prop · GL0316 · 1998-01-01 00:00:00 — Genom det förslag till mål och inriktning för integrationspolitiken som läggs fram i denna proposition vill regeringen skapa bättre förut- sättningar för att motverka segregation. Med den nya myndighet som regeringen föreslår skall inrättas kommer det att fin- nas en myndighet med ett samlat ansvar för att följa utvecklingen i samhället ur ett integrationspolitiskt perspektiv och aktivt agera för förbättringar. Detta gäller inte minst genom den kraftsamling som blir ett resultat av att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (Diskri- mineringsombudsmannen) föreslås ingå i myndigheten. Utöver dessa förslag har regeringen tagit initiativ till ett antal sär- skilda insatser och aktiviteter i syfte att förebygga och motverka disk- riminering, främlingsfientlighet och rasism. Regeringen disponerar medel att användas för åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet. Beloppet uppgår innevarande budgetår till . Dessa medel har i huvudsak använts som stöd för projektverksamhet i olika former. En arbetsgrupp för samverkan kring arbetet med skolans värdegrund har lagt fram en rapport. Resultatet av gruppens uppdrag bör kunna bidra till att utveckla skolans arbete med att förankra det demokratiska samhällets värderingar hos eleverna. En annan arbetsgrupp har tillsatts för att motverka och förebygga rasistiskt och annat etniskt relaterat våld. En rapport skall lämnas före utgången av . har av EU förklarats vara Europaåret mot rasism. Den svenska samordningskommittén för Europaåret arbetar bl.a. på om- rådena skola, boende, arbetsmarknad, kultur och media. Till kom- mitténs förfogande har ställts . En särskild utredare har tillsatts för att se över lagen mot etnisk dis- kriminering (dir. 1997:11). Utredaren skall föreslå sådana lagändringar eller åtgärder i övrigt som bedöms motiverade för att effektivt förebygga och motverka etnisk diskrimine- ring på arbetsmarknaden. För att förbättra möjligheterna att ingripa mot spridning av rasis- tiska budskap bland barn och ungdomar, t.ex. genom vit-makt-mu- sik på CD-skivor, har föreslagit en grundlagsändring (SOU 1997:49). Ändringen innebär att bestämmelsen i om förledande av ungdom, som endast gäller för skrifter och bilder skall kunna göras tillämplig också på ljudupptagningar. Härutöver deltar aktivt i ett växande internationellt samar- bete mot rasism och etnisk diskriminering, bl.a. inom och EU. Ett viktigt steg framåt i det internationella samarbetet utgörs av det övervakningscentrum mot rasism och främlingsfientlighet, som enligt ett beslut skall upprättas inom EU i nära samarbete med . Som en följd av en forskningsrapport som visat stora brister i ung- domars kunskaper om nazismen och folkmordet på judar kommer regeringen att erbjuda information om vad som hände under och om den människosyn som låg bakom förintelsen av bland andra judarna. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för att de medel som disponeras för åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet förs över till ett anslag för integrationsåtgärder. Anslaget skall disponeras för åtgärder i syfte att stödja integrationsprocesser och främja lika rät- tigheter och möjligheter för alla samt åtgärder för att motverka disk- riminering, främlingsfientlighet och rasism. 6.5 Medborgarskap Det har varit en strävan i svensk politik att den som fått permanent uppehållstillstånd och är folkbokförd i landet i princip skall ha samma rättigheter och skyldigheter som svenska medborgare. är skillna- derna i formella rättigheter mellan utländska medborgare och svenska medborgare få. Genom att sociala och andra rättigheter utvidgats till utländska medborgare, har medborgarskapet minskat i betydelse. Men det finns fortfarande avgörande skillnader. Det är bara svenska medborgare som har rätt att rösta i riksdagsvalen och som är valbara till . En invandrare kan således inte delta i hela den politiska processen förrän hon eller han förvärvat svenskt medborgarskap. Vissa arbeten, framför allt sådana med anknytning till landets säkerhet, kan inte heller inne- has av andra än svenska medborgare. Med medborgarskapet följer plikten att göra militärtjänst. Det är vidare bara den som är svensk medborgare som har en ovill- korlig rätt att vistas i landet. Svenska medborgare kan alltså inte lands- förvisas och ett svenskt medborgarskap kan aldrig återkallas. Att inneha ett svenskt pass innebär också möjligheter att resa till länder som man annars skulle ha svårt att få tillträde till på grund av det tidi- gare medborgarskapet och det ger också rätt till svenska statens skydd. Sett ur statens synvinkel är det svenska medborgarskapet en förutsätt- ning för att staten skall kunna ge landets invånare konsulärt bistånd och annan hjälp vid vistelse utomlands. En komplikation i detta sam- manhang utgör de dubbla medborgarskapen. Jämfört med många andra länder är det förhållandevis lätt att bli svensk medborgare. Trots det är det många som av känslomässiga och andra skäl inte ansöker om svenskt medborgarskap. Av dem som söker svenskt medborgarskap är det många som får avslag. Det hänger samman med ökade svårigheter att fastställa de sökandes iden- titet. Detta i sin tur beror på att många av dem som ansöker om svenskt medborgarskap kommer från länder där det saknas en funge- rande administration. Detta innebär att många hamnar i en situation där de i praktiken inte kan skaffa sig svenskt medborgarskap. Ett annat problem är att det i vissa länder går lätt att skaffa falska identitets- handlingar. Eftersom medborgarskapet har stor betydelse för integrationspro- cessen och i hög grad är en fråga om inflytande och delaktighet finns det skäl att närmare studera dessa och andra medborgarskapsfrågor. Regeringen har därför beslutat tillkalla en kommitté som skall göra en översyn av lagen om svenskt medborgarskap (dir. 1997:5). Enligt direktiven ingår det bl.a. i kommitténs uppdrag att överväga vilka åt- gärder som kan vidtas för att stärka medborgarskapets status. I upp- draget ingår också att analysera och föreslå regeländringar för att komma till rätta med problemet att vissa invandrare inte har möjlighet att styrka sin identitet och därför inte kan beviljas medborgarskap. Kommittén skall vidare analysera för- och nackdelar med att erbjuda svenskt medborgarskap till barn som föds i om föräldrarna har permanent uppehållstillstånd. Kommittén skall även undersöka om- fattningen av dubbla medborgarskap samt överväga om ytter- ligare åtgärder kan vidtas för att underlätta för statslösa personer att bli svenska medborgare. En ny europeisk konvention om medborgar- skap har utarbetats inom . Kommittén skall överväga och föreslå de ändringar i medborgarskapslagstiftningen som kan krävas för en svensk anslutning till konventionen. Kommitténs arbete skall vidare ske i kontakt med övriga nordiska länder så att den gemensamma nordiska utgångspunkten för medborgarskapslagstift- ningen kan upprätthållas. Utredningsarbetet skall vara avslutat . I den del som gäller kravet på styrkande av identitet skall dock arbetet ske med förtur och redovisas . 7 Arbete och försörjning Arbete är centralt utifrån både sociala och ekonomiska perspektiv. Genom arbete deltar individen i ett samhälleligt och socialt samman- hang, blir en del i produktionen och bidrar till den ekonomiska till- växten. Arbetslösheten har emellertid slagit olika hårt mot olika grupper. Den för enskilda individer och familjer allt svårare sociala och ekonomiska situationen har inte drabbat alla i den svenska befolk- ningen. I genomsnitt har emellertid fler personer med utländskt här- komst än infödda svenskar drabbats. Förklaringarna är flera och komplexa. Strukturomvandling, sam- hällsekonomisk utveckling, ändrade kompetenskrav, men också för- hållningssätt till och kunskaper om de arbetssökande och deras bak- grund, är förklaringsfaktorer som har en direkt anknytning till för- hållandena och situationen i . Vidare har de sektorer där många ingångsarbeten funnits trängts tillbaka, vilket har medfört ökade in- trädessvårigheter på arbetsmarknaden. Andra förklaringar är knutna till dem som har invandrat och till deras individuella förutsättningar och möjligheter vad gäller utbildningsbakgrund, yrkeslivserfarenhet etc. Här spelar även sådana faktorer som skälen till invandringen, vis- telsetiden och tillgången till nätverk i en stor roll. Den svenska välfärden bygger på hela den arbetsföra befolkningens förmåga att bidra till den samhällsekonomiska utvecklingen. när många arbetsföra står utanför arbetsmarknaden undergrävs välfärden som de sociala och ekonomiska klyftorna växer i samhället. Detta är ett slöseri med mänskliga resurser. Hos dem som invandrat till finns många personer vars kompetens och kunnande inte utnyttjas. Dessa människor skulle kunna bidra till den ekonomiska tillväxten om de förvärvsarbetade. Negativa attityder, bristande kunskaper och oförmåga utgör hinder för detta. Det alltmer internationaliserade samhället skulle kunna göra betydande vinster genom att ta till vara det humankapital som finns i befolkningen i form av t.ex. språkkunskaper och nätverk i andra länder. 7.1 Ökad mångfald Regeringens bedömning: Samhällets mångfald bör genomsyra ar- betslivet. För detta behövs attitydförändringar både i arbetslivet och i samhället som helhet. Staten har ett särskilt ansvar som föredöme i denna strävan. Skälen för regeringens bedömning: är ett samhälle med etnisk och kulturell mångfald. Detta ställer krav på förändring och anpassning. Samhällets mångfald behöver avspeglas i arbetslivets alla grenar. Jämsides med detta behövs samlade insatser för att för- ändra attityderna till arbetssökande med utländsk bakgrund och öka medvetenheten om alla människors lika värde. Internationaliseringen av ekonomi och näringsliv ställer allt större krav på förnyelse och kreativitet. Detta har lett till en växande insikt om mångfaldens betydelse. I flera länder, inte minst i och Stor- , betraktas mångfalden i kultur och arbetsliv som en vitalise- rande samt kvalitets- och kompetenshöjande egenskap. Många företag och myndigheter satsar medvetet på att öka mångfalden bland sina an- ställda och har särskilda program för detta. Även i växer insikten om mångfaldens betydelse. Globali- seringen och den allt större konkurrensen mellan länder ställer krav på att alla resurser i landet tas till vara, inte minst de resurser som finns hos personer med en erfarenhets- och kunskapsbakgrund som inte är förvärvad i . En ökad mångfald i verksamheten kan innebära fler marknadsandelar, större lönsamhet, högre produktivitet etc. Flera svenska företag har anammat detta synsätt och ändrat sin re- kryteringspolicy i syfte att öka mångfalden vid företaget. Regeringen välkomnar denna utveckling och ser fram emot att insikten om mång- faldens betydelse får ännu större spridning i näringslivet liksom i samhället i övrigt. För att öka mångfalden i samhället behövs attitydförändringar. Stat- liga myndigheter har i detta sammanhang ett stort ansvar som norm- givare och bör genom tydliga signaler och budskap motverka stereo- typa uppfattningar och generaliseringar om olika grupper i samhället. Ett konkret sätt att visa detta bör vara att statsförvaltningen i ökad ut- sträckning strävar efter att avspegla den arbetsföra befolkningens et- niska sammansättning. Detta bör synas bl.a. i rekryteringsbeteenden, personalstruktur och kompetensförsörjning. Detta är också viktigt för den demokratiska legitimiteten och trovärdigheten. kommer regeringen också att samla landshövdingar, generaldirektörer, personalchefer m.fl. för att tillsammans med dem starta en dialog om dessa frågor. Många med utländsk bakgrund lever i föreställningen att de inte passar för alla yrken eller att det är omöjligt för dem att ta sig fram på den svenska arbetsmarknaden. Det behövs därför förebilder som de kan identifiera sig med. Närvaron av förebilder i sådana delar av stats- förvaltningen där det finns utåtriktade verksamheter och kontakter med allmänheten kan ge signaler om möjligheterna på arbetsmarkna- den. Det behövs en offensiv rekrytering för att förändra situationen. Ett sätt att göra detta på kan vara att göra en plan för ökad mångfald i lik- het med en jämställdhetsplan som sedan följs upp. Den utredare som fått i uppgift att göra en översyn av lagen mot etnisk diskriminering skall bl.a. överväga möjligheterna att i lagen införa en regel om skyl- dighet för arbetsgivare att upprätta en motsvarighet till jämställdhets- lagens jämställdhetsplaner (dir. 1997:11). Ett annat sätt att arbeta för en ökad mångfald på arbetsmarknaden är att öka kunskapen hos arbetsförmedlare och personalrekryterare om de resurser som finns i mångfalden. Arbetsförmedlare har även möjlighet att se till att denna kunskap i högre utsträckning än överförs till arbetsgivare för att upprätthålla en god kvalitet i förmedlingsarbetet. 7.2 Vidtagna och pågående åtgärder En fortsatt gynnsam utveckling av den svenska ekonomin med en ökad ekonomisk tillväxt och en allmänt förbättrad arbetsmarknadssi- tuation är av avgörande betydelse för att den rådande situationen skall förändras. Regeringens målsättning är att halvera den öppna arbetslösheten . Detta skall bland annat ske genom att främja en god ekono- misk politik som kan generera allmän tillväxt och öka sysselsätt- ningen. I regeringens handlingsplan ingår även kompetenshöjande åt- gärder och att stimulera utveckling av småföretag. Dessa generella satsningar för att skapa fler arbetstillfällen och öka sysselsättningen öppnar nya möjligheter också för åtskillliga invandrare som står utan- för arbetsmarknaden. Utöver detta har regeringen tagit initiativ till att också på andra sätt förbättra situationen, dels genom generella åtgärder, dels genom insat- ser som riktar sig direkt till invandrare. En del åtgärder har redan trätt i kraft. Andra träder i kraft . Kompetenshöjning Såväl bland svenska som utomnordiska medborgare som är anmälda vid arbetsförmedlingen finns många med kort skolbakgrund, vilket begränsar valmöjligheterna när det gäller arbete och arbetsmarknads- utbildning. Andelen med kort skolgång utgör av de utom- nordiska medborgare som är inskrivna vid arbetsförmedlingarna. Regeringens femåriga utbildningssatsning, , syftar till att höja kunskapsnivån hos i första hand arbetslösa och i andra hand anställda som helt eller delvis saknar treårig gymnasiekompe- tens. Såväl i som i den reguljära kommunala vuxenut- bildningen prioriteras sökande som har en kort tidigare utbildning. Eftersom en stor del av de utomnordiska medborgarna ingår i mål- gruppen för , ökar deras möjligheter till kompetenshöj- ning på gymnasial nivå. får utbildning inom det reguljära utbild- ningsväsendet på grundskole- och gymnasienivå beviljas som arbets- marknadsutbildning till arbetslösa utomnordiska medborgare. Ett vill- kor är att eller längre har varit anmälda som arbets- sökande hos arbetsförmedlingen. Regeringen har tillsammans med och företrädare för IT-företagen kommit överens om ett nationellt program för IT- utbildning. kommer ca 10 000 personer att få datautbildning. Satsningen riktar sig i första hand till arbetslösa och förväntas ge goda chanser till arbete. Särskild hänsyn bör tas till kvinnor för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden och till invandrare. Utbildningen är lämplig för många invandrare inte minst med tanke på att utbildningen inte förutsätter fullständiga kunskaper i svenska. Förlängd arbetsplatsintroduktion Den som skall ta sig ut i svenskt arbetsliv, utan refe- renser och med en utbildning och yrkeserfarenhet som kan vara svår- bedömd, kan ha stora svårigheter att konkurrera på arbetsmarknaden. Praktik är ett av det bästa sätten att få fotfäste på arbetsmarknaden. Det har också visat sig att arbetsplatsintroduktion (API) är en generell arbetsmarknadsåtgärd som är av särskild betydelse för många invand- rare. API har varit tidsbegränsad . kan API förlängas med högst för utom- nordiska medborgare. Detta förbättrar möjligheterna till arbetslivsan- knytning för dessa. Resurs- och kompetensförstärkning till arbetsförmedlingar i invandrar- täta områden. Arbetsförmedlingarnas arbete med dem som har invandrat kräver ofta större resurser och mer tid än arbetet med andra arbetssökande. Många behöver mer information, kvalificerad vägledning och platsförmed- lingsinsatser i sina kontakter med arbetslivet. För att undvika rund- gång mellan arbetslöshetsperioder och åtgärder behöver stor vikt läg- gas vid arbetet med individuella handlingsplaner. Arbetsmarknadsver- ket har (prop. 1995/96:222) fått för tillfällig personalförstärkning till arbetsförmedlingar och arbetsmark- nadsinstitut. En stor del av dessa medel skall användas vid arbetsför- medlingar i invandrartäta områden. På grund av den fortsatt höga arbetslösheten får Arbetsmarknads- verket använda ytterligare 100 miljoner (prop. 1996/97:150) för tillfälliga personalförstärkningar, för att upprätthålla god kvalitet i förmedlingsarbetet samt för kontroll och uppföljning av åtgärderna. Detta ger större möjligheter att möta kraven på arbetsför- medlingarna och att åstadkomma arbetsformer som är anpassade till de enskilda sökandes servicebehov. Regeringen bedömer att det även finns ett stort behov av tillfälliga personalförstärk- ningar. I budgetpropositonen föreslås att medelsramen för förvaltningskostnader för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingen och arbetsmarknads- institutioner höjs med . Utökad medelsram för otraditionella insatser Som ett komplement till de ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgär- derna finns medel för så kallade otraditionella insatser. Medlen är avsedda för att förbättra förutsättningarna att hitta skräddarsydda lösningar för dem som behöver sådana. Vid användningen av dessa medel skall speciellt invandrares och ungdomars behov uppmärksam- mas. Medelsramen för dessa insatser har höjts från 450 till 550 miljo- ner för (prop. 1996/97:150). I budgetpropositionen föreslås att medelsramen för otraditionella insatser höjs till 750 miljoner för . ger ekonomisk stöd till , som är en intresseförening med medlemmar från svenskt näringsliv, myndig- heter m.fl. Institutet arbetar med faktainsamling, kunskapsförmedling och opinionsbildning för att främja ökad mångfald inom arbetslivet och därmed förbättra möjligheterna på arbetsmarknaden för männi- skor med utländsk bakgrund. har flera initiativ tagits av företag, myndigheter och organisationer för att uppmärksamma och öka mångfaldens betydelse i arbetslivet. Regeringen välkomnar dessa initiativ och ser fram emot att berörda parter fortsätter att arbeta aktivt för att gå från ord till handling. 7.3 Framtida insatser inom arbetsmarknadspolitiken Regeringens bedömning: Arbetsmarknadspolitiken bör i större ut- sträckning än utformas med hänsyn till samhällets mångfald och främja likvärdiga möjligheter för alla. Insatser inom arbetsmarknadspolitiken bör i ökad utsträckning präglas av individualisering och flexibilitet. Den utbildning och kom- petens som invandrare och andra med utländsk bakgrund har bör tas till vara. Särskilda insatser bör göras för långtidsarbetslösa med kort skol- gång och begränsade förutsättningar att förbättra sina kunskaper i svenska språket. Särskilt vad gäller denna grupp bör samverkan ske lokalt mellan arbetsförmedling, försäkringskassa och kommun. I denna samverkan bör arbetsförmedlingsnämnderna ha en central roll. : Kommitténs allmänna syn på ut- formningen av den framtida arbetsmarknadspolitiken överensstämmer i stort med regeringens. Bland kommitténs förslag till konkreta åtgär- der finns flera förslag som har invandrare som målgrupp, bl.a. en sär- skild lånegaranti och ett etableringsstöd för invandrare som vill starta eget samt lönebidrag för vissa långtidsarbetslösa invandrare. Remissinstanserna: Remissinstanserna instämmer i behovet av in- dividualisering och flexibilitet. Remissinstanserna anser överlag att invandrares situation på arbetsmarknaden är en mycket angelägen fråga och att behovet av insatser för att förbättra situationen är av stort intresse för alla. Remissinstanserna är dock inte samstämmiga vad gäller synen på kommitténs olika förslag till åtgärder. Bl.a. tar flera avstånd från förslag som riktar sig till invandrare som grupp. Skälen för regeringens bedömning: I propositionen Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten (prop. 1995/96:222) har rege- ringen fastslagit att invandrares behov av arbetsmarknadspolitiska in- satser i huvudsak bör lösas inom ramen för de generella arbetsmark- nadspolitiska åtgärderna och inte genom särskilda åtgärder. Regeringen har tidigare tagit ställning till flera av Invandrarpolitiska kommitténs förslag till åtgärder för att öka sysselsättningen. Förslagen om att inrätta en särskild bankgaranti för att göra det lättare för in- vandrare att låna pengar till start och expansion av egna företag, om statliga etableringsstöd för att gynna tillkomsten av konsultföretag drivna av invandrare med inriktning på svenska exportföretag samt om att privata och offentliga arbetsgivare bör upprätta och genomföra sär- skilda program som resulterar i att invandrare anställs i större ut- sträckning har behandlats i propositionen 1995/96:222. När det gäller program för anställning av invandrare välkomnar regeringen de initia- tiv som tagits av företag, myndigheter och organisationer för att främja invandrarnas situation på arbetsmarknaden. Regeringen anser inte att några nya särskilda bankgarantier eller etableringsstöd till invandrare bör införas. Däremot anser regeringen att det finns anledning att närmare studera invandrares kapitalanskaff- ning och kreditmöjligheter. En kritik som förs fram av blivande före- tagare är bl.a. att kreditgivare inte förstår deras affärsidéer. Regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning med uppgift att studera och analysera frågor av detta slag, bl.a. om personer med utländsk bakgrund särbehandlas på ett otillbörligt sätt. Kommitténs förslag om statligt lönebidrag till invandrare med långvariga och dokumenterade språksvårigheter har behandlats ekonomiska vårproposition. Regeringen anser att invandrare med bristande kunskaper i svenska språket inte bör kunna omfattas av lönebidrag. Brister i språkfärdigheter kan inte likställas med ett ar- betshandikapp utan kräver helt andra insatser. Invandrare som målgrupp Inom arbetsmarknadspolitiken har målsättningen varit att ge hög prio- ritet till dem som av olika anledningar har svag ställning på arbets- marknaden. I den generella arbetsmarknadspolitiken har vid olika pe- rioder funnits säråtgärder för personer med handikapp eller språk- svårigheter eller med bristfällig utbildning. Invandrare har ofta utgjort en stor andel av de prioriterade grupperna. I flera fall har dessa åtgärder eller prioriteringar riktats till utomnor- diska medborgare. Utomnordiska medborgare har alltså ofta varit den målgrupp som arbetsmarknadspolitiska säråtgärder i praktiken riktat sig till, även om de i dagligt tal ofta omnämnts som åtgärder riktade till invandrare . Målet är att de utomnordiska medborgarna skall ha en högre andel av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna än vad som motsvaras av deras andel av samtliga arbetssökande utan arbete. Vid anslagsfördelningen för arbetsförmedlingskontoren tas också hänsyn till andelen utomnordiska medborgare inom förmedlingens upptag- ningsområde. Anledningen till att utomnordiska medborgare urskiljts är att de dels utgör en grupp som är statistiskt urskiljbar, dels att de generellt har sämre ställning på arbetsmarknaden både i jämförelse med svenska och nordiska medborgare. Det råder dock stora skillnader inom den utomnordiska gruppen. Det kan därför ifrågasättas om inte utomnordiska medborgare ibland är en alltför stor och heterogen grupp att rikta åtgärder till även om den i flera avseenden, t.ex. vad gäller sysselsättningsgrad och arbetslöshet, statistiskt kan urskiljas från gruppen svenska och nordiska medborgare.