortsingripanden och att närmare ett kalen- derår behövs för att verket skall hinna med allt utvecklingsarbete. Läns- styrelsen i har anfört att försökslagen rimligen bör gälla medan AB påpekat att en rad olika åtgärder regler och rutiner i försöksprocessens olika moment måste vidtas innan försöksverksamheten kan starta. Skäl för regeringens förslag: Regeringen beräknar att beslut om ut- färdande av de föreslagna lagarna i huvudsak kan tas eller och att lagarna och de regeringsförfattningar som skall utfärdas i anslutning till dessa då kan börja gälla . Vad beträffar försöksverksamheten med villkorlig återkallelse av kör- kort har Lagrådet påpekat att studierna om alkolåsets tekniska tillförlit- lighet inte är helt klara varför förslaget inte bör läggas fram till utan att frågorna om ikraftträdande och eventuellt upphörande av för- söksverksamheten mera ingående redovisats. Regeringen vill påpeka att en teknisk beskrivning av alkolåset fanns med som bilaga till den promemoria som remissbehandlats. Innehållet i bilagan har inte föranlett några synpunkter från remissinstanserna. Vidare har studerat användningen och funktionen av den typ av alkolås som används i , . Det aktuella låset anses ytterst tillförlitligt. Det har dock förekommit att låset inte har fungerat under extrem kyla (omkring - 45 C) därför att utandningsluften har förorsakat isbildning i mätdelen. Bilen har i de fallen inte gått att starta trots att föraren varit nykter. Problemen kan dock undvikas genom att mätdelen förvaras inomhus . Mätdelen är ansluten till apparatdelen med en stickkontakt och är alltså lätt att ta med sig. Alkolåset anses i vara ett effektivt hinder mot att föraren kör bilen påverkad av alkohol. Den automatiska registreringen av olika uppgifter har fungerat utmärkt. I har alkolås testats i samband med fältförsök med elektroniska körkort. I detta försök kopplades ett alkolås ihop med ett s.k. Kittelock- system. Två fordon utrustades med denna kombination. Dessa två för- söksfordon visade sig ha alltför stora tekniska problem för att några slut- satser om det praktiska användandet av alkolåset skulle kunna dras. Här- vid konstaterades att det installerade alkolåset inte fungerade i kyla, men att detta troligen berott på att funktionen för alkolåsets uppvärmning inte varit kopplad korrekt. Vidare fanns problem med långa starttider hos alkolåset det kunde ta att starta bilen med en dåligt kalibrerad utrustning. Utrustningen kräver kalibrering ca . Utrustningen har således inte testats ordentligt i . skall emellertid grundligt studera hur utrustningen fungerar under svenska förhållanden. När detta är gjort och om resultatet av studien blir positivt kan försöksverksamheten påbörjas. Vidare skall då besluta om föreskrifter för verksamheten och utarbeta praktiska rutiner som skall gälla för handläggningen. Regeringen räknar med att en studie om tillförlitligheten och föreskrifter m.m. för den praktiska hanteringen i huvudsak skall vara färdiga . Försöksverksamheten skall då kunna påbörjas senast . Med hänsyn till det anförda före- slås att regeringen får bestämma vilken dag som den nya lagen får träda i kraft. Försöksverksamheten behöver för att kunna utvärderas få ett tillräck- ligt antal deltagare. har antalet med stöd av 16 § 1 körkortslagen återkallade körkort uppgått till ca 2 500 i , ca 700 i och ca 400 i . Hur stor del av dessa återkallelser som avser trafiknykterhetsbrott efter alkoholförtäring är oklart. kan det inte heller med någon säkerhet anges hur många av de som begått denna typ av trafiknykter- hetsbrott som i stället för att välja återkallelse skulle kunna tänkas vilja delta i försöksverksamheten. Det måste dock antas att det behövliga antalet för att kunna göra någon form av utvärdering av försöksverksam- heten inte kan uppnås på . Härtill kommer att deltagare skall vara med under en villkorstid . Regeringen finner då med beaktande av vad Lagrådet anfört att en lämplig tid för giltigheten av lagen om för- söksverksamheten kan vara . Skulle tillräcklig erfarenhet av verk- samheten ha vunnits tidigare, är det naturligtvis möjligt för regeringen att återkomma till i frågan. 9.2 Övergångsbestämmelser Körkortslagen med någon av behörigheterna C, CE, D eller DE som vid lagens ikraftträdande fyllt eller fyller bör få högst på sig att visa att de medicinska kraven för innehavet är uppfyllda. Bestämmelserna om övningskörning i körkortsförordningen (1977:722) bör alltjämt gälla för den som vid ikraftträdandet uppnått en ålder och 6 månader och har körkortstillstånd. I mål som rör överklagande av beslut om förnyelse av körkort skall också den upphävda körkortslagens bestämmelser tillämpas på beslut som meddelats före ikraftträdandet. Undantag som beviljats enligt den upphävda körkortslagen bör gälla i enlighet med sitt innehåll och ansökningar om undantag som getts in före ikraftträdandet prövas enligt den upphävda lagen. Sedan Lagrådet granskat förslaget har synpunkter framförts av vilka framgår att betydande problem kan uppstå för enskilda körkortshavare om den nya körkortslagen i vissa delar skall ersätta den gamla körkorts- lagen per . Regeringen har därför funnit att ytterligare övergångsbestämmelser bör införas för att i möjligaste mån göra över- gången från den gamla körkortslagen till den nya lagen så smidig som möjlig. Den som vid ikraftträdandet innehar körkort med behörighet C, CE, D, DE eller TAXI skall inte behöva förnya körkortet av den anledningen att giltighetstid för körkortsbehörighet C, CE, D eller DE skall antecknas på körkortet eller för att behörigheten TAXI slopats. Dessa justeringar i texten på körkortet skall kunna ske vid vanlig förnyelse eller annan förnyelse som föranleds exempelvis av att körkortshavaren bytt namn. De som före ikraftträdandet fått godkännande som handledare skall inte behöva ansöka om nytt sådant godkännande när eleven uppnått en ålder och 6 månader. Ett sådant godkännande upphör nämligen när eleven uppnår den angivna åldern (jfr 78 § 3 stycket körkortsför- ordningen). Godkännande som handledare som meddelats före ikraft- trädandet skall således upphöra att gälla först när förutsättningar för god- kännande inte längre föreligger. Enligt övergångsbestämmelserna till lagen (1996:320) om ändring i körkortslagen ger bl.a. körkortsbehörighet A LÄTT MOTORCYKEL som erhållits före rätt att köra lätt motorcykel enligt en äldre definition av lätt motorcykel. Denna behörighet bör fortsätta att gälla även efter det att den nya körkortslagen trätt i kraft. Samma bör gälla för körkortsbehörighet B som utfärdats före . Över- gångsbestämmelserna till lagen (1996:320) om ändring i körkortslagen har gett sådana körkortshavare behörighet att köra personbilar med en tillåten totalvikt över . har inte föreslagit någon vidare övergångsbestämmelse i detta hänseende. Det finns endast ett fåtal fordon av det aktuella slaget (58 st enligt uppgift i SOU 1995:48). Bland dessa finns bl.a. ambulanser. Om övergångsregeln i denna del inte gavs fortsatt giltighet skulle detta kunna leda till icke obetydliga svårigheter. Om ett pågående körkortsärende hos måste flyttas per uppkommer problem för den enskilde att snabbt få reda på var hans ärende egentligen handläggs, vilken som har handlingarna etc. Det finns också risk att hanteringen av ärendet för- senas genom överflyttning under handläggningen. En övergångsbestäm- melse som medger att ärende som påbörjats hos en länsstyrelse också skall kunna avslutas hos denna länsstyrelse bör införas. Denna över- gångsregel skall dock inte hindra att en överflyttning ändå sker om sökanden begär det och finner det lämpligt. Lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse Med hänsyn till vad Lagrådet anfört om behovet av övergångsbestäm- melser för deltagare i försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse anser regeringen att en övergångsbestämmelse skall föras in. Denna bör innehållsmässigt ange att den upphävda lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse skall fortsätta att gälla under återstående villkorstid för deltagare vars villkorstid inte gått ut vid ikraftträdandet. 10 Konsekvensbeskrivning Regeringens bedömning: I den mån förslaget om ny körkortslag leder till kostnadsökningar skall dessa täckas genom ändringar i taxor. Kostnaderna för försöksverksamheten med villkorlig återkallelse skall i den mån den inte kan finansieras genom avgifter belasta anslag. Hanteringen av ärenden för erhållande och bibehållande av behörighets- bevis för rätt att framföra vissa fordon finansieras genom avgifter som den enskilde skall betala. För bedömningen av förslagens kostnadsas- pekter kan följande vara av viss betydelse. Allmänt En mer lätt överskådlig och tydlig körkortslagstiftning bör göra kör- kortsmyndigheternas tillämpning mindre resurskrävande. Förslagen in- nebär också att den administrativa hanteringen av körkortsärenden för- enklas genom införandet av den utvidgade möjligheten till preliminärt beslut om körkortsingripande och genom att förlängningen av körkorts- behörighet C, CE, D och DE ändras från att ha varit ärenden där läns- styrelsen skall anmoda körkortshavare att inge läkarintyg till att bli ärenden där körkortshavaren själv skall ansöka om förlängning. Även detta bör leda till att handläggningen av körkortsärenden blir mindre resurskrävande. I vilken omfattning detta kommer att medföra kostnads- minskningar för det allmänna är dock inte möjligt att uppskatta med rim- lig grad av säkerhet. Härtill kommer att antalet ärenden på grund av medicinsk olämplighet att inneha körkort kan öka något. Den enskildes kostnader kommer liksom att bestå i av- gifter för myndighetshanteringen i olika sammanhang. Förslagen innebär inte i sig någon förändring i det hänseendet. Genom att den administra- tiva hanteringen rationaliseras bör dock även den enskildes kost- nader bli lägre än om det nuvarande systemet får fortleva. Överflyttning av ärenden mellan länsstyrelserna Frågor om körkort kommer att prövas av i det län där kör- kortshavaren är folkbokförd. Detta kommer att leda till att ett antal ärenden om körkortsingripande skall handläggas i annan länsstyrelse än . Likaså kommer vissa av de drygt 30 000 ärenden om villkor att behöva flyttas mellan länsstyrelserna. Detta kan betyda att en viss omfördelning av resurser mellan länsstyrelserna måste göras. Krav på handledare vid privat övningskörning Att privat övningskörning alltid skall ske under uppsikt av någon som godkänts som handledare, kommer att medföra administrativa kostnader för det allmänna. Denna kostnadsökning skall finansieras genom en av- gift som tas ut av den som ansöker om att få bli handledare. Antalet nya ansökningar om handledarskap kan inte uppskattas med någon exakt precision men det torde röra sig kring 200 000 nya handledare . Prövningen av godkännande som handledare rör en enkel registerkontroll av om vissa fakta föreligger. För länsstyrelserna som skall handlägga ansökningarna om godkännande innebär förslaget ändå utökade arbets- uppgifter och därmed utökat resursbehov. Medel för att täcka dessa resursbehov skall därför tillföras länsstyrelserna. Regelbundna läkarundersökningar Vad gäller regeringens förslag om läkarundersökningar för innehavare av behörigheterna C, CE, D eller DE medför förslaget att den enskilde inne- havaren av dessa behörigheter blir tvungen att besöka läkare ytterligare högst två gånger innan fyllda för att få intyg om sitt hälsotillstånd så att en ansökan om förlängning av behörigheten kan prövas. Ansökan om förlängning av körkortsbehörigheten kommer att prövas av läns- styrelsen och utfärdande av nytt körkort efter prövningen beräknas såsom vara belagd med avgift. Enligt statistik från uppgick antalet körkortshavare som innehade behörighet C, CE, D eller DE per till 907 705 personer. Av dessa var 375 136 personer i åldersskiktet 48 . framtill kan dessa personer ansöka om förlängning av behörigheten. Härtill kommer ett antal av de ca 429 000 personer som ännu inte fyllt att ansöka om förlängning av behörig- heten. Med hänsyn till den anmälningsskyldighet som finns i 17 a § körkortslagen och med beaktande av att personer med hälsotillstånd som utgör hinder för körkortsinnehav knappast torde an- söka om förlängning kan ansökningar om förlängning i de flesta fall vara helt okomplicerade ärenden. Härtill kommer att ärenden om krav på läkarintyg vid förnyelse tidigare varit ärenden där enligt 25 a § körkortsförordningen varit skyldig att anmana den enskilde att inge läkarintyg. Enligt den nu föreslagna ordningen kommer behörig- heten att automatiskt upphöra vid viss ålder om ansökan om förlängning inte görs. Oaktat det sistnämnda är det omöjligt att med någon form av statistisk säkerhet ange hur många ansökningar om förlängning som länsstyrelserna kommer att få utöver de ärenden av detta slag som de redan har. För länsstyrelserna som skall handlägga ansökningarna om förlängning innebär förslaget utökade arbetsuppgifter och därmed utökat resursbehov. Medel för att täcka dessa resursbehov skall därför tillföras länsstyrelserna. Förvaltningsdomstolarna Antalet överklaganden som rör körkortsförfattningarna har varit ringa, utgjorde antalet inkomna körkorts- mål 6 631 eller av det totala antalet inkomna mål till läns- rätterna. Motsvarande siffra beträffande kammarrätterna var 1 409 mål eller . Den nya lagstiftning kan inledningsvis innebära ett ökat antal ärenden för förvaltningsdomstolarna. Vad gäller regleringen av ansökning om förlängning av giltighet av vissa körkortsbehörigheter kan även detta innebära att mål hos förvaltningsdomstolarna tillkommer. Dessa mål bedöms dock inte vara fler än vad kan förekomma i domstol med anledning av återkallelse av körkort tillföljd av 16 § 7 i den nuvarande körkortslagen. Sistnämnda ärenden torde oftast initieras genom anmälningar enligt 17 a § körkortslagen och sådan an- mälning torde redan vara initierad för person som berörs av enskilds egen ansökan om förlängning.