prop · GL031D17 · 1998-01-01 00:00:00 — Kultur, medier, trossamfund och fritid Förslag till statsbudget för Kultur, medier, trossamfund och fritid 1 Förslag till riksdagsbeslut 7 2 Lagtext 11 3 Inledning 13 3.1 Omfattning/ändamål 13 3.2 Resultatbedömning 14 3.3 15 3.4 Arkitektur och formgivning 16 3.5 Barn och unga 16 3.6 Det mångkulturella samhället 16 3.7 Regionala kulturinstitutioner 16 3.8 Kultur som utvecklingsfaktor 19 3.9 Hållbar utveckling 20 3.10 En nationell satsning på industrisamhällets historia 20 3.11 Partnerskap för kultur 20 3.12 Mediefrågor 20 3.13 Trossamfund 21 3.14 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser 21 3.15 Åtgärder utanför utgiftsområdet 21 4 A Allmän kulturverksamhet 23 4.1 Omfattning/ändamål 23 4.2 Resultatbedömning och slutsatser 23 4.3 Forum för världskultur 24 4.4 Anslag 27 A 1. 27 A 1. Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 28 A 3. 29 A 4. Nationella uppdrag 30 A 5. Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel 31 5 B Teater, dans och musik 35 5.1 Omfattning/ändamål 35 5.2 Resultatbedömning och slutsatser 35 5.3 Anslag 39 B 1. Bidrag till , Operan, , och Svenska rikskonserter 39 B 2. Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner 41 B 3. Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 42 6 C Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter 45 6.1 Omfattning/ändamål 45 6.2 Resultatbedömning och slutsatser 45 6.3 Anslag 46 C 1. Bidrag till regional biblioteksverksamhet 46 C 2. Litteraturstöd 47 C 3. Stöd till kulturtidskrifter 48 C 4. Stöd till bokhandel 49 C 5. Talboks- och 50 C 6. Bidrag till nyhetsinformation och litteratur 51 C 7. Bidrag till för produktion av videogram på teckenspråk (Dövas TV) 51 C 8. Bidrag till och 52 7 D Bild och form samt konsthantverk 55 7.1 Omfattning/ändamål 55 7.2 Resultatbedömning och slutsatser 55 7.3 Anslag 57 D 1. 57 D 2. Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 58 D 3. 59 D 4. Främjande av hemslöjden 60 D 5. Bidrag till bild- och formområdet 60 8 E Ersättningar och bidrag till konstnärer 63 8.1 Omfattning/ändamål 63 8.2 Resultatbedömning och slutsatser 63 8.3 Anslag 64 E 1. 64 E 2. Ersättningar och bidrag till konstnärer 65 9 F Arkiv 69 9.1 Omfattning/ändamål 69 9.2 Resultatbedömning och slutsatser 69 9.3 Anslag 70 . och landsarkiven 70 . Arkivet för ljud och bild 72 . 72 F 4. Svenskt biografiskt lexikon 73 F 5. Bidrag till regional arkivverksamhet 74 10 G Kulturmiljö 75 10.1 Omfattning/ändamål 75 10.2 Resultatbedömning och slutsatser 76 10.3 Anslag 77 G 1. 77 G 2. Bidrag till kulturmiljövård 79 G 3. Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar 80 11 H Museer och utställningar 81 11.1 Omfattning/ändamål 81 11.2 Resultatbedömning och slutsatser 81 11.3 Anslag 83 H 1. Centrala museer: Myndigheter 84 H 2. Centrala museer: Stiftelser 84 H 3. Bidrag till regionala museer 88 H 4. Bidrag till vissa museer 88 H 5. Stöd till icke-statliga kulturlokaler 89 H 6. Riksutställningar 90 H 7. Utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål 91 12 I Film och medier 93 12.1 Omfattning/ändamål 93 12.2 Resultatbedömning och slutsatser 93 12.3 Anslag 94 I 1. Filmstöd 94 I 2. 96 I 3. Utbyte av TV-sändningar mellan och 96 I 4. Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete 97 13 J Forskning 101 13.1 Omfattning/ändamål 101 13.2 Resultatbedömning och slutsatser 101 13.3 Anslag 102 J 1. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet 102 J 2. Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 103 14 K Trossamfund 105 14.1 Omfattning/ändamål 105 14.2 Resultatbedömning och slutsatser 105 14.3 Anslag 106 K 1. Stöd till trossamfund 106 15 L Folkbildning 107 15.1 Omfattning/ändamål 107 15.2 Resultatbedömning och slutsatser 107 15.3 Anslag 109 L 1. Bidrag till folkbildningen 109 L 2. Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen 110 L 3. Bidrag till kontakttolkutbildning 111 16 M Ungdomsfrågor 113 16.1 Omfattning/ändamål 113 16.2 Resultatbedömning och slutsatser 113 16.3 Anslag 114 M 1. 114 M 2. Bidrag till nationell och internationell ungdoms- verksamhet m.m. 115 17 N Folkrörelse- och idrottsfrågor 117 17.1 Omfattning/ändamål 117 17.2 Resultatbedömning och slutsatser 117 17.3 Anslag 118 N 1. Bidrag till allmänna samlingslokaler 118 N 2. Stöd till idrotten 119 N 3. 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift, lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m., lag om ändring i vattenlagen (1983:291), 2. godkänner att en försöksverksamhet, benämnd Forum för världskultur, bedrivs med den inriktningen som regeringen föreslagit, 3. godkänner att eventuellt anslagssparande under anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete anslagsposten 4.1 Särskilda insatser för barn och ungdom överförs som ingående reservation till reservationsanslaget A 3 , anslagsposten 1 Bidrag till Kultur i hela landet, 4. godkänner att bidragsnivån för länsmusiken skall sänkas från till , 5. godkänner att bidrag till länsmusiken inordnas i det stödsystem som gäller för övrig regional kulturverksamhet, 6. godkänner att bidrag till länsarkiven inordnas i det stödsystem som gäller för övrig regional kulturverksamhet, 7. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget Talboks- och beställa talböcker, punktskriftsböcker m.m. för högst som medför utgifter , 8. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön, beställa konstverk för högst som medför utgifter , 9. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget Bidrag till kulturmiljövård, inom en ram av högst besluta om bidrag som medför utgifter , dock längst t.o.m. , 10. bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget Bidrag till icke-statliga kulturlokaler inom en ram av högst besluta om bidrag som medför utgifter , dock längst t.o.m. , 11. godkänner regeringens förslag till medelsberäkning för den avgiftsfinansierade verksamhet som bedrivs av , , (verksamhetsområde I Film och medier), 12. uppdrar åt regeringen att på bolagsstämman 1998 i AB besluta om stöd till idrotten i form av ett bidrag på , 13. för anvisar anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt följande uppställning: ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1. ramanslag 26 920 A 2. Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 130 075 A 3. reservationsanslag 83 636 A 4. Nationella uppdrag ramanslag 6 000 A 5. Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel 67 702 B 1. Bidrag till , Operan, , och Svenska rikskonserter 727 076 B 2. Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner 602 427 B 3. Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål ramanslag 94 894 C 1. Bidrag till regional biblioteksverksamhet anslag 36 872 C 2. Litteraturstöd ramanslag 64 567 C 3. Stöd till kulturtidskrifter ramanslag 19 500 C 4. Stöd till bokhandel ramanslag 7 301 C 5. Talboks- och ramanslag 56 704 C 6. Bidrag till nyhetsinformation och litteratur anslag 13 056 C 7. Bidrag till för produktion av videogram på teckenspråk 17 524 C 8. Bidrag till och anslag 3 501 D 1. ramanslag 4 503 D 2. Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön ramanslag 42 938 D 3. ramanslag 1 056 D 4. Främjande av hemslöjden ramanslag 16 907 D 5. Bidrag till bild- och formområdet ramanslag 14 741 E 1. ramanslag 9 207 E 2. Ersättningar och bidrag till konstnärer ramanslag 240 105 . och landsarkiven ramanslag 226 435 . Arkivet för ljud och bild ramanslag 25 434 . ramanslag 27 761 F 4. Svenskt biografiskt lexikon ramanslag 3 405 F 5. Bidrag till regional arkivverksamhet anslag 2 320 G 1. ramanslag 136 979 G 2. Bidrag till kulturmiljövård ramanslag 236 937 G 3. Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar reservationsanslag 50 000 H 1. Centrala museer: Myndigheter ramanslag 571 863 H 2. Centrala museer: Stiftelser anslag 173 050 H 3. Bidrag till regionala museer anslag 104 595 H 4. Bidrag till vissa museer anslag 39 504 H 5. Stöd till icke-statliga kulturlokaler ramanslag 10 000 H 6. Riksutställningar ramanslag 33 466 H 7. Utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål ramanslag 80 I 1. Filmstöd ramanslag 129 838 I 2. ramanslag 7 661 I 3. Utbyte av TV-sändningar mellan och anslag 25 540 ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) I 4. Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete 1 010 J 1. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet ramanslag 36 938 J 2. Forskning och dokumentation om medieutvecklingen anslag 834 K 1. Stöd till trossamfund ramanslag 55 700 L 1. Bidrag till folkbildningen anslag 2 418 014 L 2. Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen anslag 70 325 L 3. Bidrag till kontakttolkutbildning anslag 8 848 M 1. ramanslag 12 101 M 2. Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. ramanslag 96 389 N 1. Bidrag till allmänna samlingslokaler ramanslag 40 000 N 2. Stöd till idrotten ramanslag 483 240 N 3. Lotteriinspektionen ramanslag 19 488 Summa 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1989:41) om TV-avgift skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Den skall betalas i fyra poster om . Den skall betalas i fyra poster om . Varje post avser en avgiftsperiod och skall betalas senast sista vardagen före avgiftsperiodens början. För innehav av TV-mottagare före den första avgiftsperioden skall avgiften betalas med så stort belopp i förhållande till årsavgiften som motsvarar innehavstiden. Beloppet avrundas nedåt till jämnt antal kronor. Senaste lydelse 1996:1411. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE 1 kap. 2 § I denna lag finns bestämmelser om fornminnen, byggnadsminnen och kyrkliga kulturminnen samt om utförsel av kulturföremål ur landet. har tillsyn över kulturminnesvården i länet. och statens historiska museer, i fortsättningen kallat , har överinseende över kulturminnesvården i landet. får överklaga beslut av domstol eller annan myndighet enligt denna lag. I denna lag finns bestämmelser om fornminnen, byggnadsminnen och kyrkliga kulturminnen samt om utförsel av kulturföremål ur landet. har tillsyn över kulturminnesvården i länet. har över- inseende över kulturminnesvården i landet. får överklaga beslut av domstol eller annan myndighet enligt denna lag. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i vattenlagen (1983:291) Härigenom föreskrivs att i 11 kap. 8 och 10 §§ vattenlagen (1983:291) orden och statens historiska museer skall bytas ut mot . Denna lag träder i kraft . 3.1 Omfattning/ändamål Utgiftsområdet Kultur, medier, trossamfund och fritid består av följande verksamhetsområden. Allmän kulturverksamhet, Teater, dans och musik, Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter, Bild och form samt konsthantverk, Ersättningar och bidrag till konstnärer, och utställningar, Film och medier, Forskning, Trossamfund, Folkbildning, Ungdomsfrågor samt Folkrörelse- och idrottsfrågor. De myndigheter som ingår i utgiftsområdet redovisas under varje verksamhetsområde. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 10 745,5 7 134,0 7 324,9 7 335,0 7 459,8 7 614,4 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall avlämnades propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik, där regeringen redogjorde för kulturpolitikens inriktning. En rad insatser har påbörjats och genomförs . Det är ännu för tidigt att avläsa resultatet av pågående insatser. När det gäller utfallet av verksamheten /96 redovisas detta i inledningen till varje verksamhetsområde. Större förändringar trädde en bibliotekslag i kraft. infördes ett nytt litteraturstöd som innebär att folk- och skolbibliotek kan få statliga bidrag för inköp av litteratur främst till barn och unga. Statens stöd till regional musikteater och dans samt fria teater- och dansgrupper har ökat. har även stödet till konstnärer förstärkts. Sex nationella uppdrag har fördelats på institutioner och verksamheter i landet. Ett nytt system för bidrag till regionala kulturinstitutioner har införts. Det statliga stödet till regionerna har utsträckts till film- och dansområdena. Verksamheten med länskonstnärer har byggts ut. Ett särskilt stöd för bevarande av odlingslandskapets kulturmiljövärden har införts. Länsstyrelserna har utökat antalet anställda inom kulturmiljöområdet. har två nya museilokaler öppnats, i och Kungl. , , och har fått nya sändningstillstånd i enlighet med den nya radio- och TV-lagen (1996:844). har vidare beslutat att stegvis introducera digitala sändningar med möjlighet för regeringen och att ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. Vissa förändringar i myndighetsstrukturen har genomförts. har förts samman med fr.o.m. . Statens konstråds uppdrag har vidgats till att också omfatta insatser i icke-statliga gemensamma miljöer. Vidare har beslutat att ett statligt museum för världskultur skall inrättas i . En organisationskommitté förbereder detta. Mål för utgiftsområdet har beslutat om målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Målen skall vara att: värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den, verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande, främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar, ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället, bevara och bruka kulturarvet, främja bildningssträvanden samt främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. Målet för ungdomsfrågorna är att främja goda levnadsvillkor för ungdomar samt att stärka ungdomars delaktighet i samhällsutvecklingen. Målet för folkrörelse- och idrottsfrågor är att stärka medborgarnas engagemang samt inflytande och delaktighet i samhället. Prioriteringar Konstnärernas villkor skall förbättras, ett åtgärdspaket med ytterligare reformer förbereds. Litteraturen och läsandet skall stärkas och stimuleras. Ett handlingsprogram för arkitektur och formgivning skall läggas fast. Åtgärder skall vidtas som ger förbättrad regional balans när det gäller kultursatsningarna. Kulturens roll för regional och hållbar utveckling skall lyftas fram. En satsning på det industrihistoriska arvet skall påbörjas. Tillgängligheten till kulturarvet skall öka. Frågorna om digital marksänd TV och digital radio skall beredas vidare. skall vara ett Kulturår för hela . Ett system för mål- och resultatstyrning av ungdomspolitiken skall utvecklas. Idrottsrörelsens egen utveckling som folkrörelse samt dess sociala funktioner i samhället skall främjas. 3.2 Resultatbedömning Kulturområdet har varit föremål för en grundläggande analys, bl.a. genom utvärdering av kulturpolitik. Propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik som regeringen lade fram var ett viktigt steg för att lägga fast inriktningen av kulturpolitiken. Tillståndet och utvecklingen inom området Deltagandet och delaktigheten i kulturlivet är på en förhållandevis hög nivå. Detta konstaterade regeringen i propositionen om kulturpolitik . Även mätningar som utför, den s.k. kulturbarometern, har visat på detta. Utvecklingen inom olika delar av kulturområdet redovisas i resultatbedömningarna under varje verksamhetsområde. Infrastrukturen med producerande riks- och läns- institutioner är väl utbyggd inom teater- och musik- området, dock i lägre grad inom dansområdet som följaktligen fått ökade resurser från . För de statligt stöd beviljade symfoni- och kammarorkestrarna ökade publiken med mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95. Vad gäller teatrarna bröts trenden med stadig publikminskning under /96. Det är för tidigt att säga om uppgången är tillfällig eller inte. har offentligstödda regionala och lokala kulturinstitutioner betydande ekonomiska och strukturella problem. Inför sker en kulturell kraftsamling i kulturhuvudstaden men också i övriga delar av . Staten stödjer kulturhuvudstadssatsningarna via kulturinstitutioner samt med ett direkt ekonomiskt stöd. Genom Kultur i hela landet-satsningen, och indirekt via Stiftelsen , ges stöd till projekt i övriga landet. En mängd kulturprojekt planeras. Sammanlagt beräknas dessa insatser för Kulturåret uppgå till ca . Många bibliotek har fått vidkännas nedskärningar. Kvalitetsförfattarna inom barn- och ungdomslitteraturen har tappat mark som bibliotekens inköp och utlåning av barnböcker minskat och barnboksförlagen redovisat vikande försäljningssiffror. Effekterna av det nya statliga inköpsstödet till biblioteken som infördes redovisas . av befolkningen har besökt någon konstutställning eller något konstmuseum . Den samtida bild- och formkonsten har dock en svag ställning utanför landets tre storstadsområden. Verksamheten inom landets över 2 500 konstföreningar har stor betydelse för spridandet av konstintresset. Med nya som nationellt kraftcentrum, med särskilda uppdrag till regionala institutioner och till länsmuseerna samt med utvidgade s.k. utställningsgarantier skall bild- och formkonsten bli än tillgängligare. Kvalitativ arkitektur och formgivning tillmäts inte den betydelse som den förtjänar och den byggda och gestaltade miljön vittnar ofta om bristande medvetenhet och ointresse för estetiska kvaliteter. Regeringen avser att presentera ett handlingsprogram för arkitektur och formgivning . Inom arkivområdet är teknikutvecklingen en faktor som i hög grad påverkar arbetet, liksom förändrade verksamhetsformer för offentlig verksamhet. Arkivmyndigheterna får överta allt yngre material. Det allmänna intresset för kulturmiljön har sannolikt aldrig varit större än . har förändrade investeringsvolymer vad gäller utbyggnaden av infrastrukturen medfört bättre förutsättningar att bevara kulturminnen och kulturmiljöer jämfört . Detta har även medfört att volymen för den arkeologiska uppdragsverksamheten har minskat. Besöksutvecklingen för museerna visar ingen enhetlig trend. Olika insatser för att locka unga besökare har genomförts, liksom satsningar på utställningar och aktiviteter som behandlar det mång- kulturella samhället. Flera museer har varit aktiva på IT-området. skall i projektform bygga upp och inledningsvis administrera Kulturnät . Det främsta syftet med Kulturnät är att med hjälp av informationsteknik öka tillgängligheten till svensk kultur. Kulturnätets sidor på World kan liknas vid ett virtuellt bibliotek som skall erbjuda kulturinformation, kulturmaterial och kulturyttringar. Medielandskapet förändras just nu mycket snabbt. Distributionsvägarna för olika slag av information blir flera och medierna befinner sig i en allt mer internationell miljö. sker en ägarkoncentration på viktiga delar av mediemarknaden. Den sammanlagda tid som vi ägnar oss åt olika medier är dock relativt . Svensk film har en förhållandevis stark ställning på hemmamarknaden med av den totala biopubliken. Det gällande filmavtalet löper ut . Regeringen har för avsikt att återkomma till i frågan om ett nytt avtal . Konstnärernas arbetsmarknad präglas av hög arbetslöshet och tidsbegränsade anställningar. Inkomst- utvecklingen är i regel svag och beroendet av offentligt stöd är stort. Regeringens avsikt är att presentera en konstnärspolitisk proposition. Statens insatser inom området Statens insatser inom utgiftsområdet är inriktade på att stimulera kulturverksamheten i hela landet. Huvuddelen av statens insatser utgörs av ekonomiskt stöd till nationella, regionala och lokala kulturinstitutioner, fria grupper och enskilda konstnärer, folkbildning, kulturmiljövård m.m. Staten svarar också för kunskapsutveckling, information och opinionsbildning, i huvudsak genom den verksamhet som myndigheterna bedriver. Statens utgifter inom området går huvudsakligen till folkbildning, teater, dans och musik, dagspress samt museer och utställningar. Ekonomiskt stöd till kulturen från EU sker dels genom olika former av kultur- och mediestöd, dels genom bidrag från strukturfonderna, dels genom stöd från program inom andra samarbetsområden, t.ex. utbildning och turism. EG-budget uppgick satsningarna på kultur- och medieprogrammen (Kaleidoskop, , och ) till 79 miljoner ecu (ca ). Hur stora EU- stöd som utgått till kulturprojekt genom stöd från strukturfonderna och program inom andra samarbetsområden är ännu inte klarlagt. Effekter av statliga insatser Effekterna av statens insatser inom utgiftsområdet redovisas under de resultatbedömningar som regeringen gör under varje verksamhetsområde. Slutsatser Regeringen bedömer att statens insatser inom utgiftsområdet är av avgörande betydelse för att uppnå målen för den nationella kulturpolitiken. Under varje verksamhetsområde utvecklar regeringen denna bedömning. 3.3 EU:s kulturministrar har utsett till kulturhuvudstad . Utöver den satsning som görs via befintliga och nya kulturinstitutioner tillförs Kulturhuvudstaden sammanlagt . För att stimulera aktiviteter i hela landet under kulturåret gör regeringen därutöver en särskild satsning. kommer att stå värd för en mellanstatlig om kultur och mänsklig utveckling. kommer dessutom att inneha ordförandeposten i det nordiska samarbetet. 3.4 Arkitektur och formgivning Arkitekturen och formgivningen i avspeglar de värderingar som rått och råder i vårt samhälle. Hur städerna, landsbygden, byggnaderna och bruksföremålen ser ut och fungerar påverkar våra liv till det bättre eller sämre. Dagens arkitektur och formgivning skall berika våra liv, men är också något vi lämnar över till kommande generationer. Det är därför angeläget att den byggda och formade miljön har hög kvalitet, där krav på god gestaltning, funktion, ekonomi, ekologi och teknik sammanvägts till en väl fungerande helhet. I propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik ges utgångspunkterna för statens framtida insatser för arkitektur och formgivning och där ges också riktlinjerna för ett nationellt handlingsprogram. En viktig utgångspunkt är att staten i sin roll som byggherre, förvaltare, beställare, normgivare och utbildare stimulerar till arkitektur och formgivning med hög kvalitet. En annan angelägen uppgift är att höja medvetenheten och kunskapen kring dessa frågor hos både allmänhet och fackfolk. pågår nu ett konkret och handlingsinriktat arbete för att ta fram ett handlingsprogram samt för att följa, påverka och samordna de frågor som rör arkitektur och formgivning inom . Arbetet bedrivs av en interdepartemental arbetsgrupp med representanter från åtta olika departement. Ett förslag till handlingsprogram kommer att presenteras . 3.5 Barn och unga Barns och ungas rätt till eget skapande och deltagande i kulturlivet är en viktig del av de kulturpolitiska målen. Litteraturen, språket och läsningen har en framskjuten position i regeringens kulturpolitik. Det statliga stöd för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek som införts syftar till att stärka barns och ungas tillgång till böcker. Även i bibliotekslagen lyfts barn och unga fram. Positiva kulturupplevelser från uppväxtåren är viktiga. För att öka möjligheterna för barn och unga att möta teater, bildkonst, film m.m. har regeringen inrättat nationella uppdrag och tillsatt länskonstnärer. Exempelvis har Rosteriet i fått ett nationellt uppdrag inom området ungdomskultur.