prop · GL031D7 · 1998-01-01 00:00:00 — I anslagsposten ingår även medel för administrativa kostnader hos Sida. Miljö Regeringen anser att miljöinsatser skall givas fortsatt hög prioritet inom samarbetet. Det gäller det institutionella samarbetet, förvaltningsstödet och insatser på lagstiftningens område, som fått ökad betydelse, bl.a. genom att nationella miljöstrategier antagits i flera av samarbetsländerna men främst genom den EU- anpassning som startat inom associationsländerna. Det är därför också viktigt att det investeringsstöd som utvecklats med huvudinriktning mot Åtgärdsprogrammet för fortsätter. Åtgärdsprogrammet genomgår en översyn med syfte att aktualisera och stärka programmet. Den reviderade versionen kommer att antas vid en miljöministerkonferens inom HELCOM . Regeringen avser att anslå till denna delpost. De anslagna medlen får användas till investeringar. I anslagsposten ingår även förvaltningsstöd till regionen. Insatser inom kärnsäkerhetsområdet skall samordnas med Sidas program för energisamarbete. Förutsättningen för att kunna stänga osäkra reaktorer bygger bl.a. på att ekonomiskt bärkraftiga alternativ kan tas fram och att nödvändiga energieffektiviserings- och sparprogram tas fram. Det är viktigt att Sida samordnar sitt arbete med internationella organ som , , PHARE/TACIS, de nordiska miljöfinansieringsinstitutionerna NEFCO och NIB samt andra bilaterala program. Det svenska stödet för kärnsäkerhet och strålskydd skall fortsatt kanaliseras genom Sida till () respektive (). Regeringen avser anslå till denna delpost. Samarbete genom enskilda organisationer Inom denna delpost finansieras samarbetet med enskilda organisationer dels genom ramavtal dels genom projektavtal. Regeringen beräknar anslå till denna delpost en ökning med . Samarbete med genom () har till uppgift att främja internationella kontakter genom utbyte inom utbildning och forskning samt genom kultur- och erfarenhetsutbyte. Beträffande samarbetet med bör projekten utformas så att de påverkar den pågående omvandlings- och demokratiprocessen i samarbetslandet. Önskemålen om stöd till undervisning i svenska har ökat betydligt i , och . Regeringen finner det angeläget att möta det omfattande intresse som finns för det svenska språket i närområdet och denna verksamhets betydelse som demokrati- och kulturbärare. Dessutom är det angeläget att fortsätta stödet till integreringsfrämjande åtgärder i regionen bl.a. genom språkundervisning i estniska och lettiska för respektive lands rysktalande befolkning. Genom reformprocessen finns nu en grund för att bygga en långsiktig fredlig gemenskap. Kultur och öppna debatter är betydelsefulla redskap i strävan att undanröja fördomar, öka utbytet av kunskaper och mänskliga erfarenheter. och avser att i samarbete med initiera ett internationellt samarbete som skall ge upphov till ett förstärkt kultursamarbet med länderna i . har dessutom fått regeringens uppdrag att administrera två stora stipendieprogram som löper på totalt varav avser det s.k. Visbyprogrammet och finansieras ur den s.k. Östersjömiljarden. Projektet för Kultur har inletts på initiativ av och i samarbete med . Detta internationella samarbete avses bidra till förstärkt kultursamarbete med länderna i . som är kulturhuvudstadsår inleds insatsen med en kulturkonferens i för i första hand unga intellektuella i . Konferensen arrangeras i samarbete med kulturinstitutioner och kulturarbetare i och i de berörda länderna och avses bidra till långsiktiga effekter i form av stöd till nätverksbyggande och utökade kontakter. Projektet som kommer att pågå under finansieras inom befintliga ramar. Medel till beräknas uppgå till för . Bidrag till Stiftelsen () bildades och har som uppgift att främja kunskapen i om den ekonomiska utvecklingen i samt OSS-området. Institutet riktar sig till både stat och näringsliv och förmedlar forskningsrön bland annat genom seminarier och rapporter. Institutet är också aktivt i en rad internationella forskningsprojekt och samarbetar med andra institut i . har institutet anställt ytterligare forskare för att stärka kunskapsbasen. Genom ett avtal, senast reviderat 1994, åtar sig staten att lämna årliga bidrag till institutet. Under erhöll institutet en medelsökning motsvarande för att kunna möta ökade kvalitetskrav, vilket innebar ett totalt bidrag från staten om . Motsvarande bidragsökning erhölls också från andra finansiärer. För föreslås statens bidrag uppgå till . Övriga bidrag till samarbetet med Säkerhetsfrämjande insatser Målet för det säkerhetsfrämjande stödet till är att främja en gemensam säkerhet i regionen. Prioriterade länder är , , , och de nordvästra delarna av inklusive . Insatser kan också göras i andra delar av . Regionala projekt över gränserna eftersträvas. Insatserna avser stöd till stärkande av demokratins och rättsstatens institutioner, bekämpande av icke- militära säkerhetshot som t.ex. organiserad brottslighet och flyktingsmuggling, olaga hantering med vapen och kärnämnen. Inom försvarsområdet prioriteras utbildnings- och rådgivningsinsatser liksom fortsatt stöd till den baltiska bataljonen (BALTBAT). Stöd kommer också att utgå till BALTBAT:s motsvarighet på den sidan BALTRON. För säkerhetsfrämjande insatser beräknas anslås för , en ökning med . Multilateralt stöd Regeringen finner det angeläget att stödja det samarbete som bedrivs inom ramen för internationella organisationer i och har för avsikt att aktivt delta i utformningen av dei internationella samarbetet. Det är angeläget att samfinansiering mellan bilaterala och multilaterala program och projekt tas till vara. Organisationerna skall huvudsakligen finansiera sin verksamhet genom ordinarie resurser, men regeringen avser fortsätta stödja insatser som är av särskild betydelse för reformprocessen och som kan tänkas vara underrepresenterade i det internationella samarbetet, t.ex. avseende demokratistöd, samarbete inom den sociala sektorn och insatser som främjar samarbetet mellan reformländerna, genom frivilliga extrabudgetära bidrag. Härutöver, kan inom ramen för internationellt samordnade aktioner, begränsade insatser i form av betalningsbalansstöd på gåvobasis till de fattigaste länderna i regionen komma i fråga. Regeringen beräknar anslå för multilateralt stöd (inklusive bidrag till NEFCO) för , en minskning med . Till regeringens disposition Med hänsyn till den snabba utvecklingen i länderna i är det nödvändigt med en anslagspost för medel till regeringens disposition. har medel bland annat anslagits till insatser för hantering av radioaktivt avfall i och medel till det översvämningsdrabbade . Ur denna anslagspost finansieras även den särkilda EU-relaterade stödinsatsen för associationsländerna i som adminsitreras av . Medel till regeringens disposition är avhängigt av medel till annat anslag och övriga anslags- och delposter. Ett starkt samband finns särskilt mellan delposten multilateralt stöd och medel till regeringens disposition. Regeringen avser att täcka utgifter för administsrativa kostnader i utrikesförvaltningen för insatsser i från denna anslagspost. I denna delpost ingår också medel till i . Regeringen beräknar att bör avsättas till regeringens disposition. 8 B 2. Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier UTGIFTSUTVECKLINGEN PÅ ANSLAG B 2. AVSÄTTNING FÖR FÖRLUSTRISKER VAD AVSER GARANTIER FÖR FINANSIELLT STÖD OCH EXPORTKREDTGARANTIER Anslag s- sparan de 521 000 Därav 1996 Utgift 13 800 Utgifts - progno s 15 000 1998 Förslag 21 000 Beloppen anges i tusental kronor. Länderna i har behov av finansiellt stöd för att påskynda reformprocessen. Detta kan bland annat avse betalningsbalansstöd kopplat till utlåning från internationella finansiella institutioner. Finansiellt stöd lämnas även i form av exportkreditgarantier till vissa länder i . Medlen avsätts för att täcka eventuella skadeförluster vid exportkreditgarantigivning med och för finansiellt stöd med . Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att under ikläda staten betalningsansvar i form av statsgarantier för finansiellt stöd till länder i till ett belopp om högst . Finansiellt stöd har /92 /95 gjort utfästelser om betalningsbalansstöd uppgående till totalt . Garantiavsättningar har gjorts av detta belopp, dvs. I och med medlemskap i har det bilaterala betalningsbalansstödet ersatts med deltagande i EU:s gemensamma utlåning, varför omfattningen av garantiavsättningarna minskat . I budgetpropositionen för föreslogs att skulle avsättas för ett beräknat garantiåtagande om för finansiellt stöd. I tilläggsbudget för (prop. 1996/97:150) föreslog regeringen att staten ikläder sig ett betalningsansvar på ytterligare för att uppfylla det statliga garantiåtagandet mot Nordiska investeringsbanken med anledning av upprättandet av en nordisk miljöinvesteringslåneordning (MIL) på 100 miljoner ecu. andel uppgår till med en garantiavsättning på ca varav föreslås att avsättas . Såsom redovisats tidigare bör även framgent finnas en beredskap för eventuellt bilateralt betalningsbalansstöd för vissa länder i de fall gemensamt EU-stöd inte kommer till stånd. Regeringen föreslår att godkänner ett statligt garantiåtagande för betalningsbalansstöd om för . Avsättning för förlustrisker avseende denna garanti bedöms ej nödvändig då något ytterligare garantiåtagande för , förutom tidigare nämnda garantiåtagande för MIL, ej kommer att tas i anspråk. Exportkreditgarantiramen beslutade att vid () inrätta en särskild exportkredit-garantiram om för de baltiska länderna och . I samband med att ramen utvidgades till , vidgades landkretsen med , och för affärer som samfinansieras med internationell finansinstitution. Syftet med denna garantigivning är att genom engagemang från svenska företag bidra till att utveckla näringslivet i de berörda länderna. De särskilda riktlinjer som fastställts för denna garantigivning ändrades mot bakgrund av det förbättrade riskläget och de erfarenheter som inhämtats sedan ramen tillkom. EKN har i skrivelse 1997 inkommit med underlag för en bedömning av verksamheten inom den särskilda ramen. EKN framhåller däri att omfattande förändringar ägt rum i flertalet av de länder som omfattas av ramen sedan den inrättades. Riskbilden i främst de baltiska länderna men också har förbättrats, vilket lett till att EKN numera kan lämna garanti på dessa länder inom sin ordinarie verksamhet för såväl korta som längre affärer, dock med vissa restriktioner. En rad institutionella brister kvarstår dock, vilket försvårar normal kredit- och garantigivning. EKN anser därför att det finns ett fortsatt behov av den särskilda ramen. Efterfrågan på garantier ökade relativt långsamt. Engagemanget under ramen uppgick till ca , varav () i förbindelser. av engagemanget avser och de baltiska länderna. står för den största volymen förbindelser och för det största totalengagemanget (förbindelser och utfästelser). Takten i utnyttjandet har ökat och andel gått upp. Projekt relaterade till transporter samt skogs- och träförädling dominerar på och är framträdande också på . De affärer som avser är normalt större än de som gäller de baltiska länderna. En relativt stor andel av de garanterade affärerna, , har drabbats av problem. Detta har lett till att utbetalats i skadeersättning (varav anses som slutlig förlust). EKN söker genom skadeförbyggande verksamhet minimera skadorna. EKN konstaterar att de som avsatts (varav utnyttjats), liksom planerad avsättning för med bedöms räcka för förutsedda skadefall . Regeringen anser att den särskilda exportkreditgarantiramen är ett viktigt instrument för att främja handel och investeringar mellan främst och de tre baltiska länderna och . Regeringen delar EKN:s bedömning att det trots den förbättrade riskläget finns ett behov av ramen. När garantiramen utökades till bedömdes att avsättningen för förlustrisker totalt borde uppgå till . Som tidigare framgått har av detta belopp avsatts. Den planerade avsättningen för är . Regeringen föreslår att avsätts under anslaget för att täcka eventuella skadeersättningar. ACP AVS Länder i Afrika-, Västindien- och inom Lomésamarbetet African, Caribbean and Pacific Countries AfDB Afrikanska utvecklingsfonden AsDB Asiatiska utvecklingsfonden BALTBAT FN-bataljonen i BIP Baltiska investeringsprogrammet Programme CBC with European Economies in Transition CDB Karibiska biståndskommitté ECA FN:s regionala kommission för Economic Commission for Europeiska ECHO Europeiska byrån för humanitärt bistånd European Community Humanitarian för ekonomiska och sociala frågor Economic and utvecklingsfonden EG Europeiska gemenskaperna Communities EIB Europeiska investeringsbanken utvidgade strukturanpassingsfacilitet Enhanced Structural Adjustment Facility EU Europeiska unionen European Union FAO FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation Organization HELCOM Helsingforskommissionen The Baltic Commission HDR UNDP:s årsrapport Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling () for Reconstruction and utvecklingsfonden IDB jordbruksutvecklingsfonden for Agricultural Development IFC Internationella finansieringsbolaget on Drought and Development IJO Internationella juteorganisationen IMF ITTO Internationella timmerorganisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling rättigheter NEFCO Nordiska miljöfinansieringsbolaget enskild organisation Nuclear Safety Account OSS Oberoende staters samvälde Commonwealth of Independent States PHARE EU:s program för samarbete med och de baltiska staterna and : Economic Reconstruction Aid PMU Pingsmissionens u-landshjälp PMU InterLife RRV National Audit SADC Gemenskapen för utveckling i södra / SHIA Svenska handikapporganisationernas internationella biståndsstiftelse organization of the Sida för internationellt ungdomsutbyte SKI Swedish Inspectorate SPA särskilda program för Program of Assistance for SI SSI SVS Svensk volontärsamverkan TACIS EU:s program för samarbete med OSS Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States TCO Employees UBV Utbildning för biståndsverksamhet FN:s aidsprogram UN Aids Programme UNCDF om miljö och utveckling UN Conference on Environment and för handel och utvecklings UN Conference on Trade and Development UNDCP FN:s narkotikaprogram UN Drug Control Programme UNDP Development Programme FN:s miljöprogram för utbildning, forskning och kultur UN Educational, Scientific and UNFPA for Population Activities UNHCR FN:s flyktingkommissarie for Refugees UN Children s UNIDO för industriell utveckling UNIFEM för kvinnor UN Development fund for Women UNOCHA FN:s fond för koordinering av humanitärt bistånd till UN:s Office for the Coordination of Humanitarian in UNRWA för Palestinaflyktingar i UN Relief and for Refugees in the Near East WDR årsrapporter WEP världssysselsättningsprogram World Employment Programme WEU Västeuropeiska unionen Westerna 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 7