prop · GL03114 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:114 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att godkänner att anvisade medel får användas för att inrätta en svensk-dansk kommitté för forsknings- och utvecklingsinsatser i . Vidare lämnas förslag om att godkänner att regeringen använder medel som anvisats för ett tekniskt forskningsinstitut i till att bilda ett aktiebolag i vilket institutets verksamhet skall bedrivas. Dessutom redovisas vidtagna och planerade åtgärder avseende nya högskolor i och på . Vi- dare redovisas regeringens initiativ för att öka kunskaperna om förintel- sen av bl.a. judar under . Slutligen redovisas regering- ens utbildningsinsatser inom vård- och omsorgsområdet samt initiativ på lokalförsörjningsområdet. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Ärendet och dess beredning 4 3 Nya högskolor 4 3.1 4 3.2 Högskola på 5 4 Samarbete i 6 5 Ett tekniskt forskningsinstitut i 9 6 Insatser för att sprida kunskap om förintelsen 10 7 Högre utbildning inom vård- och omsorgsområdet 10 8 Universitetens och högskolornas lokalförsörjning 12 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 14 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. godkänner att anvisade medel för under utg.omr. 16, anslag B 45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. skall användas för att tillsammans med skall inrätta en kommitté för forsknings- och utvecklingsinsatser i (avsnitt 4), 2. godkänner att regeringen använder medel som anslagits för ett tek- niskt forskningsinstitut i till att bilda ett aktiebolag inom vilket institutets verksamhet skall bedrivas (avsnitt 5). 2 Ärendet och dess beredning Regeringen tillsatte en kommitté för att bereda frågan om etablering av en högskola i . Kommittén lämnade ett delbetän- kande, Högskola i (SOU 1996:36), som remissbehandlades, och ett slutbetänkande, (SOU 1996:120). Regeringen tillsatte en organisationskommitté för att planera och göra de förberedelser som krävs för att starta verksamheten och för att fungera som uppdragsgivare för högskoleverksamheten. Regeringen tillsatte en organisationskommitté för att förbereda omorganisationen av Högskoleutbildning på . Riksda- gen har beslutat att och Högskolan på skall inrättas (prop. 1996/97:1, utg. omr. 16, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100). Regeringen tillsatte en särskild utredare för att undersöka möjligheterna att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut. Utredaren över- lämnade sina förslag i betänkandet Ett tekniskt forskningsinstitut i (SOU 1997:37). Betänkandet har remissbehandlats. har beslutat om att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i med in- riktning mot mikroelektronikbaserade system (prop. 1997/98:1, utg.omr. 16, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108). 3 Nya högskolor 3.1 Regeringens bedömning: Den verksamhet som bedrivs vid den odonto- logiska fakulteten vid bör överföras till . Skälen för regeringens bedömning: beslutade vid förra att en ny högskola skall inrättas i (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100). En organisations- kommitté för (dir. 1996:74; U 1996:06) fungerar som uppdragsgivare när det gäller grundutbild- ningen som har anordnats av andra högskolor. skall inrättas som en självständig statlig högskola . I samband med att högskolan inrättas skall de enheter vid Lunds uni- versitet som bedriver lärarutbildning och teknisk utbildning i föras över till . Vidare har och organisationskommittén slutit ett avtal om de konstnärliga utbildningar som bedriver i . Enligt avtalet skall dessa även i fortsättningen organisatoriskt tillhöra . De skall dock enligt avtalet samlokaliseras med . Vidare skall ersätta med hyresmedel för dessa utbild- ningar. Diskussioner pågår med kommun om en över- flyttning genom avtal av vårdhögskoleutbildningarna till hög- skola. Avsikten är att överflyttningen av vårdhögskoleutbildningarna skall vara genomförd i samband med att högskolan inrättas . budgetproposition gör regeringen bedömningen att en plane- ringsförutsättning bör vara att den odontologiska fakulteten vid skall föras över till den blivande högskolan i . Över- föringen skall ske under förutsättning att detta gagnar utbildningen och forskningen vid såväl som vid den odontologiska fa- kulteten samt är till nytta för regionen. Mot denna bakgrund utsåg organi- sationskommittén och en arbetsgrupp med uppgift att utreda frågan om organisatorisk tillhörighet för den odontologiska fakul- teten. I en skrivelse till regeringen redogör organisa- tionskommittén och för arbetsgruppens analys. Enligt arbetsgruppen är det till gagn för fakulteten att bli en del av hög- skola, förutsatt att fakultetens krav för en sådan överföring tillgodoses. anför i ett yttrande över arbetsgruppens förslag att ar- betsgruppens analys inte leder till slutsatsen att en överföring är motive- rad. Likväl tillstyrker att den odontologiska fakulteten överförs till och att detta sker tidigast . Avgörande för denna uppfattning är att fakulteten själv uttryckt en önskan om en förändrad organisation. Överflyttningen av lärarutbild- ningarna, tekniska utbildningar och den odontologiska fakulteten vid till , samverkan kring de konstnärliga utbildningarna samt en planerad överflyttning av vårdhögskoleut- bildningarna har enligt regeringens bedömning skapat en bred och diffe- rentierad grund för den fortsatta högskoleverksamheten i . Rege- ringen avser att återkomma vad avser resurser och omfattning av verk- samheten vid i budgetpropositionen . 3.2 Högskola på Regeringens bedömning: En högskola inrättas på och bör ges namnet Högskolan på . Skälen för regeringens bedömning: behandlade med anled- ning av budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) frågan om omfattning och inriktning av högskoleverksamheten på . Högskoleutbildningen på har bedrivits genom att disponerat ett anslag med vilket den beställt utbildning från olika statliga högskolor. Regeringen tillsatte en organisationskommitté som enligt direktiven (dir. 1996:96) har till uppgift att driva verksamheten och organisera om den nuvarande högskoleutbildningen på till en självständig högskola. Kommittén har i en skrivelse till regeringen föreslagit att högskolan på inrättas . Kommittén föreslår att högskolan ges namnet Högskolan på . betonar i sina förslag behovet av balans mel- lan den regionalt respektive nationellt och internationellt motiverade verksamheten. Kommittén föreslår att utbildningen och forskningen pro- fileras mot sådana områden där förläggningen till ger särskilda förutsättningar. Därvid betonas det humanistiska och kulturella arv som skapar särskilda möjligheter liksom de natur- och kulturgeografiska för- utsättningarna. Kommittén framhåller behovet av att integrera högskolan i det lokala samhället bl.a. i det särskilda projekt som avser ett nytt gemensamt bibli- otek för högskolan och kommunen/länet m.fl. Förslaget innebär att bibli- oteket förläggs till högskolans campusområde norr om hamn. Den fysiska utformningen av ett sådant bibliotek ingår i den arkitekturtävling som utlysts. beslutade att ge den nya högskolan rät- tighet och ansåg högskolan väl skickad att utfärda högskoleexamen. Ver- ket kommer senare i vår att ta ställning till ansökan om att utfärda kandi- datexamen i ett antal ämnen inom de humanistiska och samhällsveten- skapliga utbildningsområdena. Rekrytering av rektor för högskolan på- går. Enligt regeringens bedömning bör de kombinationsutbildningar mellan IT och ekonomi som redan bedrivs utvecklas vidare. Dessutom bör det lokala arbetslivet tillgodoses med fortbildning och vidareutbild- ning. beslut om rättigheter att utfärda examina, planeringen och inriktningen av verksamheten innebär att förutsättningar har skapats för Högskolan på . Regeringen avser att återkomma i budgetpro- positionen vad avser resurser och omfattning av högskolan. 4 Samarbete i Regeringens förslag: godkänner att anvisade medel för under utg.omr. 16, anslag B 45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. skall användas för att tillsammans med skall inrätta en kommitté för forsknings- och utvecklingsinsatser i . Skälen för regeringens förslag: I strävan att lyfta fram viktiga samtids- och framtidsfrågor i Öresundsre- gionen som kan belysas genom olika forsknings- och utvecklingsprojekt har regeringen tillsammans med den danska regeringen för avsikt att in- rätta en kommitté. Inrättande av en kommitté för forsknings- och utveck- lingsinsatser i skall ske genom att en överenskom- melse träffas mellan och regeringar. För att skall kunna fullgöra sina åtaganden i detta samarbete krävs att medel an- slås för ändamålet. Tyngdpunkten i kommitténs arbete skall ligga på projekt som kan ge regionens olika intressenter vägledning vad gäller olika riktlinjer och åtgärder för att ta till vara och stärka regionens starka sidor och förbättra dess svaga sidor. Kommitténs arbete skall bidra till att främja forskning och högre utbildning i regionen. Kommittén skall ha en nära koppling till regionens universitet och högskolor på båda sidor . Organisation I kommittén skall viktiga intressenter i regionen på ömse sidor vara representerade. Kommittén skall bestå av en ordförande, som skall utses av forskningsministern i , och tolv andra ledamöter. Kommittén skall ha följande sammansättning. 2 forskare vid 2 forskare 1 representant från 1 representant från Kommunför- bundet 2 representanter för arbetsmark- nadsparterna 2 representanter för arbetsmark- nadsparterna KØbenhavns Kommune kommun Kommittén skall biträdas av ett sekretariat. Chefen för sekretariatet skall utses av kommittén. Sekretariatet skall lokaliseras till som skall vara inrättad . Svensk rätt skall vara tillämplig på sekretariatet. Medel har redan anslagits för inrättande av ett sådant sekretariat vid i budgeten för under utg.omr. 16, anslag B 45. 1996/97:150 s. 161, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1996/97:108). Kommitténs och sekretariatets uppgifter Kommitténs främsta arbetsuppgifter kan sammanfattas i följande punkter. * Initiera och helt eller delvis finansiera FoU-projekt inom områden som fastställs av kommittén. * Anordna konferenser och seminarier i syfte att uppmärksamma problem som kan bli föremål för olika FoU-insatser. * Klarlägga regionens och kommitténs ställning i förhållande till EU:s ramprogram för forskning. * Utreda förutsättningarna för att etablera ett regionalt svensk-danskt forskningsråd för . Sekretariatets huvuduppgift är att svara för det löpande arbetet och sköta kontakter med de olika intressenterna i regionen. Därutöver skall sekreta- riatet initiera och stödja FoU-projekt, bygga upp nätverk i regionen, an- svara för genomförande av konferenser och seminarier samt använda och sprida kunskap till IT-baserade nätverk. FoU-projekt för kommitténs val av forskning och utvecklingsinsatser bör vara generella och övergripande samhällsfrågor på Öresundsregional nivå. Exempel på sådana områden är: * Kulturella och administrativa svårigheter i integrationsprocessen. * Näringslivets omställning och internationell konkurrensförmåga. * En ekologisk och socialt hållbar region. * Möjligheter till en integrerad bostads- och arbetsmarknad. * Invandring integration och segregation. * i Europeiska Gemenskapen. Finansiering och skall finansiera kommittén och sekretariatet med lika delar. Inledningsvis skall finansieringen ske för . skall och tillskjuta medel med (SEK) vardera. Härefter skall och regeringar utvärdera kommitténs och sekretariatets verksamhet och finansiering. Tanken är att skall betala sin andel till den svenska staten. FoU-projekt skall kunna finansieras av kommittén men också på andra sätt, t.ex. genom medel från forskningsråd, forskningsstiftelser och myn- digheter eller från den krets av intressenter som ingår i kommittén. och högskolor i tillsammans tolv stycken med närmare 115 000 studenter har inlett ett samarbete inom en rad andra områden. Tillsammans utgör högskolorna ett av största centrum för högre utbildning och forskning. Fem av de största universi- teten har i samförstånd med övriga högskolor i regionen organiserat ett akademiskt nätverk för forskning kring under namnet och före, under och efter bron . Nätverket skall följa utvecklingen i ur olika perspektiv; miljö, näringsliv, samhälle, rätt och kultur. Det internationella samarbetet skall byggas upp med hjälp av bl.a. informationsteknik. Regeringen beslutade att stödja denna verksamhet med . Verksamheten förväntas ske i nära samarbete med . Re- geringen avser att stödja nätverket med ytterligare för . 5 Ett tekniskt forskningsinstitut i Regeringens förslag: godkänner att regeringen använder me- del som anslagits för ett tekniskt forskningsinstitut i till att bilda ett aktiebolag inom vilket institutets verksamhet skall bedrivas. Skälen för regeringens förslag: I den forskningspolitiska propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) har regeringen redovisat skälen för att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i . Den modell som med framgång prövats i vid Fraunhoferinstituten och vid liknande institut i andra länder kan tjäna som förebild för institutet. Modellen innebär bl.a. att institutet huvudsakligen skall ägna sig åt uppdragsforskning men även ta emot uppdrag att utveckla nya produkter och processer från idé till färdig pro- totyp. Verksamheten skall i ett rikstäckande perspektiv komplettera andra existerande satsningar vid industriforskningsinstitut och vid universitet och högskolor. I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU11, rskr. 1996/97:49) med förslag till tilläggsbudget för bud- /96 anmälde regeringen sin avsikt att utreda möjligheterna att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i . beslutade att en engångssumma på skulle ställas till förfogande, varav anvisades på tilläggsbudget och skulle användas av redan anvisade medel /96 under anslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att förbereda inrättandet av det tekniska forskningsinstitutet. Utredningen överlämnade sitt betänkande Ett tekniskt forskningsinstitut i (SOU 1997:37) till regeringen. beslutade med anledning av budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108) att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i med inriktning mot mikroelektro- nikbaserade system. Grundprincipen bör vara att institutet erhåller statlig basfinansiering under uppbyggnadsskedet. Finansieringen bör emellertid, efter uppbyggnadsskedet, utgöras av uppdragsforskning och utvecklings- arbete med medel från näringslivet. En utgångspunkt är att de 100 miljo- ner kronor, som staten engångsvis ställt till förfogande, skall användas under uppbyggnadsskedet för investeringar och initiala driftkostnader. En organisationskommitté har tillsatts och dess arbete skall bedrivas med sikte på att forskningsinstitutet skall kunna inrättas . lämnade sitt förslag till regeringen angående associationsform, budget för verksamheten fram till dess att forskningsinstitutet kan etableras samt en investeringsplan för budgetåren 1998 2000. Kommittén föreslår att verksamheten organiseras i ett av staten inledningsvis helägt aktiebolag. Kommittén anser att de starkaste skälen för denna bedömning är nödvändigheten att skapa förut- sättningar för ett nära och förtroendefullt samarbete med främst de mindre och medelstora företagen samt att få till stånd ett djupare engagemang från näringslivets sida genom ett direkt delägarskap i insti- tutet. Regeringen delar organisationskommitténs bedömning. I uppbygg- nadsskedet av verksamheten bedömer regeringen att staten får bära hu- vuddelen av kostnaderna. Regeringen anser att bör näringslivet vara majoritetsägare i bolaget. Regeringen avser att bilda ett inlednings- vis helägt statligt aktiebolag för att bedriva institutets verksamhet. Verk- samheten skall utvärderas efter uppbyggnadsskedet. 6 Insatser för att sprida kunskap om förintelsen aviserade statsministern att regeringen avsåg att göra insatser för att sprida information, inte minst bland ungdomar, om den människosyn som låg bakom förintelsen av bl.a. judar under . presenterades regeringens handlingsplan Levande historia . Denna består av informationsinsatser riktade mot föräldrar, allmänhet, skolan och högskolan. Den omfattar även politiska manifestationer. Som ett led i denna satsning avser regeringen att besluta om ett permanent resurstillskott om till univer- sitet för inrättande av ett nytt om förintelsen vid uni- versitetet. Centrumet skall bidra till samarbete mellan universitet och högskolor i hela landet. Det skall ägna sig åt utbildning och forskning om folkmord såsom förintelsen av bl.a. judar och åtgärder för att förhindra dessa. Centrumet skall även ha ett folkbildningsansvar. Bland uppgifterna bör ingå att utveckla kurser och lärarfortbildningar samt genomföra symposier m.m. Regeringen bedömer att har goda förutsättningar att vara ansvarig för ett inom det aktuella området. Verksamhet med anknytning till dessa frågor bedrivs inom vid de humanistiska, samhällsvetenskapliga och teologiska fakulteterna. Här kan exempelvis nämnas centrum för multietnisk forskning, institu- tionen för Östeuropastudier och forskning. Vid CEIFO) vid univer- sitet bedrivs ett antal viktiga forskningsprojekt som rör nazism och rasism, däribland ett samarbetsprojekt med . Detta samarbetsprojekt består av undersökningar i Klippan, och . Regeringen avser att för stödja denna verksamhet. 7 Högre utbildning inom vård- och omsorgs- området Vård- och omsorgssektorn är en samhällssektor inom vilken stora om- välvningar har ägt rum. Stora förändringar har skett både genom en för- ändrad sjukvårdsstruktur, styrning och organisation men också genom utvecklandet av nya diagnos- och behandlingsmetoder. Dessa föränd- ringar har inneburit ökade krav på många yrkesgrupper inom sektorn. Regeringen anser att det är av största vikt att dessa grupper får utbildning som svarar mot de ökade kraven och de behov som kommer att ställas inom vård- och omsorgsområdet . Regeringen föreslog i propositionen Utbildning och forskning kvali- tet och konkurrenskraft (prop. 1993/94:177, 1993/94:UbU13, rskr. 1993/94:400) att utrymme skulle skapas för alternativa samarbets- och huvudmannaskapsformer för utbildningarna inom vård- och omsorgsom- rådet. har vårdhögskoleutbildningen i ett stort antal lands- ting genom avtal flyttats över till den statliga högskolan. Denna process befinner sig i ett intensivt skede. har vård- högskoleutbildningarna vid landstingen i , , , , , , , , , Väst- manland, , samt överflyttats till statliga högskolor. Diskussioner om att sluta avtal pågår enligt vad Utbildningsdeparte- mentet erfar i samtliga övriga landsting. Regeringens mål är att förutsättningar skapas för att all vårdhögskoleutbildning skall ha möjlighet att överflyttas till den statliga högskolan . Med anledning härav gav utbildningsministern i uppdrag åt en arbetsgrupp (U 1997:I) att utarbeta riktlinjer för de landsting och statliga högskolor som ännu inte har träffat några avtal om överflyttning av vård- högskoleutbildning men som avser att göra detta. I uppdraget ingår även att bistå parterna i dessa diskussioner. Uppdraget skall redovisas till rege- ringen . Utbildningsministern tillsatte en utredare med upp- giften att bl.a. utvärdera övertagandet av den vårdhögskoleutbildning som överflyttats till den statliga högskolan . Utredaren presenterade sina resultat i rapporten nu och . Av rapporten framgår att erfarenheterna av vårdhögskoleutbildning som överflyttats till den statliga högskolan är mycket positiva. Dessa erfarenheter gäller genomgående vid samtliga berörda högskolor. Vårdhögskoleutbildningen har successivt kommit att integreras med övrig högskoleutbildning. Samverkan har etablerats med olika utbildningsprogram inom bl.a. ekonomi, teknik, humaniora och miljö. Tekniska utbildningar har i vissa fall profilerats i riktning mot medicinsk teknik och hälsovårdsfrågor. De statliga högskolorna har visat ett stort intresse för att tillvarata vårdhögskolornas erfarenheter av yrkesinriktad utbildning. Antalet disputerade lärare inom vårdhögskoleutbildningarna har ökat markant. Regeringen erfar att det pågår ett omfattande utveck- lingsarbete inom utbildningarna på vård- och omsorgsområdet vid landets högskolor. Däribland kan nämnas den planerade försöksverksamheten vid med en samordnad socionom- och sjuksköterskeutbildning med inriktning mot äldreomsorg. I propositionen Garanterat studentinflytande genom bibehållet kårobli- gatorium (prop. 1994/95:96, bet. 1994/95UbU:5, rskr. 1994/95:135) anförde regeringen att studentsammanslutningarna har viktiga studiesociala uppgifter och skapar förutsättningar för studenternas medinflytande i universitetens och högskolornas beslutande organ samt ger träning i demokratiskt arbete. beslutade att obligatoriet för studenter att tillhöra särskilda studentsammanslutningar, det s.k. kårobligatoriet, skulle bibehållas. Enligt 1 kap. 1 § första stycket och 4 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434) får regeringen meddela föreskrifter om skyldighet för studenterna vid högskolor under statligt, kommunalt eller landstingskommunalt huvudmannaskap att tillhöra särskilda studentsammanslutningar. Sådana föreskrifter finns i förordningen (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar för fakultet. Denna förordning omfattar dock endast studenter vid statliga högskolor. För att alla högskolestudenter skall ha samma rättigheter avser rege- ringen att utfärda föreskrifter om kårobligatorium för de studenter som studerar i vårdhögskoleutbildningar som överflyttats till statlig högskola. Regeringen har för avsikt att återkomma i budgetpropositionen med förslag som berör högskoleutbildningarna inom vårdområdet. 8 Universitetens och högskolornas lokalför- sörjning Statens lokalförsörjning har utretts och redovisats dels i delbetänkandet Statens ändamålsfastigheter. Principer för förvaltning och hyressättning (SOU 1996:187) som lämnades till regeringen , dels i slutbetänkandet Lokalförsörjning och fastighetsägande. En utvärdering av statens fastighetsorganisation (SOU 1997:96) som redovisades . Utredaren lämnar i betänkandet förslag som är väsentliga för lo- kalförsörjningen inom högskolor och universitet, bl.a. möjligheten att teckna hyreskontrakt längre än . Även revisorer har i en skrivelse till (1995/96:RR11) behandlat myndigheternas lo- kalförsörjning. Revisorerna efterlyser bl.a. en tolkning av de principer för hyressättning av ändamålslokaler som förvaltas av Akademiska Hus och , som accepteras av såväl fastighetsbolag som hyresgäster. I propositionen Förvaltning av statens fastigheter och statliga myndighe- ters lokalförsörjning, m.m. lämnar regeringen förslag inom området. Regeringen uppdrog åt och att redovisa och prognostisera kostnadsförändring- arna vad avser lokaler vid statliga universitet och högskolor för budget- åren 1997 2001 samt att för åren därefter göra en översiktlig prognos. skulle också redovisa vilka hyresföränd- ringar som skett under budgetåren 1994/95 1997 för universitet och hög- skolor vad gäller de lokaler som lärosätena hyrde vid övergången till det nya resurstilldelningssystemet samt prognostisera hyresförändringar för samma lokaler 2000. Verket skulle redovisa om dessa överensstämmer med de av beslutade hyresjusteringarna för budgetåren 1994/95 1997. Vidare skulle verket analysera om de pro- gnostiserade hyresförändringarna 2000 överens- stämmer med den bedömning regeringen har gjort avseende minskade hyreskostnader . Slutligen gav regeringen verket i uppdrag att för redovisa och för åren 1998 2000 analy- sera lokalkostnadernas relativa andel av högskolornas anslagsintäkter respektive totala intäkter (exklusive gåvor och donationer). Lokalförsörj- ningsverket inkom med en delrapport . Med an- ledning av att upphörde /98 fick inte tillräckligt underlag för att slutföra uppdraget.