prop · GL03116 · 1998-01-01 00:00:00 — Därvid skall, som Lagrådet påpekat, förstås att äldre kyrkor som inte är församlingskyrkor omfattas av hänvisningen till 38 kap. 2 § 3. Första stycket punkt 1 Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 7.2.4. Den starkaste ändamålsbindningen föreslås för kyrkofondens till- gångar, nämligen det som återstår av fondmedlen sedan ett kapital avsatts för pensionsåtagandena, och de kyrkofondsfastigheter som finns kvar vid utgången av . Trossamfundet skall inneha egen- domen med äganderätt med villkor att den skall användas för kyrkliga ändamål, dvs. samma vidsträckta ändamål som gällt tidigare. Ändamålet kan ändras endast genom att lagen ändras. Första stycket punkterna 2 4 och andra stycket Bestämmelserna behandlas närmare i avsnitt 7.2.1. De kategorier av egendom som anges i dessa punkter skall, med undantag av den egendom som avses i tredje stycket, övergå till respektive församling med äganderätt och den skall användas för samma ändamål som . Enligt andra stycket kan ändamålet för den egendom som anges i punkterna 3 och 4 ändras endast efter tillstånd av Kammarkollegiet enligt samma regler som gäller för permutation. Första stycket punkterna 5 6 Bestämmelserna behandlas närmare i avsnitt 7.2.2 och 7.2.3. Vid relationsändringen förs en prästgård med full äganderätt över till den kyrkliga samfälligheten eller församlingen. I fortsättningen förfogar den kyrkliga enheten fritt över egendomen. På samma sätt förs äganderätten till de biskopsgårdar som inte uttryckligen undantas över till trossamfundet , som får bestämma hur egendomen skall användas och förvaltas. Tredje stycket Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 7.2.1. I detta stycke undantas med fastigheter och fastighetsfond från de äganderättsöverföringar som sker i paragrafens första stycke. Egendomen skall behålla sin stiftelseliknande karaktär och användas för samma ändamål som . Ändamålet kan ändras endast genom att lagen ändras. Bestämmelsen innehåller vissa grundläggande regler för egendomen. I de frågor som inte regleras i bestämmelsen får som förvaltare besluta självständigt. Stiftelselagen är inte tillämplig på egendomen. Enligt sista meningen i stycket bemyndigas regeringen att besluta om tillsyn över förvaltningen och hur sådan tillsyn skall vara ordnad. 10 § Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 7.3. I bestämmelsens första stycke anges prästlönetillgångarnas ställning som självständiga förmögenheter med rättskapacitet och hur äganderätten till egendomen ser ut efter relationsändringen. Stiftelselagen är inte tillämplig på prästlönetillgångarna. Det är i stället bestämmelserna i lagen om och denna lag som utgör den grundläggande regleringen för denna egendom. I de frågor som inte behandlas i dessa lagar får som förvaltare besluta självständigt. Sista meningen i stycket innebär att staten avstår från sin formella äganderätt till den del av prästlönetillgångarna som utgörs av kronoanslag. Stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Av andra stycket framgår att relationsändringen inte innebär någon ändring av den rätt till andel av prästlönetillgångarnas avkastning som enskilda församlingar och kyrkliga samfälligheter har . En ändring av en församlings eller kyrklig samfällighets andelstal i prästlönetillgångarnas avkastning kan enligt tredje stycket endast ske efter tillstånd av Kammarkollegiet enligt samma regler som gäller för permutation. Därvid gäller att den rätt som församlingarna och samfälligheterna i ett stift har till sammanlagt hälften av prästlöne- tillgångarnas avkastning inte får inskränkas. En ändring av relationen mellan församlingarnas och samfälligheternas hälftendel av avkastningen å ena sidan och andelen som går till andra kyrkliga ändamål å andra sidan kan endast göras genom ändring av denna lag. 11 § Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 7.4.2. Remissinstanserna Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig: 1. Hovrätten för 6. Kammarrätten i 7. Kammarrätten i 8. Statens löne- och pensionsverk 16. och statens historiska museer 19. Nämnden för mission 34. Nämnden för i utlandet 35. Ärkebiskopen efter hörande av övriga biskopar 37. till trossamfund 52. akademikers centralorganisation 58. kristna råd 63. Anglikanska kyrkan 65. Bibeltrogna vänner 66. Estniska evangelisk-lutherska kyrkan 67. Förenade islamiska församlingar i 70. Islamiska kulturcenterunionen i 71. muslimska förbund 72. Judiska församlingarna i 73. Nybygget - samverkan 75. Armenisk-apostoliska kyrkan 76. Bulgarisk-ortodoxa kyrkan 77. Estnisk-ortodoxa kyrkan 78. Etiopisk-ortodoxa kyrkan 79. Finska ortodoxa församlingen i 80. Grekisk-ortodoxa metropolitdömet 81. Koptisk-ortodoxa kyrkan 82. Makedonsk-ortodoxa kyrkan 83. Rumänsk-ortodoxa kyrkan 84. ortodoxa kyrka (Ryska kyrkan) 85. Serbisk-ortodoxa kyrkan 86. Svenska ortodoxa prosteriet 87. Syrisk-ortodoxa ärkestiftet i och övriga 88. Syrisk-ortodoxa ställföreträdarskapet i 89. Österns apostoliska katolska assyriska kyrka 90. katolska stift 93. Ungerska protestantiska församlingen i 97. pastoralinstitut i 98. pastoralinstitut i 99. Kvinnor i 104. kyrkogårdschefers förening 106. kyrkokamerala förening 108. Egendomsnämndernas dessa har följande remissinstanser avstått från att yttra sig: 16. kristna råd 65. Bibeltrogna vänner 66. Estniska evangelisk-lutherska kyrkan 70. Islamiska kulturcenterunionen i 74. Nybygget - samverkan 75. Armenisk-apostoliska kyrkan 76. Bulgarisk-ortodoxa kyrkan 77. Estnisk-ortodoxa kyrkan 78. Etiopisk-ortodoxa kyrkan 79. Finska ortodoxa församlingen i 81. Koptisk-ortodoxa kyrkan 82. Makedonsk-ortodoxa kyrkan 83. Rumänsk-ortodoxa kyrkan 84. ortodoxa kyrka (Ryska kyrkan) 85. Serbisk-ortodoxa kyrkan 87. Syrisk-ortodoxa ärkestiftet i och övriga 88. Syrisk-ortodoxa ställföreträdarskapet i 89. Österns apostoliska katolska assyriska kyrka 91. Ungerska protestantiska församlingen i 99. kyrkogårdschefers förening 106. Vidare har samtliga kyrkokommuner beretts tillfälle att yttra sig. Bortemot 2 300 svar har kommit in från denna remisskategori, mot- svarande av kyrkokommunerna. En analys av dessa och övriga remissvar har lämnats i en särskild rapport från . På eget initiativ har följande yttrat sig: Samtliga stiftsförbund av församlings- och pastorats- förbund Samtliga egendomsnämnder utom egendomsnämnden i , uttalande vid förbundets generalkonferens i Kyrkofullmäktige i kyrkliga samfällighet kyrkopolitiska sektion i i kyrkliga samfällighet vice-provinsen av i Dessutom har ett antal skrivelser från enskilda personer kommit in. Samtliga yttranden finns tillgängliga i (dnr Ku97/903/Ky). Andra kyrkolagsutskottets betänkande 1997:8 RegSkr 1997:2 Staten och trossamfunden grundläggande frågor 1 Sammanfattning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 1997:2 Staten och trossamfunden grundläggande frågor samt 37 motioner som har väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet konstaterar att regeringens förslag i mycket stor utsträckning tillgodoser vad kyrkomöte anförde i sitt yttrande över förslaget till ändrade relationer mellan staten och . Det har också stöd av en mycket stark remissopinion. Mot den bakgrunden föreslår utskottet att kyrkomötet i huvudsak skall tillstyrka och för egen del anta förslagen i regeringens skrivelse. Utskottet anser dock att det skall finnas en lagstadgad rätt till ledighet för förtroendeuppdrag. Härutöver föreslås att kyrkomötet i avsikt att förtydliga sin hållning på några områden som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört. Två reservationer och ett särskilt yttrande har avgetts. 2 Regeringens skrivelse Genom skrivelsen (RegSkr 1997:2) Staten och trossamfunden grundläggande frågor har regeringen beslutat inhämta kyrkomötets yttrande över regeringens förslag till 1. lag om ändring i regeringsformen, 2. lag om ändring i tryckfrihetsförordningen, 3. lag om trossamfund, 4. lag om , 5. lag om införande av lagen (1999:000) om . Regeringen föreslår att kyrkomötet antar de delar av förslagen som avser medlemskap i . 3 Motionerna Motion 1997:44 av m.fl. vari hemställs att kyrkomötet som sin vilja ger regeringen till känna att den lagstadgade tystnadsplikten för präster i , vilken finns i kyrkolagen förs in i lagen om . Motion 1997:45 av m.fl. vari hemställs att kyrkomötet beslutar att med anledning av regeringens skrivelse 1997:2, anföra att kyrkolagens bestämmelser om tystnadsplikt ersätts med nya bestämmelser i sekretesslagen samt att viss redigering sker i av prästs tystnadsplikt. Motion 1997:46 av vari hemställs att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse 1997:2 Staten och trossamfunden grundläggande frågor, ger regeringen till känna att en fortsatt lagstadgad rätt till ledighet för förtroendeuppdrag i bör finnas och införas i lagen om . Motion 1997:47 av m.fl. vari hemställs att kyrkomötet i sitt yttrande över regeringens skrivelse 1997:2 förordar ägandealternativet. Motion 1997:48 av och vari hemställs att kyrkomötet i sitt yttrande till regeringen begär att orden "de ekonomiska" i § 9 förslaget till lag om strykes. Motion 1997:49 av m.fl. vari hemställs att kyrkomötet som svar på regeringens skrivelse beslutar begära följande ändring i Lag om : 4 § skall lyda: Församlingen är lokal enhet inom och omfattar de personer som tillhör och är bosatta inom församlingens område eller har annan väsentlig anknytning till församlingen och därför av församlingen beviljats rätt till tillhörighet. Församlingens grundläggande uppgift etc................. icke-territoriella församlingar. Motion 1997:50 av och vari hemställs att kyrkomötet hos regeringen begär att ovan angivna motivuttalande tas in i kommentaren till § 13 lagen om trossamfund. Motion 1997:51 av och vari hemställs att kyrkomötet som svar på regeringens skrivelse 1997:2 beslutar begära följande ändring i Lag om : 1 § skall lyda: "är ett trossamfund med evangelisk- luthersk bekännelse som framträder som församlingar och stift. har också nationella organ." Motion 1997:52 av och vari hemställs att kyrkomötet som svar på regeringens skrivelse 1997:2 beslutar hos regeringen begära 1. att regeringens förslag till ändring av regeringsformen, första dels satsen får följande lydelse: "dels att punkterna 9 14 övergångs- bestämmelserna skall upphöra att gälla" samt 2. att regeringen lägger fram förslag om att 4 § successionsordningen skall upphöra att gälla vid utgången av . Motion 1997:53 av och vari hemställs att kyrkomötet som svar på regeringens skrivelse 1997:2 beslutar hos regeringen begära följande ändringar i lagförslagen om : 1. Lag om , § 9, andra stycket skall lyda: "Prästlönetillgångarna skall förvaltas av Svenska kyrkan.". Förslaget till lag om införande av lagen om anpassas till förslaget om ändringar i lagen om genom att den föreslagna lagtexten §§ 8 10 ersätts av den lagtext Kammarkollegiet föreslår i SOU 1997:47, avsnitt 11.6 (med omnumrering av de föreslagna §§ 7 10 som 8 11) så att förslaget att prästlönetillgångarna får ställning som stiftelser försvinner och ersätts med ägandealternativet. Författningskommentarerna till förslaget om lag om § 9 och förslaget om lag om införande av lagen om §§ 8 9 skall utgå och ersättas av ny text anpassad till den här föreslagna ändringen. I fråga om placeringsreglerna, § 9, sista stycket i kommentarerna till lagen om , bör endast sista meningen av den föreslagna texten tas med i den nya lydelsen av paragrafen. Motion 1997:54 av m. fl. vari hemställs att kyrkomötet avstyrker regeringens förslag att förtroendevalda inom efter relationsändringen inte skall ges någon lagstadgad rätt till ledighet för kyrkliga förtroendeuppdrag. Motion 1997:55 av m.fl. vari hemställs att kyrkomötet som sin mening ger regeringen till känna att lagstadgad rätt till ledighet för förtroendeuppdrag inom bör finnas även efter relationsändringen. Motion 1997:56 av m.fl. vari hemställs att kyrkomötet som sin mening ger regeringen tillkänna, 1. att ingen särskild lag bör stiftas för , 2. att bestämmelser som anger identitet som trossamfund, organisation och verksamhet inte bör ingå i lag samt 3. att såvida sådana bestämmelser ändå kommer att ingå, dessa inte skall kunna ändras utan kyrkomötets hörande. Motion 1997:57 av vari hemställs att kyrkomötet ger regeringen tillkänna att lagen om bör innehålla ett klart lagstadgat namnskydd för trossamfundet med hänvisning till vad som i motionen anförts, eller att kyrkomötet ger regeringen tillkänna att en klar reglering göres i annan skrivning om namnskydd för och rätten till bruket av detsamma. Motion 1997:58 av vari hemställs att kyrkomötet med anledning av RegSkr 1997:2 i framställning till regeringen 1. framhåller att frågan om den prästerliga tystnadsplikten i den reformerade situationen behöver belysas närmare i utredning; 2. föreslår att för att möjliggör detta bestämmelsen i 36 kap. 1 par. Kyrkolagen ges fortsatt giltighet fram till dess att en ny och bättre genomtänkt lösning kan genomföras inom den reformerade kyrkans ram. Motion 1997:59 av vari hemställs att kyrkomötet med anledning av RegSkr 1997:2 som sin mening ger regeringen till känna att lagstadgad rätt till ledighet för fullgörande av kyrkliga förtroendeuppdrag skall gälla även efter relationsförändringen. Motion 1997:60 av vari hemställs att kyrkomötet i sitt yttrande över regeringens förslag till lag om uttalar att, om lagen införes, ordet "rikstäckande" i § 2 bör ändras till "riksomfattande". Motion 1997:61 av och vari hemställs att kyrkomötet med anledning av regeringens förslag till ändring av TF 2:17 i RegSkr 1997:2 beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna 1. att kyrkorådens, kyrkofullmäktiges, de kyrkliga samfälligheternas, pastoratens, domkapitlens, stiftsstyrelsernas, stiftsfullmäktiges, central- styrelsens, kyrkomötets och andra kyrkliga organs och enheters arkivmaterial är ett kyrkligt material, som bör behandlas och respekteras som sådant; 2. att den inleverans av material ur kyrkoarkiven som blir aktuell skall ske efter överenskommelse mellan vederbörande kyrkliga organ och arkivmyndighet, inte genom ensidigt direktiv från arkivmyndighetens sida, och att detta anges i lag; 3. att den nuvarande grundregeln för inleverans av material ur kyrkoarkiven (den s.k. 70-årsregeln) skall bestå som en bortre tidsgräns och att detta anges i lag; 4. att de kyrkliga organ som sedan gammalt har s.k. dispensarkiv även skall vara undantagna från skyldigheten att inleverera arkivmaterialet. Motion 1997:62 av vari hemställs att kyrkomötet beslutar som svar på regeringens skrivelse begära följande ändring i Lag om , § 4; Församlingen är lokal enhet inom omfattande det geografiska område bestämmer. Om regler för tillhörighet till församling beslutar kyrkomötet. Församlingens grundläggande uppgift ........ icke-territoriella församlingar. Motion 1997:63 av och vari hemställs att kyrkomötet med anledning av regeringens förslag till handlingsoffentlighet i RegSkr 1997:2 beslutar som sin mening ge regeringen till känna att skall omfattas av samma regler om offentlighet och sekretess som gäller för statliga och kommunala myndigheter också efter utgången av . Motion 1997:64 av Per och . vari hemställs att kyrkomötet hos regeringen begär att § 1 i lagen om formuleras: "är ett trossamfund med evangelisk-luthersk bekännelse, vilken framträder som församlingar och stift. har också nationella organ." Motion 1997:65 av Per m.fl. vari hemställs att kyrkomötet hos regeringen begär: 1. att prästlönetillgångarna överförs till med äganderätt 2. att § 9 i lagen om utgår i sin helhet och att nödvändiga bestämmelser enbart regleras i lagen om införande av lagen om . Motion 1997:66 av vari hemställs 1. att kyrkomötet som sin mening ger regeringen tillkänna att nuvarande kyrkolags regler om tystnadsplikt skall införas i den nya lagen om och 2. att kyrkomötet som sin mening ger regeringen tillkänna vikten av fortsatt lagstadgad tystnadsplikt för präster inom , oavsett hur detta genomförs lagtekniskt. Motion 1997:67 av vari hemställs 1. att kyrkomötet till regeringen framför som sin mening att de äldre kyrkor, som betraktas som stiftelseegendom fortsätter att vara detta och 2. att kyrkomötet vidare framför till regeringen att dessa stiftelser bör förvaltas av kyrkoråden i de församlingar där de är belägna. Motion 1997:68 av vari hemställs att kyrkomötet till regeringen framför som sin mening att åldersgränsen för barns samtycke skall vara . Motion 1997:69 av biskop m.fl. vari hemställs att kyrkomötet hos regeringen begär att lagen om trossamfund eller lagen om kompletteras med en bestämmelse som möjliggör ledighet inom trossamfunden eller endast inom . Motion 1997:70 av vari hemställs att kyrkomötet som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i motionen. Motion 1997:71 av och vari hemställs att kyrkomötet som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av straffsanktion för brott mot tystnadsplikten. Motion 1997:72 av och vari hemställs att kyrkomötet som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av reglering av rätten till ledighet för förtroendevalda. Motion 1997:73 av och vari hemställs att kyrkomötet som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om offentlighetsregler i . Motion 1997:74 av vari hemställs att kyrkomötet i sitt yttrande ger regeringen tillkänna vad som anförts i motionen och avstyrker förslaget om borttagande av straffsanktionen i tystnadspliktsbestämmelsen. Motion 1997:75 av och vari hemställs att kyrkomötet beslutar att hos regeringen begära att de medeltida domkyrkornas domkyrkostiftelser med särskilda styrelser bör bibehållas. Motion 1997:76 av vari hemställs att Kyrkomötet beslutar att hos regeringen begära att en lagreglerad, straffsanktionerad tystnadsplikt för präster skall finnas. Motion 1997:77 av vari hemställs att Kyrkomötet beslutar att hos regeringen begära att § 1 i lag om bör ha följande lydelse: "är ett trossamfund med evangelisk-luthersk bekännelse och framträder som församlingar och stift. har också nationella organ." Motion 1997:78 av vari hemställs att kyrkomötet som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om ansvaret för kyrkans uppdrag. Motion 1997:79 av vari hemställs att kyrkomötet hos regeringen begär att det i den förestående propositionen med förslag till Lag om entydigt klarläggs och fastslås att det reformerade kyrkomötet inom ramen för sin i Lag om angivna kompetens kommer att kunna besluta om en inomkyrklig ordning som blir rättsligt bindande för stift och församlingar och för som helhet. Motion 1997:80 av vari hemställs att kyrkomötet som sin mening ger regeringen till känna att staten även i fortsättningen skall ge ett särskilt ekonomiskt stöd till underhållet, vården och försäkringen av . 4 Yttrande I ärendet föreligger ett yttrande från läronämnden (Ln 1997:11), vilket är fogat till betänkandet som bilaga. 5 Bakgrund 5.1 Allmän bakgrund Genom skrivelsen (RegSkr 1995:1) om ändrade relationer mellan staten och inhämtade regeringen ett yttrande års kyrkomöte över det i skrivelsen framlagda principförslaget om de framtida kyrka-statrelationerna. Kyrkomötet beslutade att med anledning av regeringens skrivelse som sin mening ge regeringen till känna vad andra kyrkolagsutskottet anfört i sitt betänkande (2 KL 1995:1, kskr. Kyrkomötet fann att grundelementen i regeringens skrivelse, så som utskottet preciserat dem, skulle tillgodose behov och därmed kunde ligga till grund för reformarbetet. I utskotts- betänkandet lyftes fyra grundelement fram, nämligen den konstitutionella lösningen, lagen om , begravningsverksamhetens organisering och finansiering samt klarläggandet av den kyrkliga egendomens status. Därtill innehöll kyrkomötets yttrande principiella synpunkter och påpekanden av avgörande betydelse för inriktningen på ett reformarbete som skulle garantera att förblir densamma. beslutade med bifall till proposition 1995/96:80 att godkänna regeringens riktlinjer för arbetet med ändrade relationer mellan staten och (bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84). På grundval av principbeslut utfärdade regeringen direktiv (dir 1995:162) för ett omfattande utredningsarbete. Direktiven avsåg följande utredningar och särskilda uppdrag: utredning om konstitutionella och andra rättsliga frågor, särskilt uppdrag till att utreda formerna för statlig uppbörd av kyrkoavgift utredning om begravningsverksamheten särskilt uppdrag till Kammarkollegiet att utreda den kyrkliga egen- domen vid en relationsändring utredning om vården av kulturhistoriskt egendom och kyrkoarkiven, samt utredning om personalfrågorna vid en ändring av relationerna och om statligt stöd till trossamfund. För att underlätta insyn och samordning i utredningsarbetet inrättade regeringen ett särskilt beredningsorgan, kyrka-statdelegationen, med kyrkoministern som ordförande och ärkebiskopen som vice ordförande. I delegationen finns representanter för de politiska partierna i , för och för övriga trossamfund. Delegationen har fortlöpande informerats om och diskuterat såväl det statliga som de kyrkliga utredningsarbetet. Parallellt med det statliga arbetet pågår ett kyrkligt utredningsarbete om framtida organisation. central- styrelse har utfärdat direktiv för det kyrkliga utredningsarbetet (CsSkr 1996:2, bilaga 1 och CsSkr 1996:3, bilaga 3). Syftet är att utarbeta ett samlat och teologiskt väl begrundat inomkyrkligt regelsystem i form av en kyrkoordning. Utredningsarbetet skall vara avslutat till . Resultatet av det statliga utredningsarbetet förelåg . överlämnades följande sju betänkanden till kyrkoministern. Rättslig reglering (SOU 1997:41) Begravningsverksamheten (SOU 1997:42) Den kulturhistoriskt värdefulla kyrkliga egendom och de kyrkliga arkiven (SOU 1997:43) personal (SOU 1997:44) Stöd, skatter och finansiering (SOU 1997:45) Statlig medverkan vid avgiftsbetalning (SOU 1997:46) Den kyrkliga egendomen (SOU 1997:47) Betänkandena har varit föremål för en omfattande remissbehandling uppdelad på två olika remisser. Samtliga församlingar, pastorat och övriga samfälligheter har inbjudits att delta. Härtill har yttranden inhämtats från bl.a. statliga myndigheter, kyrkliga organ på stiftsnivå och nationell nivå samt ett flertal olika trossamfund. Remiss 1, där yttrandena skulle vara avgivna till , omfattade hela betänkandena Rättslig reglering och Den kyrkliga egendomen, betänkandet Den kulturhistoriskt värdefulla egendomen och de kyrkliga arkiven i de delar som behandlar arkivfrågor samt ett förslag till ändring i regeringsformen i betänkandet Statlig medverkan vid avgiftsbetalning. Remiss 2 avsåg övriga delar av de båda sistnämnda betänkandena samt de återstående tre betänkande. Remisstiden sträckte sig i detta fall fram till . Remiss 1 omfattade i huvudsak förslag till grundlagsändringar samt andra lagförslag som kräver ett särskilt beslutsförfarande med två riksdagsbeslut med mellanliggande val till . Uppdelningen i två remisser har gjorts för att ett yttrande skall kunna inhämtas från kyrkomötet innan regeringen senast års riksdagsval måste lägga fram en proposition med förslag till grundlagsändringar. 5.2 Skrivelsens huvudsakliga innehåll Regeringens skrivelse omfattar samma delar av det statliga utredningsarbetet som remiss 1. I skrivelsen redovisas det huvudsakliga utfallet av remissen. Remissvaren i form av ifyllda frågeformulär har databehandlats av (). publicerade SCB en rapport med analys av den första delen av remissutfallet. Av denna framgår att av 3 375 remissinstanser har 2 358 eller lämnat ett yttrande. Remissinstanserna ger ett mycket brett stöd åt de förslag som remissen omfattade. Enkäten innehöll 48 frågor varav 45 kan analyseras var för sig. På 35 av dessa frågor har eller fler svarat att respektive förslag bör genomföras. På nio frågor är det som svarat att förslagen bör genomföras. På en av de 45 frågorna finns inte en absolut majoritet för utredningsförlaget. Det gäller regeringens möjlighet att ha tillsyn över prästlönetillgångarnas användning där ställt sig positiva till utredningsförslaget.