prop · GL031D16 · 1998-01-01 00:00:00 — Förslag till statsbudget för 1 Förslag till riksdagsbeslut 9 2 Lagtext 13 2.1 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) 13 3 Inledning 15 3.1 Omfattning/ändamål 15 3.2 Resultatbedömning m.m. 16 3.3 Revisionens iakttagelser 17 3.4 Utgiftsutvecklingen 18 4 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning 21 4.1 Omfattning/ändamål 21 4.2 Utgiftsutvecklingen 21 4.3 Resultatbedömning och slutsatser 22 4.3.1 Inledning 22 4.3.2 Prioritering av kärnverksamheten 24 4.3.3 Staten tillskjuter mer resurser 24 4.3.4 Pågående utredningsarbete inom barnomsorg och skola 25 4.3.5 Vuxenutbildning i förändring 26 4.3.6 Åtgärder för att säkra kvaliteten 27 4.3.7 Jämställdhet 27 4.3.8 Kompetensutveckling och lärarförsörjning 28 4.3.9 Internationellt samarbete 28 4.3.10 Skoldatanät 29 4.4 Regeringens bedömningar med anledning av revisionens iakttagelser 29 4.5 Anslag 30 A 1. 30 A 2. Utveckling av skolväsende och barnomsorg 31 A 3. Forskning inom skolväsendet 33 A 4. Genomförande av skolreformer 33 A 5. i skolan 34 A 6. Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp 35 A 7. Specialskolor och resurscenter 36 A 8. Särskilda insatser på skolområdet 36 A 9. Sameskolstyrelsen 37 A 10. Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola 38 A 11. Bidrag till svensk undervisning i utlandet 39 A 12. Statens skolor för vuxna 40 A 13. Bidrag till viss verksamhet inom vuxen- utbildning 41 A 14. Särskilda utbildningsinsatser för vuxna 42 A 15. för utbildning och kompetensutveckling 44 5 Universitet och högskolor 45 5.1 Högre utbildning och forskning 45 5.1.1 Den nya högskolan 45 5.1.2 Allmänt om högre utbildning och forskning 49 5.1.2.1 Anslagsutvecklingen inom verksamhets- området 49 5.1.2.2 Resultatbedömning och slutsatser 50 5.1.3 Kvalitet och förnyelse 54 5.1.4 Studenter 57 5.2 Grundläggande högskoleutbildning 59 5.2.1 Fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen 59 5.2.2 Vårdutbildningar 62 5.2.2.1 Läkar- och tandläkarutbildningar 62 5.2.2.2 Ersättning för klinisk utbildning och forskning 63 5.2.2.3 Apotekarutbildning 64 5.2.2.4 Kvalitets- och huvudmannaskapsfrågor inom vårdhögskoleutbildningarna 65 5.2.3 Tekniska och naturvetenskapliga utbildningar 66 5.2.4 Lärarutbildningar 72 5.2.5 Konstnärliga utbildningar 74 5.2.6 Kompetensutveckling i arbetslivet 76 5.2.7 IT och högskolan 78 5.3 Nya högskolor 80 5.3.1 80 5.3.2 Högskola på 82 5.4 Resurser för forskning och forskarutbildning 83 5.4.1 Inledning 83 5.4.2 Resurser 85 5.4.3 Rekryteringsmål för ökad jämställdhet 88 5.5 En reformerad forskarutbildning 90 5.5.1 Ärendet och dess beredning 90 5.5.2 Vetenskapligt kompetensbehov inför 2000-talet 90 5.5.3 Behörighet, forskarutbildningens längd, licentiatexamen 91 5.5.4 Examensmål 92 5.5.5 Examination och resurser 96 5.5.6 Antagning 96 5.5.7 Studiefinansiering 98 5.5.8 Utbildningens uppläggning, handledning m.m. 101 5.5.9 Doktorsavhandlingen m.m. 103 5.5.10 Genomförande 103 5.6 Jämställdhet i högskolan 104 5.7 Miljöfrågor 105 5.7.1 Miljöfrågorna inom den högre utbildningen och forskningen 105 5.7.2 Miljöarbete vid universitet och högskolor 106 5.8 Internationella perspektiv 107 5.8.1 Inledning 107 5.8.2 EU-samarbete inom högre utbildning 107 5.8.3 Östersjösamarbetet 108 5.8.4 Gästforskare/gästlärare utomlands 109 5.8.5 Övriga frågor 109 5.9 Professorers anställningsskydd 109 5.10 Anslagstekniska frågor m.m. 113 5.10.1 Anslagsberäkningar för universitet och högskolor 113 5.10.2 Justering av per capita-ersättningar 114 5.10.3 Anslagssystem 114 5.10.4 Lokalförsörjning och investeringar 115 5.11 Utbildningsuppdragen 116 5.12 Anslag 118 B 1. : Grundutbildning 118 B 2. : Forskning och forskar- utbildning 119 B 3. : Grundutbildning 119 B 4. : Forskning och forskarutbildning 121 B 5. : Grundutbildning 121 B 6. : Forskning och forskarutbildning 122 B 7. : Grundutbildning 123 B 8. : Forskning och forskarutbildning 124 B 9. : Grundutbildning 125 B 10. : Forskning och forskar- utbildning 126 B 11. : Grundutbildning 126 B 12. : Forskning och forskarutbildning 128 B 13. : Grundutbildning 128 B 14. : Forskning och forskarutbildning 129 B 15. Tekniska högskolan: Grundutbildning 130 B 16. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning 131 B 17. : Grundutbildning 131 B 18. : Forskning och forskarutbildning 132 B 19. : Grundutbildning 133 B 20. : Grundutbildning 134 B 21. : Grundutbildning 134 B 22. : Grundutbildning 135 B 23. /: Grundut- bildning 136 B 24. : Grundutbildning 138 B 25. : Grundutbildning 139 B 26. /: Grund- utbildning 140 B 27. : Grundutbildning 141 B 28. : Grundutbildning 142 B 29. : Grundutbildning 143 B 30. /: Grund- utbildning 144 B 31. : Grundutbildning 144 B 32. : Grundutbildning 145 B 33. Högskoleutbildning på : Grund- utbildning 146 B 34. i : Grundut- bildning 147 B 35. : Grundutbildning 148 B 36. : Grundutbildning 148 B 37. i : Grundutbildning 149 B 38. i : Grundutbildning 150 B 39. : Grundutbildning 151 B 40. : Grundutbildning 152 B 41. i : Grund- utbildning 153 B 42. : Grundutbildning 154 B 43. i : Grund- utbildning 154 B 44. Enskilda och kommunala hög- skoleutbildningar m.m. 155 B 45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 159 B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor 160 B 47. Sunet 161 B 48. Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 162 6. Högskolemyndigheter 163 C 1. 163 C 2. Verket för högskoleservice 164 C 3. 165 7 Nationella och internationella forskningsresurser 167 7.1 Omfattning/ändamål 167 7.2 Resultatinformation 173 7.3 Utgiftsutvecklingen 177 7.4 Bemyndiganden 178 7.5 Anslag 179 D 1. : Forskning och forskarinformation 179 D 2. : Förvaltning 179 D 3. Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsk- ningsrådet: Forskning: 179 D 4. Humanistik-samhällsvetenskapliga forsk ningsrådet: Förvaltning 180 D 5. : Forskning 181 D 6. : Förvaltning 182 D 7. : Forskning 182 D 8. : Förvaltning 183 D 9. : Forskning 183 D 10. : För- valtning 184 D 11. Rymdforskning 184 D 12. 184 D 13. 185 D 14. 185 D 15. 186 D 16. Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EU 186 D 17. Särskilda utgifter för forskningsändamål 187 D 18. Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning 188 8 Gemensamma ändamål 189 8.1 Omfattning/ändamål 189 8.2 Utgiftsutvecklingen 189 E 1. Kostnader för medlemsskap i m.m. 189 E 2. Utvecklingsarbete inom Utbildnings- departementets område m.m. 190 Bilaga 191 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434), 2. godkänner att av det för /96 under åttonde huvudtiteln uppförda reservationsanslaget Fortbildning m.m. får användas högst 6 800 1998 och högst för svensk undervisning i utlandet, 3. godkänner det som regeringen förordar om omfattningen och principerna för utbyggnaden av den högre utbildningen under budgetåren 1998-2000 (avsnitt 5.2.1), 4. godkänner vad regeringen förordar om läkarutbildningen (avsnitt 5.2.2.1), 5. godkänner vad regeringen förordar om tekniska och naturvetenskapliga utbildningar (avsnitt 5.2.3), 6. godkänner vad regeringen förordar om lärarutbildningar (avsnitt 5.2.4), 7. godkänner vad regeringen förordar om konstnärliga utbildningar (avsnitt 5.2.5), 8. godkänner vad regeringen förordar om omfattning och inriktning av högskoleverksamheten i (avsnitt 5.3.1), 9. godkänner vad regeringen förordar om omfattning och inriktning av högskoleverksamheten på (avsnitt 5.3.2), 10. godkänner vad regeringen förordar om satsningar på forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor (avsnitten 5.4.1 och 5.4.2), 11. godkänner principerna för uppställande av examensmål för forskarutbildningen (avsnitt 5.5.4), 12. godkänner vad regeringen förordar om stöd till gästforskare/gästlärare utomlands (avsnitt 5.8.4), 13. godkänner de belopp för ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer som regeringen förordar för de olika utbildningsområdena för (avsnitt 5.10.2), 14. godkänner vad regeringen förordar om generellt utbildningsuppdrag (avsnitt 5.11), 15. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 1, 16. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 3, 17. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 5, 18. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 9, 19. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 11, 20. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 17, 21. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 22, 22. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för /skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 23, 23. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 24, 24. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 25, 25. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 27, 26. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 28, 27. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 31, 28. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 32, 29. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för i skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 38, 30. godkänner att utbildningsuppdragets inriktning för skall vara i enlighet med vad regeringen förordar i avsnittet B 39, 31. godkänner förslaget att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i (avsnitt 7.1), 32. godkänner vad regeringen förordat om högpresterande datorsystem (avsnitt 7), 33. bemyndigar regeringen att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till forskning som finansieras under verksamhetsområdet och internationella forskningsrssurser som innebär åtaganden i enlighet med vad regeringen förordar under avsnittet 4, 34. godkänner regeringens förslag angående användningen av anslagssparande som förordas under anslaget D 17. Särskilda utgifter för forskningsändamål, 35. för anvisar anslagen under utgiftsområdet 16 Utbildning och universitetsforskning enligt följande uppställning: ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1. ramanslag 236 995 A 2. Utveckling av skolväsende och barnomsorg ramanslag 163 360 A 3. Forskning inom skolväsendet ramanslag 7 873 A 4. Genomförande av skolreformer ramanslag 83 971 A 5. i skolan ramanslag 116 623 A 6. Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handi- kapp ramanslag 20 936 A 7. Specialskolor och resurscenter ramanslag 418 943 A 8. Särskilda insatser på skolområdet ramanslag 258 336 A 9. Sameskolstyrelsen ramanslag 33 714 A 10. Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasie- skola ramanslag 118 091 A 11. Bidrag till svensk undervisning i utlandet ramanslag 67 108 A 12. Statens skolor för vuxna ramanslag 38 155 A 13. Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning ramanslag 134 236 A 14. Särkilda utbildningsinsatser för vuxna ramanslag 3 474 333 A 15. för utbildning och kompetensutveck- ling ramanslag 9 066 B 1. : Grundutbildning ramanslag 766 767 B 2. ; Forskning och forskarutbildning ramanslag 952 889 B 3. : Grundutbildning ramanslag 1 165 260 B 4. ; Forskning och forskarutbildning ramanslag 977 689 B 5. : Grundutbildning ramanslag 926 126 B 6. : Forskning och forskarutbildning ramanslag 784 320 B 7. : Grundutbildning ramanslag 647 173 B 8. : Forskning och forskarutbildning ramanslag 776 182 B 9. : Grundutbildning ramanslag 677 386 ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) B 10. : Forskning och forskarutbildning ramanslag 522 150 B 11. ramanslag 638 344 B 12. : Forskning och forskarutbildning ramanslag 343 420 B 13. : Grundutbildning ramanslag 295 824 B 14: : Forskning och forskarutbildning ramanslag 603 168 B 15. Tekniska högskolan: Grundutbildning ramanslag 676 183 B 16. Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning ramanslag 506 043 B 17. : Grundutbildning ramanslag 351 662 B 18. : Forskning och forskarutbildning ramanslag 178 285 B 19. : Grundutbildning ramanslag 22 248 B 20. : Grundutbildning ramanslag 53 284 B 21. : Grundutbildning ramanslag 168 506 B 22. : Grundutbildning ramanslag 186 586 B 23. /: Grundutbildning ramanslag 186 991 B 24. : Grundutbildning ramanslag 127 659 B 25. ; Grundutbildning ramanslag 201 819 B 26. /; Grundutbildning ramanslag 127 406 B 27. : Grundutbildning ramanslag 274 584 B 28. : Grundutbildning ramanslag 150 031 B 29. : Grundutbildning ramanslag 126 990 B 30. /ramanslag 94 030 B 31. : Grundutbildning ramanslag 225 300 B 32. , Grundutbildning ramanslag 273 355 B 33. Högskoleutbildning på : Grundutbildning ramanslag 40 725 B 34. i ; Grundutbildning ramanslag 33 997 B 35. , Grundutbildning ramanslag 96 727 B 36. : Grundutbildning ramanslag 45 749 B 37. i : Grundutbildning ramanslag 81 574 B 38. i : Grundutbildning ramanslag 280 765 B 39. ; Grundutbildning ramanslag 351 669 B 40. : Grundutbildning ramanslag 267 925 B 41. i , Grundutbildning ramanslag 13 352 B 42. ; Grundutbildning ramanslag 99 006 B 43. i : Grundutbildning ramanslag 21 924 B 44. Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. ramanslag 1 462 630 B 45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. ramanslag 350 984 B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor ramanslag 438 686 B 47. Sunet ramanslag 37 292 B 48. Ersättningar för klinisk utbildning och forskning ramanslag 1 568 174 C 1. ramanslag 127 667 C 2. Verket för högskoleservice ramanslag 9 892 C 3. ramanslag 253 924 D 1. : Forskning och forskningsinformation ramanslag 88 858 D 2. : Förvaltning ramanslag 21 205 D 3. Forskning ramanslag 205 750 D 4. : Förvaltning ramanslag 10 239 ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) D 5. : Forskning ramanslag 332 272 D 6. : Förvaltning ramanslag 9 806 D 7. : Forskning ramanslag 709 769 D 8. : Förvaltning ramanslag 19 714 D 9. : Forskning ramanslag 237 692 D 10. : Förvaltning ramanslag 8 048 D 11. Rymdforskning ramanslag 118 925 D 12. ramanslag 193 061 D 13. ramanslag 8 183 D 14. Insitutet för rymdfysik ramanslag 37 296 D 15. ramanslag 22 237 D 16. Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EU ramanslag 9 654 D 17. Särskilda utgifter för forskningsändamål ramanslag 124 095 D 18. Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning ramanslag 62 799 E 1. Kostnader för medlemskap i m.m. ramanslag 36 365 E 2. Utvecklingsarbete inom område m.m. ramanslag 22 524 Summa 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434) skall upphöra att gälla . Äldre bestämmelser skall dock tillämpas i fråga om den som före har fått en tjänst som professor utan tidsbegränsning. 3.1 Omfattning/ändamål Utgiftsområdet avser skola och barnomsorg, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom område. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 35 326 24 366 25 563 27 051 28 133 29 402 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Inom barnomsorgen nådde av kommunerna behovstäckning 1996. Av barnen i åldern var inskrivna i någon form av barnomsorg. Av skolbarnen i åldern var inskrivna i skolbarnsomsorg. Av sexåringarna deltog i förskolan. Övriga sexåringar var inskrivna i skolan. och gymnasieskolans resultat är i väsentliga avseenden goda och internationellt sett ofta mycket goda. Flera rapporter visar dock att vissa elever i inte får tillräckligt stöd i skolan. /96 avslutade något över 100 000 elever årskurs 9 i . Av dem saknade 5,betyg i något ämne. fortsatte direkt till gymnasieskolan. Av eleverna på nationella program som började i gymnasieskolan slutförde sin utbildning . Inom gymnasieskolan pågår en successiv utveckling av den reform som genomförts . Tillströmningen av sökande till vuxenutbildningen är mycket stor till följd av regeringens satsning, , och flertalet kommuner anger att de mer än väl kommer att nå sina uppsatta volymmål. Regeringen har fördelat statsbidrag motsvarande 104 000 årsstudieplatser inom . Inom den grundläggande högskoleutbildningen var antalet studenter 286 000 /96 vilket är en ökning från föregående läsår. har antalet sökande till högskoleutbildning nått rekordnivåer. Examensmålen för både generella examina och yrkesexamina har i stort sett uppnåtts utom för vissa lärarutbildningar. Både antalet sökande och antagna till de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna har fortsatt att öka. Högskolans roll i den regionala utvecklingen har förstärkts genom att mindre och medelstora högskolor har prioriterats vid fördelningen av tillkommande platser. Verksamheten inom forskningsområdet utvecklas enligt de mål och riktlinjer som fastställts. Besparingarna inom forskningsrådens verksamhet under innevarande budgetår har i huvudsak kunnat kompenseras genom insatser från forskningsstiftelser. Större genomförda förändringar Inom ramen för ökningen av statsbidragen till kommuner och landsting ges kommunerna möjlighet att förstärka resurserna för elever med behov av särskilt stöd och till lärares kompetensutveckling i miljö, naturvetenskap och teknik. Inom vuxenutbildningen har beslut fattats om det femåriga , som berör samtliga landets kommuner. omfattar 111 500 platser varav 10 000 platser avser folkbildningen (utgiftsområde 17). Platsantalet inbegriper även kvalificerad yrkesutbildning. Beslut har fattats om utbyggnad av högskoleutbildningen med 15 000 permanenta platser och ytterligare 15 000 permanenta platser . Nya överskådliga och rättssäkra regler för tillträde och urval gäller . De mindre och medelstora högskolorna har tillförts fasta forskningsresurser. Genom ändring av stifelselagen har ett demokratiskt inflytande över forskningsstiftelserna möjliggjorts. Mål för utgiftsområdet i sammanfattning Att ge barn stöd och stimulans för sin utveckling och att underlätta för föräldrar att förena förvärvsarbete eller studier med vård och ansvar för barn. Att alla barn och ungdomar oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden skall ha lika tillgång till likvärdig utbildning och ges förutsättningar att nå målen i skollagen, läroplanerna och kursplanerna. Att ge vuxna tillfälle att komplettera sin utbildning med utgångspunkt från dels den enskildes önskemål, dels behov av att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Att erbjuda utbildning av hög och likvärdig kvalitet vid universitet och högskolor i alla delar av landet och genom forskning vid alla landets högskolor bidra till en regionalt balanserad utveckling. Att genom forskning främja kritiskt tänkande och vetenskapliga förhållningssätt och bidra med ny väsentlig kunskap till förmån för hälsa, kultur, välfärd, miljö, ekonomisk utveckling, sysselsättning och omställning mot en hållbar utveckling. Prioriteringar Ett gemensamt synsätt på barns och ungdomars utveckling och lärande från tidig ålder skall utvecklas. I en särskild proposition föreslås att bestämmelserna om förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen förs in i skollagen samt att sexårsverksamheten i förskolan skall bilda en egen frivillig skolform, förskoleklass. Arbetet med att utveckla verksamhetens innehåll fortsätter, bl.a. genom den pågående översynen av läroplanen. Regeringen prioriterar arbetet med att utveckla utbildningens kvalitet och likvärdighet i skolan. Inriktningen på dett arbete presenterade regeringen i utvecklingsplanen för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet (skr. 1996/97:112). Vuxenutbildningen byggs ut till totalt 124 300 platser inom varav 10 000 platser avser folkbildningen (utgiftsområde 17). Utbyggnaden innefattar även en utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen till totalt 8 800 platser . Med anledning av den stora efterfrågan på den kvalificerade yrkesutbildningen och utbildningens betydelse för att tillgodose arbetslivets efterfrågan föreslår regeringen att utbyggnaden tidigareläggs med 1 000 platser . Högskolan byggs ut med ytterligare 15 000 permanenta platser från huvudsakligen vid de mindre och medelstora högskolorna. Kvaliteten inom forskning och forskarutbildning förstärks. Organisationen inom högskolan förnyas. En plan presenteras för hur de redan beslutade besparingarna inom forskningsområdet skall genomföras genom en kontinuerlig avvägning mellan nationella och internationella forskningsresurser. 3.2 Resultatbedömning De mål som i det föregående angivits i sammanfattning gäller enligt tidigare beslut. De resultat som uppnås inom utgiftsområdet måste bedömas utifrån de angivna målen och i perspektivet av de konkreta utmaningar som utbildningen och forskningen står inför i dagens samhälle. Välfärden och tillväxten är ytterst beroende av de kunskaper och färdigheter som den svenska befolkningen bär. Det framväxande kunskapssamhället ställer både individen och samhället inför allt snabbare förändringar. Individernas förmåga att bidra till och möta dessa förändringar utgör basen för tillväxt och utveckling i hela samhället. Kraven från arbetsmarknaden, liksom från ett samhällsliv där den enskilde medborgaren tar en allt aktivare roll, innebär att kraven på en längre formell utbildning stegras. Den samlade utbildningspolitiken är ett av regeringens viktigaste reformområden. Insatserna inom barnomsorgen, skolan, vuxenutbildningen och den högre utbildningen innebär sammantaget att nu genomgår en av de största utbildningssatsningarna . För att framgent skall kunna vara en av världens bästa kunskapsnationer krävs att utbildningssystemets alla delar fortsätter att utvecklas. är satsningar på utbildning och kompetensutveckling en av de viktigaste åtgärderna när det gäller att nå regeringens mål om en halverad öppen arbetslöshet . Uppgiften att medverka i kampen mot arbetslösheten ställer stora krav på hela utbildningssystemet. Utbildningen har också en viktigt uppgift att fylla för utvecklingen av demokratin. Tillgång till utbildning av hög kvalitet innebär ökade möjligheter att få vara med och forma framtiden. Medborgarnas krav på, och möjligheter till, delaktighet och inflytande ökar. En hög utbildningsnivå hos befolkningen är därför en viktig drivkraft för en fortsatt demokratisk utveckling. som delar av befolkningen får allt större möjlighet att påverka utvecklingen riskerar andra att hamna i ett utanförskap. Utbildningsväsendet måste medverka till att dessa risker undanröjs. I förskolan läggs grunden för det livslånga lärandet. En integration av förskola, grundskola och skolbarnsomsorg pågår. Kommunerna ges genom detta ökade möjligheter till effektivare användning av resurserna som kvaliteten förbättras. Gymnasieskolan befinner sig i ett intensivt förändrings- och utvecklingsskede. Satsningarna på inom vuxenutbildningen och på utbyggnaden av högskolan med ytterligare permanenta platser är de hörnstenar i utbildningspolitiken som har störst betydelse för budgetförslagen inom utgiftsområdet. Erfarenheterna av visar att tillströmningen är mycket god och att förnyelsen och utvecklingen av vuxenutbildningen har tagit fart. Det krävs nu att förnyelsen av både pedagogiken, organisationen och innehållet inom vuxenutbildningen ges prioritet. Utökningen av kvalificerad yrkesutbildning som bygger på gymnasieskolans treåriga program utgör en viktig del av utbildningssatsningen.