prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Genom regeringens förordning (SFS 1977:30) om översyn av statliga myndigheters informationssystem har den högsta ledningen i myndigheten ett ansvar för att styra processen och följa upp att åtgärder vidtas. Det återstår viktiga frågor att ta ställning till. Bl.a. gäller det att redogöra för hur samhällets IT-säkerhet skall inordnas i det nationella handlingsprogrammet. Regeringen kommer att ge Statskontoret ett uppdrag att utarbeta en sammanhållen strategi för IT-säkerheten samt statens ansvar för denna. Förvaltningspolitiska kommissionen överlämnade sitt betänkande I medborgarnas tjänst till regeringen. Kommissionen har bl.a. haft till uppgift att göra en analys av om nuvarande former för organisation och styrning av statlig förvaltning och verksamhet är ändamålsenliga i förhållande till de uppgifter och mål som fastlagts av regering och riksdag. Kommissionens arbete har i huvudsak inriktats på principiella och övergripande frågor av vikt för statsförvaltningen som helhet, utifrån en bedömning av var generella problem finns. Tre delvis sammanfallande problemsfärer har legat till grund för kommissionens överväganden och förslag. Dessa är förvaltningens svårstyrbarhet, dess fragmentering och följderna av internationaliseringen. Regeringen avser att återkomma till med en redovisning av regeringens ställningstagande till kommissionens överväganden och förslag. Bättre mål- och resultatdialog har tidigare uttalat att det som revisorer föreslår om information och resultatstyrning (1994/95:RR14) bör beaktas i den fortsatta utvecklingen (bet. 1995/96:FiU7). Regeringen har genomfört vissa åtgärder som ligger i linje med revisorers förslag. beslutade regeringen att intensifiera och förbättra kontakterna mellan departementsledningar och myndighetsledningar genom regelbundna mål- och resultatdialoger. Ca 110 dialoger genomfördes inom loppet av och erfarenheterna från dessa dialoger var positiva. Den påbörjade processen med mål- och resultatdialoger har därefter fortsatt i oförminskad takt. Dialogen är på väg att bli ett normalt och återkommande instrument i regeringens styrning av myndigheterna inom ramen för den reformerade budgetprocessen. Enligt nuvarande riktlinjer bör departementsledningarna genomföra en mål- och resultatdialog med alla sina myndigheter vart eller . Revisorerna behandlar roll i mål- och resultatstyrningen. Som tidigare framgått har regeringen genomfört ett utvecklingsarbete avseende budgetpropositionens utformning. Ett första steg har varit att i inledningen till respektive utgiftsområdesavsnitt klargöra de mål och den inriktning som gäller för verksamheten inom området. Syftet är bland annat att tydliggöra sambandet mellan de övergripande politiska målen och bedömningarna och myndighetsspecifika mål och åtgärder som redovisas på myndighets- eller anslagsnivå. Regeringen anser att det för den fortsatta utvecklingen av resultatstyrningen är av stor vikt att riksdag och regeringen kontinuerligt för en dialog ur ett styrningsperspektiv om de beslutsunderlag regeringen redovisar. Denna dialog bör utvecklas både på politisk nivå och tjänstemannanivå. En sådan dialog fördes på tjänstemannanivå mellan utskott och departement om redovisningen per utgiftsområde i budgetpropositionen. Redovisning av personalkonsekvenser vid strukturförändringar och besparingar, m.m. Allmänt I budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, vol.1) redogjordes för bedömningar av de personalkonsekvenser som blev en följd av förslagen i budgetpropositionen och de andra särpropositioner som förelagts . Bedömningarna omfattade budgetåren 1995/96 - 1999. En uppföljning har gjorts av de personalkonsekvenser som redovisades i budgetpropositionen . Vidare har en bedömning gjorts av de personalkonsekvenser som blir en följd av förslagen i denna budgetproposition och de andra propositioner som förelagts under innevarande budgetår och som omfattar perioden t.o.m. . Det bör dock understrykas att det finns en betydande osäkerhet i bedömningarna. Staten har cirka 235 000 hel-och deltidsanställda (inkl. affärsverken). beräknas överslagsmässigt cirka 8 250 statsanställda avgå med ålderspension. Detta antal kan komma att öka bl.a. till följd av att arbetstagare kan avgå tidigare med pension eller pensionsersättning motsvarande pension enligt övergångsbestämmelser i pensionsavtalet och bestämmelser i trygghetsavtalet. är den organisation som enligt det statliga trygghetsavtalet bistår de som är övertaliga (försäkringskasseområdet omfattas inte av avtalet) och som ansvarar för användningen av de medel som parterna har avsatt för trygghetsåtgärder. Enligt vad regeringen inhämtat från har cirka 50 500 personer sagts upp i staten - . Av dessa har cirka 5 500 sagts upp - . arbetar situations- och individanpassat med en mycket markant arbetslinjeprofil. Detta har lett till att arbetslösheten kunnat hållas nere. Bland dem som omfattas av trygghetsavtalet ligger den öppna arbetslösheten . efter uppsägningstidens utgång återstår det att skapa permanenta lösningar för av de uppsagda. Av dessa är knappt hälften föremål för olika åtgärder eller har korta tillfälliga jobb. av de uppsagda som får nya arbeten, erhåller dessa på den privata arbetsmarknaden, oftast i små och medelstora företag. har en ambition att arbeta förebyggande för att undvika uppsägning och komma igång tidigt med insatser för de som förväntas bli övertaliga. Cirka 3 000 personer har varit eller är föremål för sådana insatser utan att bli uppsagda. Intresset ökar inom många myndighetsområden för att minimera de negativa effekterna både för de övertaliga och för verksamheten. Myndigheterna avsätter av lönesumman till . Denna avsättning grundar sig på en överenskommelse mellan parterna på det statliga avtalsområdet. Avsättningen motsvarar sammanlagt . kapital uppgår till ca . Av detta belopp skall betalas ut enligt redan fattade beslut om trygghetsåtgärder. Den totala omfattningen av beräknade återstående kostnader för redan uppsagda kan uppskattas till . Under föregående budgetår (1995/96, 18 månader) utbetalades i stöd till övertaliga (motsvarar ). Redovisningar av personalkonsekvenserna Nedan följer en uppföljning av de personalkonsekvenser som redovisades i budgetpropositionen samt bedömningar som gjorts av de personalkonsekvenser som blir en följd av förslagen i denna budgetproposition och de andra särpropositioner som förelagts . Bedömningarna är även preliminära eftersom det finns många osäkra faktorer. Huruvida bedömda minskningar av personalen faktiskt leder till uppsägningar och arbetslöshet är något som inte kan förutses. Regeringen kommer att informera i dessa frågor. Sammanfattning Enligt de beräkningar som redovisas i det följande riskerar cirka 9 000 personer att bli övertaliga , varav cirka 2 1997 och cirka 6 300 . Utöver dessa tillkommer viss övertalighet vid de allmänna försäkringskassorna. De departement som närmast berörs är ( främst inom polisväsendet och kriminalvården), Försvarsdepartementet, (främst vid ), (främst vid , , och ), (främst inom skatteförvaltningen) och (främst vid och inom länsstyrelserna). Bedömningar per departementsområde redovisar följande bedömningar. Inom polisväsendet riskerar i storleksordning 1 100 civilanställda att sägas upp . Antalet civilanställda beräknas minska med ytterligare ca 500 personer fram till utgången av 2000. En ny grundutbildning av poliser påpbörjas . Inom åklagarväsendet beräknas antalet åklagare uppgå till knappt 700 vid ingången av 1997 vilket är cirka 20 färre än vid ingången av 1996. Regeringen bedömer att antalet åklagare kommer att öka med 10-15 . Antalet administrativ personal kommer att minska med uppemot 200 under innevarande år till följd av uppsägningar . Någon ytterligare minskning förväntas inte . En ny myndighet, , inrättas fr.o.m. . Myndigheten kommer i huvudsak att bemannas med personal inom polis- och åklagarväsendena. Totalt beräknas personal uppgå till i storleksordningen 360 årsarbetskrafter. Antalet domare (ordinarie och icke-ordinarie) uppgick i genomsnitt till 1 667, vilket innebär en minskning jämfört med /94 med . Regeringens bedömning är att behovet av domare kommer att vara i stort sett oförändrat . Den administrativa personalen har minskat med till 2 980 personer. Den fortsatta datoriseringen gör att en viss minskning kan ske även kommande år. Inom kriminalvården kommer antalet anställda att minska med cirka 60 årsarbetskrafter under innevarande år. Prognosen för visar på en minskning med ytterligare cirka 550 årsarbetskrafter. redovisar följande bedömningar. Vid beräknas antalet anställda att öka netto med cirka 2 personer fram /98. Ökningen beror på tillkomsten av projektanställningar i samband med nya uppdrag för institutet, framför allt det s.k. Visbyprogrammet som finansieras inom utgiftsområde 14. övertog från polisen ansvaret för de s.k. grundutredningar som görs direkt när en utlänning söker asyl i . Effekten ur personalpolitisk synvinkel var att friställningar från invandrarverket kunnat undvikas samt att ett antal anställda fått en del av sin arbetstid på obekväma tider. Om inte ansvaret för grundutredningarna förts över hade vissa friställningar varit ofrånkomliga. Anledningen till detta skulle vara att antalet personer som söker asyl i minskat . Hur stort antal som skulle kunnat vara aktuella för att friställas är svårt att uppskatta. Det bör dock ha rört sig om ett ytterst fåtal personer som hade varit aktuella. Minskningarna av organisationen har framförallt avsett de stora förläggningar som lagts ner sedan slutet av . kommer att ta över ansvaret från polisen för utredningar av ärenden som avser ansökningar om uppehållstillstånd där asylskäl inte åberopas. Likaså kommer invandrarverket att ta över ansvaret i ärenden som avser ansökningar om svenskt medborgarskap. Besluten fattas i båda ärendekategorierna av invandrarverket. För att utföra de nya arbetsuppgifterna behöver invandrarverket öka sin organisation med 177 årsarbetskrafter. Eftersom förändringen är att betrakta som verksamhetsövergång har den personal inom polisen som är sysselsatt med verksamheten rätt att gå över till invandrarverket. Totalt rör det sig här om 188 personer. Enligt uppskattning av invandrarverket har 91 av dessa en sådan bakgrund att de kan placeras in i verkets organisation. Utlänningar kan med stöd av utlänningslagen (1989:529) tas i förvar. har polisen haft ansvaret för omhändertagandet. kommer ansvaret för omhändertagandet att flyttas över till invandrarverket. Avsikten med förändringen är att ändra inriktningen av verksamheten vilket framgår av regeringens förslag i propositionen Ändring i utlänningslagens förvarsbestämmelser (prop. 1996/97:147). Den ändrade verksam- heten innebär att staten inte betraktar förändringen som verksamhetsövergång. Detta leder till att den personal som varit verksam vid förvaren inte följer med arbetsuppgifterna till invandrarverket.Totalt beräknas omkring 100 årsarbetskrafter behövas. avser att använda egen personal och inte inhyrd . Regeringen föreslår i budgetpropositionen att en ny myndighet skall bildas inom det integrationspolitiska området. Den nya myndigheten kommer att ta över arbetsuppgifter från invandrarverket som rör introduktion och integration av invandrare. Totalt beräknas den nya myndigheten behöva 100 årsarbetskrafter. Myndigheten behöver i viss utsträckning ny kompetens. I andra delar är förändringen att betrakta som verksamhetsövergång och då har berörd personal som är sysselsatt med verksamheten rätt att gå över till den nya myndigheten. Hur många som kommer att använda sig av denna rätt beror i hög grad på var myndigheten kommer att lokaliseras. Detta är ännu inte avgjort. Regeringen tillkallade en särskild utredare att utreda ansvarsfördelningen vid verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut samt inre utlänningskontroll (Dir. 1997:6). Utredaren skall lämna sitt betänkande . Om betänkandet innehåller förslag om förändrad ansvarsfördelning får detta med stor sannolikhet personalpolitiska konsekvenser. Eventuella förändringar kan komma att genomföras tidigast . Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté för att utreda ny instans- och processordning vid tillämpning av utlännings- och medborgarskapslagstiftningen samt viss översyn av utlänningslagen (Dir. 1997:20). Kommittén skall lämna sitt slutbetänkande . Om betänkandet innehåller förslag om förändrad instansordning får detta med stor sannolikhet personalpolitiska konsekvenser. Eventeulla förändringar kan komma att genomföras tidigast . () inrättades den 1 feburari 1996 och är under uppbyggnad. Antalet årsarbetskrafter uppgick till 17. Antalet årsarbetskrafter beräknas öka till att uppgå till cirka 20. har Sida endast sagt upp 10 personer på grund av arbetsbrist. De ytterligare neddragningar i personal, som behövt göras till följd av de besparingskrav som ställts, har kunnat genomföras genom s.k. naturlig avgång, dvs. några få pensionsavgångar och genom att medarbetare själva valt att lämna organisationen. Sida arbetar också med att sätta in kompetensutveckingsåtgärder så att övertalig personal skall kunna ersätta personal som slutar sina anställningar. Eventuellt kan Sida nödgas säga upp ytterligare personal för att klara sparbetinget. Sammanlagt är det ca 60 färre tillsvidareanställda jämfört med ingångsvärdet vid Sida 1995. Sida har också minskat antalet vikarier. Arbetsbördan har ökat eftersom inte antalet uppgifter minskat. Sida har i princip anställningsstopp . Viss nyrekrytering sker dock för att fylla det behov av kompetens som verksamheten kräver och som inte finns inom organisationen. Försvarsdepartementet redovisar följande bedömningar fattade beslut om totalförsvarets utveckling för . Som en följd av försvarsbeslut bedöms personalminskningar komma att ske enligt nedanstående tabell . PERSONALMINSKNINGAR 1997 1998 1999 2000 Yrkesofficerare -900 -800 -700 Civilanställda vid -500 -400 -160 Drift- och underhållspersonal vid Fortifikations- verket -240 -80 -120 Summa -240 -1 480 -1 320 -860 Vidare har resurserna för drift och underhåll av försvarsfastigheter överförts från Försvarsmakten till (se vidare regeringens skrivelse 1997/98:4, kapitel 16). Regeringen har i samband med överföringen ställt vissa rationaliseringskrav på verksamheten. Rationaliseringarna innebär bl.a. personalminskningar. I fråga om yrkesofficerare sker avgångarna med ålderspension, särskild pension eller genom spontana avgångar. Den civila personalen avgår med ålderspension eller sägs upp på grund av arbetsbrist. kommer rekrytering att ske av yrkesofficerare med 1998 och med 550 för vardera . Minskningen av drift- och underhållspersonal löses med pensionsavgångar . sker reduceringarna genom uppsägningar. Regeringen beslutade om direktiv avseende lokalisering av ytterligare verksamhet vid () till . Utredningen överlämnade sin slutredovisning. Utredningen har identifierat och föreslagit att cirka 150 arbetstillfällen förläggs till . Av dessa beräknas cirka en tredjedel utgöra nyrekryteringar. Regeringen avser att fatta beslut i frågan . Regeringen beslutade om direktiv för en översyn av det militära försvarets skolverksamhet. överlämnade skolutredningen ett delbetänkande (SOU 1997:112). föreslår bl.a. förändringar av försvarets skolors organisation och struktur (se vidare prop. 1997/98:1, utgiftsområde 6 Totalförsvar, avsnitt 4.6). Förslagen kommer att få konsekvenser för Försvarsmaktens personal. Hur stora personalminskningar som kan bli aktuella och när i tiden dessa infaller går ej att bedöma. Utredningen skall lämna sitt slutbetänkande . redovisar följande bedömningar. I budgetpropositionen redovisades bedömningar av personalpolitiska konsekvenser för sex av myndigheterna samt socialförsäkringsadministrationen. Tre mindre myndigheter fick resursförstärkningar, vilket har gjort det möjligt att klara arbetsbelastningen och ökade krav på verksamheterna. Dessa är , och . och gjordes bedömningen att det fanns risk för neddragningar på personalsidan beroende på medelstilldelningen för . Detta har dock inte blivit nödvändigt. För har utvecklingen visat på behov av större neddragningar än vad som bedömdes i budgetpropositionen , se vidare nedan. De omfattande neddragningar inom socialförsäkringsadministraitonen som redovisades har genomförts. Angående uppsägning av personal på försäkringskassorna, se nedan. Sammanfattningsvis har uttaget av det generella besparingskravet på statlig konsumtion, totalt /96 , medfört ett ansträngt resursläge för myndigheterna inom område. Möjligheterna att påverka övriga förvaltningskostnader är små och åtstramningen har därför huvudsakligen resulterat i konsekvenser på personalsidan. Det gäller i synnerhet de mindre myndigheterna där möjligheterna till omprioriteringar i resursanvändningen är begränsade. Som redovisats ovan har vissa omfördelningar gjorts inom verksamhetsområdet i syfte att förstärka personalresurserna för de myndigheter som har haft störst svårigheter att klara arbetsbelastningen. Personalkonsekvenser till följd av större strukturella förändringar har inneburit neddragningar för en myndighet, (se nedan). De förslag i budgetpropositionen som kommer att innebära strukturella förändringar och som bedöms leda till personalkonsekvenser inom departementsområdet berör och . Nedan kommenteras personalkonsekvenserna för de myndigheter som berörs av större resurs- och/eller organisationsförändringar. har den vikande efterfrågan på platser inom missbrukarvården nödvändiggjort nedläggning av ett flertal institutioner. Efterfrågan inom ungdomsvården har dock ökat och viss utbyggnad har skett. De senaste årens beslut om neddragning av missbrukarvården innebär en minskning med cirka 200 anställda . (SiS) har påbörjat ett avvecklingsarbete som kommer att medföra en neddragning med ytterligare omkring 200 anställda. Sammantaget sker således en minskning av personalen med cirka 400 årsarbetskrafter . bedöms verksamheten vara i balans och personalsituationen stabiliserad. Genom beslut gav regeringen () i uppdrag att göra en översyn av den rättspsykiatriska undersökningsverksamhetens dimensionering och struktur. Sedan utredningen lämnades har RMV:s instruktion ändrats vilket bl.a. innebär att det ankommer på verket att besluta om erforderliga åtgärder av organisatorisk art för att bedriva verksamheten inom de anslagsramar som ställs till verkets förfogande. Verkets analys av de preliminära anslagsramarna och framöver har visat att den nuvarande organisationen inte ryms inom dessa ramar. Verket har mot denna bakgrund beslutat att lägga ned den rättspsykiatriska avdelningen i med verkan . Den personal, knappt 40 personer, som inte har fått eller inte accepterat erbjudande att ta anställning på annan ort inom RMV har sagts upp till denna tidpunkt. Inom socialförsäkringsadministrationen har det i enlighet med besparingskravet vid de allmänna försäkringskassorna gjorts kraftiga resursneddragningar, trots en snabb förändringstakt av regelverket för socialförsäkringarna och övriga bidrag. De allmänna försäkringskassorna som inte är statliga myndigheter bör dock observeras i detta sammanhang eftersom de är statligt finansierade. Antalet anställda vid kassorna minskade från 16 418 till 15 437 1996. Vid utgången av innevarande budgetår antas personalminskningen omfatta 1 220 personer. Om besparingskravet fullföljs tvingas kassorna till ytterligare stora resursneddragningar under kommande budgetår. redovisar följande bedömningar. () har 160 anställda. Då myndigheten bildades , dimensionerades den för 208 anställda. PTS har genomgått rationaliseringar. Parallellt med att PTS har rationaliserat delar av den tidigare verksamheten har nya verksamheter och ny kompetens byggts upp i enlighet med dess uppdrag. höjdes PTS anslagsnivå på grund av ändringar av postlagen och telelagen. Personal med specifik kompetens behövde anställas för att klara de nya uppgifterna. De omfattande rationaliseringarna har följts av ny verksamhet och ny kompetens. pågår en ny översyn av statens åtaganden på postområdet. En departementspromemoria som bl.a. behandlar PTS uppgifter på postområdet har färdigställts. Proposition beräknas överlämnas till . Det är svårt att se vad detta kommer att få för personalpolitiska konsekvenser. förefaller det sannolikt att PTS kommer att behöva nyanställa personal med specifik kompetens för postverksamheten . Under har antalet anställda inom () ökat med 68 personer till 4 277. Förändringen beror huvudsakligen på trafikutvecklingen som ökade med och att LFV övertagit och driver securityverksamhet i egen regi som varit utlagd på entreprenad. LFV:s prognoser för den framtida trafikutvecklingen pekar på en ytterligare tillväxt inom flygsektorn. De faktorer som kan komma att påverka personalstrukturen under de närmate åren är införande av ny teknik och EU:s beslut att taxfree handeln inom EU skall upphöra . Enligt de bedömningar som LFV gjort kommer ett avskaffande av taxfree handeln inom EU att innebära en minskning av personal inom LFV med cirka 100 personer. Ny teknik inom flygplaneringstjänst kan innebära en personalminskning med cirka 25 personer. bedriver tillbaka ett rationaliseringsarbete som bl.a. syftar till att minska utgiftsnivån med ca . Rationaliseringen kommer att innebära en minskning av antalet anställda med 100, 30 vid huvudkontoret i och 70 ute i landet. pågår förhandlingar och det är oklart vilken omfattning naturliga avgångar, pensionsavgångar och uppsägningar har. Antalet anställda inom ökade kraftigt till 7 461 personer med tillsvidareanställningar. Drygt 300 personer hade vid utgången av 1996 varit projektanställda med anställning . Härutöver finns ett antal andra personer med tillfällig anställning. Ökningen förklaras i allt väsentlig av överföringen av Tågtrafikledningen, 1 073 personer, till från . Som en följd av dels minskade investeringsvolymer, dels pågående omorganistion ersätts endast nyckelbefattningar efter personalavgångar. Flertalet projektanställda är anställda på de stora investeringsprojekt som pågår. I takt med att dessa projekt färdigställs upphör deras anställning om deras kompetens och erfarenhet inte kan tas till vara i nystartade projekt. Personalrörligheten minskade vilket kan vara en följd av det allmänna arbetsmarknadsläget. Lokalt har dock personalrörligheten ökat t.ex. inom som en föjd av . Nyinvesteringarna kommer att minska vid genomförande av verksamheten med föreslagna anslagsnivåer. Detta berör framför allt projektanställda och övriga med tillfällig anställning. De lägre volymerna kommer också att påverka privata entreprenörer, framför allt inom anläggningsbranschen, där svarar för nästan all entreprenadverksamhet. På grund av pågående organisationsförändring inom är effekterna av dessa förändringar svåra att bedöma, men en viss övertalighet kan inte uteslutas. Vid är 120 personer uppsagda. Anställningarna för dessa kommer att upphöra . Därutöver finns en beräknad övertalighet om cirka 150 personer , ca 25 personer och cirka 25 personer för . Denna övertalighet kommer att hanteras av interna arbetsförmedling. Detta innnebär att vissa av de övertaliga kommer att omplaceras inom verket, vissa kommer att förtidpensioneras, m.m. samt vissa kommer att sägas upp. Hur många som kommer att sägas upp kan inte beräknas. gäller att antalet tillsvidareanställda vid för kommunikationsanalys () kommer att öka med 5 personer. kommer personalen att öka med sju personer. Försäljningen av 1996, som ett led i koncentrationen till kärnverksamheten, innebär för ( ) att antalet anställda minskade med 6 500 personer inom koncernen. Som en effekt av den ekonomiska situation som rådde 1996 beslutade SJ /97 att genomföra ett åtgärdsprogram för att anpassa verksamheten till rådande efterfrågan. Sammanlagt omfattar programmet personalminskningar på cirka 1 500 anställda och . Inga ytterligare förändringar bedöms uppkomma 1998 för SJ:s del.