prop · GL03117 · 1998-01-01 00:00:00 — Det gäller således att stärka insikten att design och formgivning inte bara är en slutprodukt utan skall ses som en del av den process som skapar produkten och inbegriper tillverkningssätt, marknadsföring, avsättning, användning samt destruktion och återvinning i ett medvetet kretsloppstänkande. Det är dessutom ett faktum att vackra och väl fungerande produkter får längre livslängd än andra produkter och därmed bidrar till bättre resurshushåll- ning. Syftet med statens nuvarande företagsinriktade insatser inom design- området, främst genom Stiftelsen Svensk Industridesign, är att stärka de svenska företagens nationella och internationella konkurrenskraft, oavsett om produkten är en tjänst eller vara. Motivet för de statliga insatserna med designstöd och rådgivning är att kunskaper och kompetens i att hantera dessa frågor behöver öka i många företag. Speciellt påtagligt är detta i de mindre företagen där behovet är mera sällan återkommande och varierande över tiden, som kvalificerade designinsatser kan vara den avgörande framgångsfaktorn. En av förklaringarna till under- utnyttjande av designkunskaper inom svenskt näringsliv kan antas vara att design sällan ingår som ämne i ingenjörs- och ekonomiutbildningar. Det är främst som design har uppmärksammats inom högskolans grundutbildningar utanför designhögskolorna. Bristan- de kunskap och förståelse för designens betydelse för sådant som kon- struktion och produktion försvårar möjligheterna att utnyttja den poten- tial design har för en produkts konkurrensförmåga. Regeringen anser att det är angeläget att stärka den designfrämjande verksamheten. Detta bör främst ske på det regionala planet i syfte att effektivt nå såväl det regionala näringslivet som allmänheten. Utgångs- punkten bör vara att bygga vidare på existerande offentliga och privata organ. I propositionen om regional tillväxt (prop. 1997/98:62) menar regeringen att den designfrämjande verksamheten bör kunna få en naturlig plats i en regional näringspolitik som håller på att utvecklas. En uppgift bör vara att bidra till att bilda nätverk mellan aktörer som arbetar med design och företagsutveckling. Det är vidare av stor vikt att det sker en ökad samverkan mellan näringslivet och bl.a. universiteten och hög- skolorna. Länsstyrelserna kan med sina regionala utvecklingsmedel finansiera insatser för att förstärka regionala nätverk, etablera regional utställningsverksamhet och öka rådgivningen till småföretag. Näringslivet genomgår en fortlöpande omstrukturering mot en ökad andel tjänsteföretag. Denna process medför ökade krav på varumärken, profilering, utformning av trycksaker m.m. Regeringen anser mot bak- grund av detta att de statliga designfrämjande insatserna bör utvecklas ytterligare. Detta kan ske bl.a. genom att rådgivningen utökas till även andra designkompetenser utöver industriell design. Det är naturligt att denna vidareutveckling av de designfrämjande insatserna leds av Stiftel- sen Svensk Industridesign i samverkan med Föreningen . Vidare kan samverkan ske med bl.a. regionala näringslivsorgan och näringslivsorganisationer samt med den sverigefrämjande verksamheten. Frågan kring hur den designfrämjande verksamheten bör stärkas bereds i . Regeringen är angelägen om att berörda aktörer och intressenter aktivt involveras i beredningspro- cessen. Särskilt angeläget är det att näringslivet deltar. 11 Kostnadskonsekvenser En utgångspunkt för det föreslagna handlingsprogrammet är att estetisk omsorg är en viktig del av arbetet med kvalitetssäkring vid byggande och formgivning och därför ingår som en viktig del i samhällets resurshus- hållning. Miljöer och produkter som utformas med omsorg om såväl materiella och sociala kvaliteter som estetisk kvalitet har större förutsätt- ningar att brukas med varsamhet. Det ger ökad livskvalitet men också en förlängd materiell livslängd. Att i ekonomiska termer mer precist uttrycka konsekvenserna av det arbetssätt som propositionen vill introducera låter sig givetvis dock inte göras. Förslagen är utformade med utgångspunkt från att de skall genom- föras inom nuvarande ekonomiska ramar. Även de uppdrag som regeringen ger till ett antal myndigheter skall finansieras inom gällande anslagsramar. Förslagen till ändringar i väglagen, och lagen om byggande av järnväg kommer, såvitt regeringen kan bedöma, inte att medföra några kostnadsökningar. 12 Författningskommentar 12.1 Förslaget till lag om ändring i väglagen (1971:948) 4 § I paragrafens andra stycke har tillagts att en estetisk utformning skall eftersträvas vid väghållning, dvs. vid byggande och drift av väg. Änd- ringen har behandlats i avsnitt 6.3.1. Vidare har ordet kulturmiljövård bytts till kulturmiljö, som är det begrepp som används. 13 § Genom ett tillägg framhävs behovet av hänsyn till stads- och landskaps- bilden och till natur- och kulturvärden vid byggande av väg. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.3.1. 12.2 Förslaget till lag om ändring i (1987:10) 2 kap. 2 § Ändringen innebär att första stycket kompletteras genom att det anges att planläggning också skall främja en estetiskt tilltalande utformning av bebyggelse, grönområden, kommunikationsleder och andra anläggningar. Enligt andra stycket skall det som anges i första stycket också beaktas i andra ärenden enligt lagen. Syftet är att göra det tydligt att en estetiskt tilltalande utformning är ett allmänt intresse som skall beaktas vid för- ändringar av den byggda miljön. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.2.1. Begreppet estetiskt tilltalande har behandlats i avsnitt 6.1. 3 kap. 1 § Ändringen innebär att paragrafens andra led, som behandlar byggnadens yttre, kompletteras med ett krav på detta skall vara estetiskt tilltalande. Således skall byggnader ha en yttre form och färg som är estetiskt till- talande, lämpligt för byggnaderna som sådana och som ger en god helhetsverkan. Syftet är att det tydligt av lagtexten skall framgå att este- tisk utformning är en viktig faktor vid utformningen av den byggda miljön. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.2.2. Begreppet estetiskt tilltalande har behandlats i avsnitt 6.1. 3 kap. 10 § Ändringen innebär att begreppet särdrag byts till karaktärsdrag så att det är byggnadens karaktärsdrag som skall beaktas vid ändringar av byggna- der. Syftet med ändringen är att understryka att det inte bara är enstaka unika detaljer hos den enskilda byggnaden som skall behandlas varsamt vid ändringar utan också det som karaktäriserar en byggnad och dess samspel med omgivningen. Det skall således framgå att det allmänna varsamhetskrav som de aktuella bestämmelserna ger uttryck för innebär att också estetiska kvaliteter i den vardagliga bebyggelsemiljön skall beaktas vid ändringar av byggnader. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.2.3. 11 kap. 1 § Ändringen innebär att första stycket 1 kompletteras så att det framgår att också skall verka för en estetiskt tilltalande stads- och landskapsmiljö. Syftet med ändringen är att understryka kommunernas ansvar för den byggda miljöns utformning och gestaltning. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.2.4. Begreppet estetiskt tilltalande har behandlats i avsnitt 6.1. 12.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg 1 kap. 3 § Ändringen innebär att de allmänna intressen till vilka hänsyn skall tas vid planläggning, byggande och underhåll av järnväg exemplifieras enligt mönster från väglagen (1971:948). Vidare understryks genom ett tillägg att en estetisk utformning skall eftersträvas. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.3.2. 1 kap. 4 § Ändringen motsvarar den som gjorts i 13 § väglagen (1971:948). Den har behandlats i avsnitt 6.3.2. Sammanfattning av förslaget till handlingsprogram Detta förslag till handlingsprogram för arkitektur och formgivning tar sin utgångspunkt i de målsättningar som formulerats i propositionen Kultur- politik (1996/97:3). Utifrån fem teman anger arbetsgruppen mål och för- slag till åtgärder för statens framtida arbete för att utveckla och förbättra förutsättningarna för den byggda och gestaltade miljön. Arbetsgruppens förslag till åtgärder innebär i korthet följande. Offentligt och förebildligt Statliga myndigheter som förvaltar byggnader och anläggningar skall ha upprättat kvalitetsprogram för hur arkitektoniska och gestaltningsmässiga kvaliteter skall främjas. ges i uppdrag att initiera ett ökat samarbete och erfarenhetsutbyte mellan de statliga myndigheter som för- valtar fastigheter. Frågor som i samverkan med de övriga myndigheterna bör tas upp är bland annat kvalitetsaspekter, varsamhetsaspekter och upphandling av arkitekt- och konsulttjänster. ges i uppdrag att utarbeta en skrift med goda exempel på arkitektoniska lösningar och hur kvaliteter tagits tillvara eller förstärkts i förvaltningsskedet. Skriften bör ge råd och väg- ledning för beställare som står inför en om-, till- eller nybyggnad. Arbetsgruppen tar fram ett kvalitetsprogram för och föreslår hur beställarkompetensen kan främjas. Det offentliga rummet och ges i uppdrag att utifrån konkreta exempel sprida erfarenheter och utveckla metoder om hur lokala handlingsprogram för den byggda och gestaltade miljön kan främja och stärka miljökvaliteter. ges i uppdrag att i samverkan med och i samråd med och med ledning av såväl kommunala som internationella erfarenheter studera lämpliga former för samverkan mellan den offentliga och privata sektorn inom särskilda bevarandeområden. Utvecklingsarbeten och pilotprojekt, utställningar, publikationer och tävlingar inom områdena arkitektur, formgivning och design främjas. ges i uppdrag att stimulera till förbättringar i den inre och yttre offentliga miljön. Kunskap och kompetens ges i uppdrag att utvärdera designutbild- ningarna, varvid även så kallade kombinationsutbildningar med inslag av design ses över. Omfattning och inriktning av den forskning som bedrivs inom design- området följs upp . Erfarenheterna från regeringens satsningar på samverkansprojekt i syfte att stimulera konstnärliga inslag i tekniska utbildningar utvärderas av . Den gestaltade miljöns område skall inta en särställning inom ramen för uppdraget till avseende samverkan mellan forskare och folkbildning. Myndigheter och andra offentliga organ skall aktivt arbeta för att involvera studenter inom områdena för arkitektur, formgivning och konst vid gestaltning av det offentliga rummet. Inom ramen för kontinuerliga översyn av kursplanerna skall området arkitektur, formgivning och design särskilt uppmärksam- mas . Information, debatt och marknad Arbetsgruppen utarbetar förslag till hur ansvaret för exponering av modern formgivning och design kan förtydligas och utvecklas. Arbetsgruppen utarbetar förslag till hur kan få en mer oberoende ställning. och ges i uppdrag att i sam- arbete med i Utlandet identifiera strate- giska tillfällen när bör delta i internationella designsammanhang. Lagstiftning och andra styrmedel Grundläggande krav på estetisk hänsyn förs in i , väglagen och lagen om byggande av järnväg. Varsamhetskravet förtydli- gas i . Arbetsgruppen genomför en analys av hur nuvarande statliga stöd- system påverkar eller kan påverka kvalitetsfrågor. Gestaltningsaspekterna lyfts fram i samband med informationsinsatser för de lokala investeringsprogrammen för hållbar utveckling. Arbets- gruppen samordnar detta med det kansli inom som ansvarar för investeringsbidraget. Utdrag ur förslag till handlingsprogram, lagstiftning Förslag till lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § och 3 kap. 1 och 10 §§ (1987:10 ) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 2 § Planläggning skall, med beak- tande av natur- och kulturvärden, främja en ändamålsenlig struktur av bebyggelse, grönområden, kommunikationsleder och andra anläggningar. Även en från social synpunkt god livsmiljö, goda miljöförhållanden i övrigt samt en långsiktigt god hushållning med mark och vatten och med energi och råvaror skall främjas. Hänsyn skall tas till förhållandena i angränsande kommuner. Planläggning skall, med beak- tande av naturvärden, kultur- värden och estetiska värden, främja en ändamålsenlig struktur av bebyggelse, grönområden, kommunikationsleder och andra anläggningar. Även en från social synpunkt god livsmiljö, goda miljöförhållanden i övrigt samt en långsiktigt god hushållning med mark och vatten och med energi och råvaror skall främjas. Hänsyn skall tas till förhållandena i angränsande kommuner. Vad som anges i första stycket skall beaktas även i andra ärenden enligt denna lag. 3 kap. 1 § Byggnader skall placeras och utformas på ett sätt som är lämp- ligt med hänsyn till stads- eller landskapsbilden och till kultur- och naturvärden på platsen. Bygg- nader skall ha en yttre form och färg, som är lämplig för byggna- derna som sådana och ger en god helhetsverkan. Byggnader skall placeras och estetiskt utformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till stads- eller landskapsbilden och till kultur- och naturvärden på platsen. Byggnader skall ha en yttre form och färg, som passar för omgiv- ningen och för byggnaderna som sådana så att en god helhetsverkan kan uppnås. 10 § Ändringar av en byggnad skall utföras varsamt så att byggnadens särdrag beaktas och dess byggnadstekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden tas tillvara. Ändringar av en byggnad skall utföras varsamt så att byggnadens karaktärsdrag beaktas och dess byggnadstekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden tas tillvara. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i väglagen (1971:948) Härigenom föreskrivs att 4 och 13 §§ väglagen (1971:948) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Väghållning omfattar byggande och drift av väg. Vid väghållning skall tillbörlig hänsyn tas till enskilda intressen och till allmänna intressen, såsom trafiksäkerhet, miljöskydd, natur- vård och kulturmiljövård. Vid väghållning skall tillbörlig hänsyn tas till enskilda intressen och till allmänna intressen, såsom trafiksäkerhet, miljöskydd, natur- vård, kulturmiljö samt estetiska krav. 13 § Vid byggande av väg skall till- ses, att vägen får sådant läge och utförande att ändamålet med vägen vinnes med minsta intrång och olägenhet utan oskälig kost- nad. Vid byggande av väg skall tillses, att vägen får sådant läge och utfö- rande att ändamålet med vägen vinnes med minsta intrång och olägenhet utan oskälig kostnad samt med hänsynstagande till stads- och landskapsbilden och till natur- och kulturvärden. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (1995:1649) om byggande av järnväg skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 3 § Vid planläggning av järnväg och vid prövning av ärenden om byggande av järnväg skall lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. tillämpas. Vid planläggning, byggande och un- derhåll av järnväg skall hänsyn tas till både enskilda och allmänna intressen. Vid planläggning av järnväg och vid prövning av ärenden om byggande av järnväg skall lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. tillämpas. Vid planläggning, byggande och un- derhåll av järnväg skall hänsyn tas till både enskilda intressen och allmänna intressen såsom miljö- skydd, naturvård, kulturmiljö samt estetiska krav. Denna lag träder i kraft . Remissinstanser Hovrätten för (sid 57-62, 65-66), Kammarrätten i (sid 57-62, 65-66), Länsrätten i (sid 57-62, 65- 66), Stiftelsen , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , /, /, , , Kungl. , , , , , , , , Statens konstmuseer, , , , Riksutställningar, (), Turistdelegationen, Exportråd, AB, , , , i , i , i , i , , kommun, , , kommun, , Hjo kommun, kommun, kommun, kommun, , Stiftelsen , Föreningen , , , , , LO (Färg, form och estetikgruppen), ArkitektFörbundet, Byggkostnads- delegationen, Form/Design Center, , Föreningen förnya Stadskärnan, Föreningen Svenska Industridesigner, och Industriformgivare (). Föreningen , Föreningen , , , , Kretsloppsdelegationen, , , i Utlandet, , , , Rörelse- folkhögskolornas organisation, Stiftelsen , Stif- telsen Svensk Industridesign, Typografiska , , Svensk , Bo 2000, Svenska före- ningen för byggnadsvård, , allmännyttiga bostadsföretag (), , Sveriges bostadsrättsföreningars centralorga- nisation, , . Därutöver har kompletterande synpunkter kommit in från Bygg klokt (gemensamt projekt för sju handikapporganisationer), EIDD (), Arkus, Studenterna vid och , Ytterborn&Fuentes, , i , . Deltagarförteckning remissmöte ArkitektFörbundet, , , , Byggforsk- ningsrådet, Byggkostnadsdelegationen, , Form/Design Center, LO (Färg, form och estetikgruppen), Föreningen , Föreningen Svenska Industridesigner, kommun, , /, , , , , , , , Lunds univeritet, Länsstyrel- sen i , , , , , , Sjöfarts- verket, , , , Stiftel- sen Konsthantverkscentrum, Stiftelsen , Svensk Form, , Svenska Inrednings- arkitekters , , , , Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation, lantbruksuniversi- tet, Stiftelsen Svensk Industridesign, , univer- sitet, . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Framtidsformer Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design Omslag: : Gotab, Stockhol Lagen omtryckt 1987:459. Senaste lydelse 1988:953. 1 Lagen omtryckt 1992:1769. 2 Senaste lydelse 1995:1197. 3 Senaste lydelse 1994:852. 1997/98:117 Bilaga 1 1997/98:117 Bilaga 1 1997/98:117 Bilaga 1 1997/98:117 Bilaga 2 1997/98:117 Bilaga 2 1997/98:117 Bilaga 3 1997/98:117 Bilaga 3 1997/98:117 Bilaga 3 1997/98:117 Bilaga 4 1997/98:117 Bilaga 4 1997/98:117 Bilaga 4