prop · GL03176 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1997/98:176 Lärandets verktyg nationellt program för IT i skolan Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll Det svenska samhället har genomgått stora förändringar inte minst på arbetsmarknaden. Informationsteknik (IT) har blivit en del av människors vardag. Skolan är en del i denna förändring och därför sker en utveckling av undervisningen i skolan. Arbetssättet förändras i riktning mot mer elevaktivitet. Kunskapssynen förändras så att eleverna i högre grad tillägnar sig förmågan att lära nytt och använda kunskap som ett verktyg. IT kan understödja denna utveckling. Regeringen har därför tagit initiativ till ett nationellt program för IT i skolan. Programmet för IT i skolan består av olika delar: en satsning på kompetensutveckling av och en dator som arbetsverktyg för lärare, en utveckling av IT-stöd till elever med funktionshinder, e-post till samtliga elever och lärare, Internet till skolor, utveckling av det svenska och det europeiska Skoldatanätet m.m. Det nationella programmet för IT i skolan omfattar förskoleklassen, den obligatoriska skolan samt gymnasieskolan. Innehållsförteckning 1 En skola för dagens samhälle och morgondagens 3 1.1 Att ständigt lära nytt 4 1.2 IT finns överallt 5 1.3 Att lära för kunskapssamhället 6 1.4 En framtidsutbildning för alla 10 1.5 Nya möjligheter för skolan 15 2 Lärandets verktyg nationellt program för IT i skolan 16 2.1 Samling för IT i skolan 17 2.2 Kompetensutveckling och datorer till lärare 17 2.3 Internet i skolan 20 2.4 E-postadress till alla elever 21 2.5 IT för elever med funktionshinder 22 2.6 Det svenska Skoldatanätet 24 2.7 Ett europeiskt skoldatanät 26 2.8 Pris för utmärkta pedagogiska insatser med hjälp av IT 28 3 Skolan, Internet och etik 29 3.1 Det personliga ansvaret 29 3.2 Filtrerad internetanslutning 30 4 Informationsteknik i skolan 30 4.1 Olika faser i användningen av IT i skolan 31 4.2 Läget i skolorna 1997 32 4.3 Inställningen till IT bland lärare och elever 34 4.4 Forskningsresultat om användning av IT i skolan 35 4.5 Behovet av läromedia 35 4.6 Erfarenheter av IT-projekt i skolan 37 4.7 Skolan mitt i byn 39 5 Internationella exempel på arbete med IT i skolan 39 5.1 39 5.2 41 5.3 42 5.4 43 5.5 43 1 En skola för dagens samhälle och morgondagens Förändringarna i samhället sker allt snabbare, vilket ökar medborgarnas behov av att ständigt förnya och fördjupa sina kunskaper. När eleverna går ut i arbetslivet skall de vara rustade för att lära om, lära nytt och lära mer för det livslånga lärandet. Vägen dit karaktäriseras av ett kunskapssökande och elevaktivt arbetssätt. Informationsteknik (IT) är ett redskap att nå en förbättrad utbildning och fördjupade kunskaper. Alla elever måste vara förtrogna med modern när de lämnar skolan. Detta uppnås bäst genom att de har fått använda IT som ett verktyg för sin inlärning. IT- samhället är redan här Utvecklingen och förändringen av arbete och vardag går allt snabbare. Informationstekniken är en viktig drivkraft bakom denna samhällsföränd- ring. Omvandlingen är lika genomgripande som när utvecklades från att vara ett jordbrukssamhälle till att bli ett industrisamhälle. Utvecklingen kan avläsas på många sätt. På arbetsmarknaden syns den genom att andelen anställda i industrin sjunkit i förhållande till andra sektorer. Ett viktigt skäl till att så många arbeten försvunnit från industrin är den mycket kraftiga produktivitetsökningen som kunnat ske till följd av ökad användning av informationsteknik. Nya arbeten, ofta kvalificerade, har tillkommit i tjänstesektorn, särskilt inom IT-området. ökade arbetslösheten kraftigt. På fick hundratusentals personer lämna sina arbeten för en oviss tillvaro i arbetslöshet. har utvecklingen vänt. Arbetslösheten minskar och sysselsättningen ökar, men arbetsmarknaden ser annorlunda ut. En annan effekt av utvecklingen är att flyttströmmarna inom landet har nått höga nivåer. Genom höjd utbildningsnivå och ökad välfärd har fler individer möjlighet att göra aktiva val. Gårdagens flyttströmmar gick från landsbygden till industriorter och brukssamhällen. flyttar många från mindre orter till storstäder och universitetsorter. Mediasituationen har förändrats dramatiskt med ett långt större men splittrat utbud. Antalet radio- och TV-kanaler har ökat kraftigt och via satelliter nås vi av kanaler från andra länder. Människor har på ett helt annat sätt än tidigare möjlighet att själva styra mediakonsumtionen utifrån sina intressen och behov. Det ökade utbudet innebär att det inte längre finns ett fåtal arenor som dominerar det offentliga samtalet. Att förstå och värdera vilken information som är korrekt och vad som är viktigt ställer stora krav på mediakonsumenten. Samhället genomgår en utbildningsrevolution. Fler människor genomgår utbildning på alla nivåer. har den genomsnittliga utbildningsnivån för ungdomar ökat mycket kraftigt. Skolformer som var förbehållna ett fåtal har öppnats för alla. Kommunikationen i samhället har ökat snabbt. Vi har helt nya möjligheter att kommunicera med varandra via telefon, mobiltelefoner och fax. Förbättrade transporter gör att många människor kan välja att bo på en annan plats än där de arbetar. Det innebär att fler människor reser allt längre sträckor till sina arbeten. Stora grupper har fått möjlighet att resa utomlands. Datatekniken har genomgått en utveckling som saknar motstycke. Kapaciteten hos en dator har fördubblats sedan mikroprocessorns tillkomst . Denna utveckling visar inga tecken på avmattning. Internet har haft en enorm tillväxt och är nu på väg att distansera telefonin i omfattning. (Svenska delen av Internet, SOU 1997:18) beräknar att trafiken på Internet kommer att öka mellan 128 och 1 000 gånger. helt skilda medier som telefon, TV och radio smälter nu snabbt samman. Alla dessa medier förvandlas till digitala strömmar som transporteras på olika sätt och spelas upp på datorer av olika slag och form. Vissa datorer kommer att se ut som telefoner, andra som TV- apparater, medan andra blir en så naturlig del av vår vardag att de inte längre märks. 1.1 Att ständigt lära nytt Vi har valt ett samhälle och en framtid som ställer allt högre krav på utbildning och kompetens. Arbetslivet kräver ökade kunskaper och färdigheter och ny sorts kompetens. är stora delar av arbets- marknaden i praktiken stängd för dem som saknar gymnasieutbildning. För allt fler arbetsuppgifter krävs högskoleutbildning. Detta ställer höga krav på utbildningssystemet. Alla elever måste få goda kunskaper och förberedas både för ett föränderligt arbetsliv och för vidare utbildning. Områden som t.ex. handeln, transportnäringen och omsorgen var förr öppna för personer med kort utbildning, men stiger kraven och ändrar karaktär. behövdes en smalare kunskap för att lösa en viss uppgift. behövs medarbetare med bred kompetens som snabbt kan anpassa sig till en förändrad situation och som kan lära nytt. Trygghet ger en förutsättning för förändring och flexibilitet. För att människor skall klara av att möta nya utmaningar och utvecklas måste de känna trygghet och delaktighet. Det svenska utbildningssystemet skall ge alla möjlighet till en bra grundutbildning och ge en möjlighet till livslångt lärande. Möjlighet till utbildning skall ge medborgarna den trygghet som förändringen kräver. Välfärd ger trygghet som möjliggör flexibilitet och tillväxt. En stor förändring i arbetslivet är nya sätt att organisera arbetet. För att öka effektiviteten i verksamheten och få till stånd ständigt pågående kvalitetsutveckling har organisationerna plattats ut. Hierarkier har ersatts av självstyrande grupper, som själva lägger upp sitt arbete och ansvarar för sitt resultat. Arbete i en icke hierarkisk och flexibel organisation ställer krav på medarbetare att under stort eget ansvar både kunna arbeta självständigt och samarbeta med andra. Vidare krävs god social kompetens och att varje medarbetare kan visa tolerans och respekt för andra människor. Kraven på språkkunskaper ökar. Fler och fler förutsätts kunna läsa skriftliga instruktioner och även kunna skriva en text. Engelska språket används inom allt fler områden och i allt fler situationer, inte minst i databranschen. Språket har för allt fler blivit ett viktigt arbetsverktyg. I arbetslivet ökar vikten av kontakt och kommunikation med andra människor inom och utom den egna organisationen. räcker det inte att behärska en enskild arbetsuppgift, utan varje medarbetare måste också fungera socialt inom sin grupp och gentemot kunder. Informationstekniken gör intåg på snart sagt varje arbetsplats. En gammaldags kassaapparat har förvandlats till en avancerad dator som ansluter till en centraldator och kan ge ifrån sig svårtydda fel- meddelanden, kanske på engelska. I många fall måste en lagerarbetare nu kunna hantera avancerade system för lagerhantering och en chaufför kunna behärska en bokningsdator. Inom områden som vård och omsorg utnyttjas avancerad informationsteknik allt mer. använder olika typer av larm och uppkopplingar till pensionärernas hem och vårdpersonal möter ständigt allt mer sofistikerad utrustning. Allt kontorsarbete har inslag av informationsteknik. Den klassiska sekreterarrollen med renskrift av koncept har försvunnit. Tjänstemännen har en egen dator, på vilken de utför en ökande andel av arbetsuppgifterna. Den som inte behärskar informationstekniken har, oavsett utbildningsnivå, svårt att finna en plats i arbetslivet. har ändrat karaktär. var en gång ett verkstadsföretag men har blivit ett alltmer renodlat kunskapsföretag. Den fysiska tillverkningen av produkterna har till stor del lagts ut på underleverantörer. uppgift har blivit att utveckla och konstruera de programvaror och kretsar som används för mobiltelefoni, växlar och andra produkter och tjänster. Företag kan nu byggas upp enligt nya principer. Ett exempel är företag som säljer böcker eller CD-skivor och sköter försäljningen uteslutande via Internet. Sortimentet kan bestå av miljoner artiklar. I själva verket finns inget lager utan bara en koppling till distributörer. Artiklar från olika distributörer samlas sedan hos Posten som sänder ut dem till konsumenten och sköter fakturahanteringen. Dessa företag använder den nya tekniken inte till att rationalisera en gammal organisation utan till att bygga en radikalt annorlunda och mycket effektiv struktur. Informationshantering och informationsförädling utgör en allt större del av många yrkesroller. Vi får en ny relation till information och kommunikation. En ny kommunikationskultur håller på att födas. 1.2 IT finns överallt Informationsteknik har blivit ett begrepp för utrustning som används för att samla in, lagra, bearbeta, presentera och överföra ljud-, text- och bilddata. IT har även kommit att stå för teknik som är enklare att använda och mer vanligt förekommande . I själva verket införs IT i allt fler produkter och blir allt mer osynlig. En stor mängd apparater innehåller en liten dator som styr dess arbete. Även datorer i traditionell form får ökad spridning. Fackföreningar erbjuder t.ex. sina medlemmar billiga datorpaket och arbetsgivare erbjuder datorpaket mot löneavdrag. Internet har vuxit till att utnyttjas av flera hundratusen svenskar. På Internet finns ett utbud av information utan motstycke. Många professionella mediaorganisationer använder Internet för att skapa och sprida innehåll till en masspublik. Kostnadsbilden är dramatiskt annorlunda än för traditionella medier. En tidning som sprids via Internet slipper helt kostnaden för tryckning och distributionen sker till en bråkdel av vad kostnaden annars varit. Till skillnad från traditionella massmedier är Internet dubbelriktat. Vem som helst, som har de nödvändiga kunskaperna, kan gratis lägga upp sidor på Internet och sprida sitt budskap till hela världen. För den som har något viktigt att säga krävs inte längre stora resurser för att nå ut. Internet har inte heller de traditionella mediernas utrymmesbegräns- ningar. Det finns ingen gräns för mängden publicerad information på Internet. lägger exempelvis ut alla protokoll och betänkanden på Internet. Internet ändrar helt prissättningen för kommunikation. sattes priset i relation till avstånd. Priset för användning av Internet är fast oavsett hur mycket det används (kostnader för telefonuppkoppling oräknade) och vilken sträcka informationen tillryggalägger. Ett e- postmeddelande kostar i princip ingenting att sända och når andra sidan jorden nästan . 1.3 Att lära för kunskapssamhället har andra förutsättningar och mål för sin utbildning . En allt mer krävande arbetsmarknad och ett mer föränderligt samhälle ställer nya och högre krav på utbildning och kompetens. De unga har också egna uppfattningar om vad som är viktigt i livet och vilken utbildning de önskar. En modern utbildning måste därför anpassas till dessa krav. Skolan måste relatera till samhällets omvandling och anpassas till dagens och morgondagens förutsättningar. Eftersom samhället ändras så snabbt har kraven på kunskap förändrats. Eleverna behöver goda och breda grundkunskaper för att kunna hantera alla utmaningar de kommer att möta. som behovet av grundläggande kunskaper ökar blir det än viktigare att eleven lär sig att lära. Kunskap förändras till att bli mer av en metod och ett förhållningssätt. Utbildningen ger inte eleverna enbart ett färdigt kunskapspaket utan förser dem dessutom med de verktyg som behövs för att bemästra kunskap och kunna skaffa ny när behov uppstår. Att behärska kunskapens och lärandets verktyg är nödvändigt för att ett livslångt lärande skall bli en realitet. Att kunna lära sig, att kunna förstå, analysera och sålla information och omvandla den till egen kunskap är avgörande. En indikation på detta är att nyutbildade personer har varit mer efterfrågade än äldre inom många delar av arbetsmarknaden, trots att de äldre har mångårig erfarenhet och kompetens. Orsakerna till att ungdom är eftersökt kan vara unga människors öppenhet för förändring, vilja att lära nytt och intresse för ny teknik. Eleven måste ha inflytande över sitt eget lärande för att utbildningen skall bli meningsfull och ge användbara kunskaper. Inflytandet behövs på alla nivåer i skolan men framförallt när det gäller utformningen av den konkreta undervisningen. Ungdomar är mer självständiga . I samhället ställs de även inför fler och svårare val. De har tillgång till medier som ger dem breda referensytor. Det gör att eleverna ställer högre krav på undervisningen. Eleverna vill själva ta aktiv del i lärandet i stället för att passivt ta emot undervisning. För att eleverna skall ta till sig viss kunskap kräver de i allt högre utsträckning att få veta varför denna kunskap är viktig och vilken nytta de kan ha av den. Kunskap uppstår när en person tar till sig information och genom förståelse skapar sina egna strukturer, själv eller tillsammans med andra. Kunskapen blir därigenom elevens egen; eleven äger sin kunskap. För att en sådan process skall äga rum krävs att eleven själv är aktiv. Eleven kan inte vara ett passivt objekt för undervisning utan måste i ökad utsträckning själv söka och skapa sin kunskap i samspel med andra. Kursplanerna är huvudsakligen indelade i ämnen. Skolämnen är dock endast konstruktioner för att strukturera stoff och läroplanerna ger stor frihet att lägga upp undervisningen på annat vis. Det finns en tendens bort från den strikta ämnesindelningen mot en uppläggning som är ämnesövergipande och bättre tillgodoser målen med utbildningen. Inlärningen i skolan blir mer lik den som sker i arbetslivet, genom en lärande organisation, en lärande miljö. Skolan i en ny roll Skolan har inte längre samma monopolställning när det gäller att förmedla information och kunskap som i gårdagens samhälle. har ungdomar tillgång till allt fler medier och de ägnar medierna mycket tid. Den elev som har ett specialintresse har mycket stora möjligheter att på egen hand fördjupa sig. Skolans och lärarens uppgift är, liksom tidigare, att stå för centrala värden och viktiga kunskaper. Men den pedagogiska arenan har vidgats och den omgivande verkligheten har allt mer blivit en del av skolans vardag och av undervisningens innehåll. Genom att kraven på skolan förändras och genom att elevernas behov är annorlunda så sker en utveckling av lärarens arbete. Uppgiften blir mer kvalificerad, viktigare och svårare . Läraren måste i större utsträckning möta elevernas individuella behov och kan inte längre på samma sätt som förr förlita sig på en auktoritet som följer med lärarrollen. En förändring av undervisningens uppläggning så att eleven, ensam eller i grupp, hämtar och skapar kunskap innebär en allt större utmaning för läraren. Det krävs pedagogisk professionalitet för att lägga upp undervisningen så att den fångar elevernas intresse och att eleven når de uppsatta kunskapsmålen. Utvecklingen innebär dock inte att undervisning i traditionella former försvinner, men den kommer att föra med sig en förskjutning av perspektiv och tyngdpunkt i riktning mot ett ökat ansvar för eleverna och en större betoning på elevernas strävan efter att nå kunskap. Det ökade ansvaret för eleverna är inte utan problem och ställer större krav på lärarnas kompetens. Det finns ett antal elever som kräver särskilda lärarinsatser för att kunna genomföra en utbildning där det ställs större krav på deras aktivitet och ansvar. inbjöds landets alla skolor att ansöka om stöd för lokala projekt för att utveckla lärarrollen i samarbete med lärarhögskolor och/eller regionala pedagogiska centra. Intresset visade sig vara betydligt större än väntat. hade fått omkring 1 200 ansökningar. Det stora intresset visar, enligt regeringens bedömning, på kraft och utvecklingsvilja i den svenska lärarkåren. Överlag strävar man mot ett större elevengagemang och elevansvar i utbildningen. Regeringen beslutade att avsätta till 168 lokala projekt på skolor. I direktiven till kommittén om lärarutbildningen (Dir. 1997:07) framhålls att informationstekniken innebär att nya former för lärande utvecklas och att kommittén skall därför överväga behovet av ytterligare insatser i lärarutbildningarna. En viktig förutsättning för skolans utveckling är det pedagogiska ledarskapet. Genom de senaste årens decentralisering har skolledarens ansvar vidgats. IT-utvecklingen i skolan beror i hög utsträckning på skolans ledarskap. Skolledares insikter om hur undervisningen kan främjas kvalitativt genom användning av IT i det pedagogiska arbetet har stor betydelse för om IT kan bli ett dagligt verktyg i undervisningen. Regeringen har, som en följd av rektors vidgade ansvar och krav som ställs på ökade kunskaper inom skilda områden, vidtagit särskilda insatser för att utveckla skolledarutbildningen. Utbildning för vuxna Den utveckling, som beskrivits i det föregående, är tydlig också inom vuxenutbildningen. Kravet att möta deltagarnas mycket varierande behov av utbildning, när det gäller dess inriktning, omfattning och förläggning och rum utgör en utgångspunkt för det utvecklingsarbete som sker i inom t.ex. . handlar det om att forma vuxenutbildningen till en del av en lokal infrastruktur för livslångt lärande. Informationstekniken erbjuder härvid viktiga instrument. Endast med användning av IT är det möjligt att till en rimlig kostnad erbjuda närmast individuellt eller för små grupper anpassad utbildning på de tider och den plats där deltagaren behöver den. Gränsen mellan mer traditionell, skolförlagd utbildning och distansutbildning kommer att suddas ut. Lärcentra, studiecentra, och utbildning på arbetsplatsen kommer att spela en allt viktigare roll inom vuxenutbildningen. Regeringen vill stödja och förstärka en utveckling av IT-stödd utbildning, som kan utnyttjas för distansutbildning och i annan vuxenutbildning på gymnasial nivå. Inom ramen för sker omfattande insatser på detta område. Regeringen har initierat ett pedagogiskt utvecklingsarbete vid Statens skolor för vuxna (SSV), bl.a. för utveckling av flexibla IT-stödda distansstudier, och avsatt för detta. Målet är att med IT-stödd utbildning kunna erbjuda ett bredare utbud av gymnasiekurser än vad flertalet lokala utbildningsanordnare har möjlighet till, så att den eftersträvade infrastrukturen för livslångt lärande kan förverkligas också utanför storstadsområdena. Regeringen har , i den regionalpolitiska propositionen (prop. 1997/98:62), lagt förslag om behovet av ytterligare insatser vad gäller bl.a. handledarutbildning och lokala studiecentra. Ett flexibelt system för distansstudier skall innehålla möjligheter för den studerande att välja mellan ett flertal olika studiemiljöer. Tillgången till lokala studiecentra är av stor betydelse för ett lyckat införande av ett flexibelt distansstudiesystem för en bred målgrupp. Inom ramen för har redan ett stort antal studiecentra växt fram i landet. Regeringen tillsatte en särskild utredare, (DUKOM, Dir. 1995:07) som drivit försöksverksamhet med ett 100-tal projekt som bl.a. skall ge underlag för en framtida strategi för distansutbildningen i . Kommittén skall redovisa sina förslag . Högskolor och universitet En förutsättning för att skall kunna hävda sig som välutvecklad kunskapsnation är att fler personer ges möjlighet till en högre utbildning. Regeringen har därför prioriterat utbyggnaden av högskolan. tillförs högskolan resurser motsvarande 68 000 nya permanenta platser. Efterfrågan på personer med kompetens inom naturvetenskap och teknik har inneburit att tyngdpunkten i högskolans expansion ligger inom dessa områden. Näringslivets och den offentliga sektorns behov av välutbildad arbetskraft är särskilt stort inom IT- området. Regeringen har därför ställt upp som verksamhetsmål för samtliga universitet och högskolor att de skall beakta behovet av utbildade inom det informationstekniska området. Högskolans pedagogik förändras även inom utbildningar som inte primärt utbildar för IT och IT används som ett pedagogiskt verktyg inom allt fler utbildningar. Även möjligheten att studera på distans med hjälp av IT ökar. Eftersom de flesta kommer att behöva kunskaper om IT i förvärvslivet har också många utbildningar moment där IT används som ett verktyg. Skolan kan bidra till att informationstekniken och datorer avdramatiseras, vilket kan sänka tröskeln att söka till sådana utbildningar, inte minst för kvinnor. Detta är en viktig förutsättning för att högskolan skall kunna tillgodose det ökande behovet av IT- specialister. IT skall vara ett viktigt inslag i lärarutbildningen. ingår i målen för lärarexamina att studenter för att få examen skall ha förmåga att använda datorer och andra informationstekniska hjälp- medel för egen inlärning och kunskap om hur dessa hjälpmedel kan användas i undervisningen i skolan (bilaga 3 till högskoleförordningen [1993:100]). Regeringen har - i syfte att säkerställa att nyutbildade lärare får kunskaper inom IT - anvisat medel till IT-utbildning för lärar- utbildarna. Inom högskoleområdet görs även stora tekniska satsningar på IT. Det svenska universitetsdatanätet, SUNET, kommer under innevarande budgetår att uppgraderas. Vidare har statsmakterna beslutat att erbjuda huvudbiblioteken i kommunerna och länsmuseerna en fast dataförbindelse till SUNET/Internet. Det innebär att folkbiblioteken och länsmuseerna får tillgång till en kraftfull internetanslutning. Staten betalar för anslutningen under förutsättning att kommunerna svarar för kostnaden för de tre följande åren. Vidare finns möjlighet för alla studenter att få en internetuppkoppling från sina bostäder, oavsett var man bor i landet till en mycket förmånlig kostnad. I sammanhanget kan också nämnas att regeringen i den regionalpolitiska propositionen (prop. 1997/98:62) föreslår att ett särskilt utvecklings- centrum etableras i för att stödja utvecklingen av distansutbildning baserad på modern informationsteknik. har fått i uppdrag att utveckla ett IT-baserat forskningsinformations- system.