prop · GL031D17 · 1998-01-01 00:00:00 — Beträffande övriga ändamål som omfattas av bidragsgivningen från anslaget bedömer regeringen att statens stöd till och Svensk Musik samt skådebanorna fyller en viktig kulturpolitisk funktion genom att öka kunskapen om och bredda intresset för musik och teater. Slutsatser Bidragsgivningen under anslaget har enligt regeringens bedömning fyllt sina ändamål och fått avsedda resultat. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget för . Det är regeringens uppgift att i regleringsbrev fördela anslagsramen på resp. ändamål. beräknas anslaget preliminärt till . I beräkningen ingår en ytterligare höjning av stödet till arrangerande musikföreningar och fria musikgrupper m.m. med . beräknas anslaget preliminärt till . 6 C Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter 6.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar bidrag till den regionala biblioteksverksamheten, litteraturstöd, kulturtidskriftsstöd, stöd till bokhandeln, myndigheten och , bidrag till nyhetsinformation och litteratur, bidrag till för produktion av videogram på teckenspråk samt bidrag till och . MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 292,1 193,3 234,0 219,0 252,6 258,4 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Bibliotekens inköp och utlåning av barnböcker har minskat och barnboksförlagen har redovisat minskade försäljningssiffror. Strukturen inom bokbranschen har inte förändrats märkbart. Inom utgivningen har nya medier fått en allt större plats, även om den är marginell. Större förändringar finns en bibliotekslag. Vidare har ett nytt litteraturstöd införts som gör det möjligt för folk- och skolbibliotek att få statliga bidrag för inköp av litteratur till barn och unga. Effekterna av det kommer att kunna redovisas . En digital talbok vidareutvecklas inom ramen för Talboks- och verksamhet. Prioriteringar Statens insatser för att främja en bred utgivning av kvalitetslitteratur och skapa tillgänglighet har fortsatt hög prioritet. 6.2 Resultatbedömning och slutsatser Verksamhetsområdet behandlades i regeringens proposition (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik. Där redogjorde regeringen för inriktningen på de framtida insatserna för litteraturen och språket. Regeringen bedömde att de statliga insatserna på området bör utökas och syfta till att stimulera en bred utgivning av kvalitetslitteratur och göra denna tillgänglig samt att på kulturens område stödja en informationsteknik i allmänhetens tjänst. Vidare uttalade regeringen att kulturtidskriften och det svenska språket skall värnas. I propositionen redovisade regeringen även sin bedömning av de övergripande utvecklingstendenserna inom området. I det följande görs en kompletterande bedömning av utvecklingen, huvudsakligen på grundval av de årsredovisningar som givits in för /96. Utvecklingen inom verksamhetsområdet debatterades barnbokens ställning livligt. Bibliotekens inköp och utlåning av barnböcker minskade och barnboksförlagen redovisade vikande försäljningssiffror. Av kulturvaneundersökningar framgår att kvalitetsförfattarna inom barn- och ungdomslitteraturen tappar mark samt att kvalitetslitteraturen allmänt läses mest i de tre storstäderna. Engelska och amerikanska författare är populärast inom den utländska litteraturen. En undersökning som gjort visar vidare att biblioteken strävar efter kvalitet och bredd i sitt utbud. Strukturen inom bokbranschen har inte förändrats märkbart. Det har endast skett en marginell förändring i bokhandelsbeståndet . Inom utgivningen har nya medier fått en allt större plats och flera förlag har börjat ge ut multimedier. Ett ökat intresse för faktabaserad information återspeglas i fackboksutgivningen som har fortsatt att öka på bekostnad av den skönlitterära utgivningen. Många bibliotek har fått vidkännas minskade anslag. Nedskärningar inom biblioteksverksamheten har visat sig genom att mindre enheter, bokbussar och uppsökande verksamhet lagts ned, medan huvudbiblioteken i mindre utsträckning drabbats av besparingar. Biblioteken köper också in ett färre antal exemplar av varje titel jämfört med tidigare. Regeringens bedömning är att utgivningsstödet för de små förlagen innebär att många kan fortleva och att de stora förlagen vågar riskera utgivning av den litteratur som inte på förhand är givna försäljningssuccéer. Statligt stöd till bokhandeln gör att den mindre bokhandeln får möjlighet att tillhandahålla ett bredare sortiment än vad som annars vore möjligt. Likaså innebär bidragen att nyetableringar kan ske. Statliga bidrag har varit koncentrerade till bokproduktionen. För att boken skall nå ut är det viktigt med ett väl fungerande nät av bibliotek där människor har fri tillgång till ett brett utbud av litteratur. infördes därför en bibliotekslag, ett inköpsstöd till biblioteken samt medel för läsfrämjande aktiviteter. En särskild utredare har också arbetat med att närmare analysera bok- och kulturtidskriftsmarknaden och pröva de statliga stöden på området (dir. 1996:85). Utredningen lämnar sitt betänkande och regeringen avser att återkomma till i denna fråga . När det gäller tillgången till litteratur för personer med funktionshinder omfattar statens insatser verksamheter som bedrivs vid Talboks- och (TPB), nyhetsinformation och litteratur () och Dövas TV. TPB redovisar en ökad produktion och utlåning. Ett projekt med en ny digital talboksstandard () har inneburit en ökad internationell uppmärksamhet för TPB och resulterat i ett internationellt samarbete för vidareutveckling. En produktivitetsökning har skett för punktskriftsverksamheten. Flera rapporter från länsbiblioteken tyder på att utlåningen i landet har fortsatt att öka . Försäljningen av punktskriftsböcker minskar, vilket enligt TPB:s bedömning beror på att marknaden är mättad. har utkommit med nyhetstidningen 8 SIDOR och producerat ett ökat antal LL-böcker. Utöver att utgivningen av tidningen och böckerna ökat något har även tidningsupplagan vuxit. Analyser av 8 SIDORS prenumerationsregister visar att mer än hälften av prenumerationerna används för undervisningsändamål. Biblioteken är den största köparen av LL-böcker. av stiftelsens medel användes under /96 för en regional uppbyggnad av LL-verksamheten och uppbyggnaden av ett resurscenter hos har påbörjats. Dövas TV redovisar att produktionen av barn- och ungdomsprogram har ökat. Slutsatser Regeringen bedömer att statens insatser på området är av stor vikt för att upprätthålla bredd och kvalitet i litteraturutgivningen och skapa tillgänglighet. Som ovan nämnts har en särskild utredare fått i uppdrag att kartlägga förhållandena på bokmarknaden och pröva de statliga insatserna. I avvaktan på utredningsresultatet bör bidrag under verksamhetsområdet i stort utgå oförändrat . 6.3 Anslag C 1. Bidrag till regional biblioteksverksamhet Därav 1996 Utgift 39 100 Utgifts - progno s 37 482 1998 Förslag 36 872 1999 Beräkna t 36 040 2000 Beräkna t 37 121 Beloppen anges i tusental kronor Bidrag till regional biblioteksverksamhet lämnas enligt förordningen (1996:1608) om statsbidrag till folkbibliotek och förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Från anslaget utgår dessutom statsbidrag till tre allmänna lånecentraler, en invandrarlånecentral samt ett depåbibliotek. Medel under detta anslag fördelas av . Syftet med bidraget är i första hand att bibehålla fjärrlånefunktionen och att stödja utvecklingverksamhet. Bibliotekslagen (1996:1596) innehåller bestämmelser om det allmänna biblioteksväsendet. Regeringens överväganden Resultatinformation ANSLAGETS FÖRDELNING BUDGETÅRET 1995/96: Fasta grundbidrag 34 230 630 Rörliga grundbidrag 3 949 690 Lånecentraler och depåbibliotek 15 973 875 Totalt 54 154 196 Större delen av bidragen går till de 24 länsbiblioteken. har /86 avsatt rörliga grundbidrag för regionala utvecklingsprojekt. Under /96 användes hälften av de rörliga grundbeloppen till stöd för olika IT-projekt, varav flertalet inriktades på fortbildningsinsatser. En mindre del användes till försöksverksamhet med finskspråkig litteratur samt projekt som rörde funktionshindrade, barn- och ungdomsverksamhet, biblioteksservice i samiska områden, Nordkalottbiblioteket m.m. Extra grundbidrag fördelades också till invandrarlånecentralen i . Bidrag till utvecklingsverksamhet inom biblioteksområdet har även utgått från anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. För /96 (18 mån.) Målsättningen är att utveckla nya arbetsformer och arbetsmetoder. Projekt som prioriterats har gällt ny informationsteknik inom folkbiblioteksområdet samt läsfrämjande verksamhet som riktar sig till barn och ungdomar. Biblioteken har kommit att spela en allt viktigare roll inom information och utbildning. kunde nästan hälften av landets kommunbibliotek erbjuda sina besökare möjligheten att söka i Internet. Nästan samtliga kommuner hade tillgång till databaser. Med anledning av den försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel som startar (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77, SFS 1996:1414) beräknas under anslaget A 5 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Förevarande anslag minskas därför med nämnda belopp. Slutsatser Regeringen bedömer att det statliga stödet är viktigt för att få ett nät av väl fungerande bibliotek i landet. Den finansieringsform som byggts upp i samverkan mellan den regionala och statliga nivån har fungerat väl. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget för . och beräknas anslaget till resp. . 5 093 Därav 1996 Utgift 37 700 Utgifts - progno s 67 990 1998 Förslag 64 567 1999 Beräkna t 96 403 2000 Beräkna t 98 365 Beloppen anges i tusental kronor Under anslaget anvisas medel för stöd till utgivning av litteratur enligt förordningen (1993:449) om statligt litteraturstöd. Frågor om utgivningsstöd prövas av i enlighet med nämnda förordning och förordningen (1988:679) med instruktion för . Inom ramen för utgivningsstödet utgår även medel till för utgivning av klassisk litteratur för skolans behov, utgivning av , till , och till stöd för författarverkstäder. Vidare utgår från anslaget stöd till En Bok för utgivning och spridning av kvalitetslitteratur till lågpris enligt avtal mellan staten och bolaget, samt stöd till för översättning av finsk facklitteratur till svenska. Från och med infördes en stödform för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek enligt förordningen (1996:1608) om statsbidrag till folkbibliotek på . anvisades engångsvis för läsfrämjande verksamhet under anslaget. Anslagssparandet /96 hänför sig till att det för vissa stödordningar inom utgivningsstödet lämnas förhandsbesked om stöd men att utbetalning av bidrag sker först efter utgivning. Förlagen har mellan ett och på sig att fullfölja utgivningen. Regeringens överväganden Resultatinformation Under /96 utgick utgivningsstöd med sammanlagt . Dessa fördelades på 232 förlag, varav 11 förlag erhöll stöd med mer än , 75 förlag fick mer än och övriga 146 förlag fick mindre belopp. Antalet ansökningar om utgivningsstöd har ökat något . Den årliga ökningen ligger på ca 50 titlar. Svensk skönlitteratur står för det största antalet ansökningar, resp. en tredjedel av de beviljade stöden. Därnäst kommer barn- och ungdomslitteraturen med en fjärdedel av alla ansökningar och beviljade stöd. Facklitteraturen står för av ansökningarna men får en lägre andel av stöden, . Utgivningen av klassiker för skolan har uppnått den planerade utgivningen på 100 titlar. Skolklassikerna kommer tills vidare att hållas i lager och marknadsföras. Vid behov sker tilltryck. Försäljningen till skolan har varit framgångsrik och hade sammanlagt 905 000 exemplar sålts. Kostnaderna för skolklassikerna har sedan starten varit totalt och har ca 1,2 miljoner exemplar tryckts. Intresset för det nya stödet för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek har varit stort. När ansökningstiden gick ut hade 270 av landets 288 kommuner ansökt om bidrag om . har fördelat till 269 kommuner. Bidrag har som lägst utgått med och som högst med . Förutom invånarantal har den procentuella andelen barn och unga upptill legat som grund för fördelningen. Därutöver har kommunernas redogörelser för lässtimulerande verksamhet påverkat bidragsbeloppet. I de kommuner där bokanslagen har sänkts har stöd inte beviljats. Av de som staten under avsatte särskilt för läsfrämjande verksamhet har t.o.m. ca fördelats. Av 248 ansökningar har 77 beviljats, varav 7 varit riksomfattande. I stort alla län har erhållit bidrag som i de flesta fallen utgått med mellan och . Som redovisas nedan (jfr anslaget E 2 Ersättningar och bidrag till konstnärer) har regeringen godkänt en överenskommelse med m.fl. om biblioteksersättningen för . Förslaget innebär att den totala kostnaden för biblioteksersättningen för beräknas bli något högre än vad som beräknades i föregående års budgetproposition. En viss omfördelning av resurserna inom litteraturområdet är därför nödvändig. Regeringens förslag innebär att bidraget till utgivningsstöd inom anslaget C 2 Litteraturstöd minskas med . Slutsatser I avvaktan på utredningen om Boken och bör inriktning och medelstilldelning i stort vara oförändrad för . Regeringen föreslår att anslaget förs upp med sammanlagt för . beräknas anslaget till och för till . Beräkningen utgår från att utökade insatser på litteraturområdet kommer att göras . 111 Därav 1996 Utgift 18 400 Utgifts - progno s 19 400 1998 Förslag 19 500 1999 Beräkna t 19 891 2000 Beräkna t 20 295 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget disponeras för produktionsstöd och utvecklingsstöd enligt förordningen (1993:567) om statligt stöd till kulturtidskrifter. Frågor om stöd prövas av i enlighet med nämnda förordning och förordning (1988:676) med instruktion för . Syftet med statens stöd till kulturtidskrifter är att garantera en kulturellt värdefull mångfald i tidskriftsutbudet. skall genom utvecklingsinsatser minska enskilda tidskrifters behov av produktionsstöd. Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet tidskrifter som ansökte om stöd under /96 var 355. Budgetåren 1993/94 och 1994/95 var motsvarande siffra 383 resp. 349. Kontinuerlig information om tidskrifterna lämnas till biblioteken via ! (Press på bibliotek). Den viktigaste informationen till allmänheten lämnas i den årliga kulturtidskriftskatalogen, som förtecknar dels de tidskrifter som får stöd från , dels ytterligare några tidskrifter som per definition är kulturtidskrifter men som av olika skäl inte kan få statligt stöd. Katalogen distribueras till samtliga folkbibliotek och till ett stort antal gymnasiebibliotek. De största och viktigaste insatserna för att förbättra kulturtidskrifternas förutsättningar att på minska det direkta beroendet av produktionsstödet har gjorts via tidskriftsverkstäderna, som är väl etablerade i , , och . etablerades en verkstad även i , med sikte på att i första hand utgöra en resurs och utbildningsmöjlighet för föreningar och arbetslösa ungdomar. De ca 140 tidskrifter, som är anslutna till verkstäderna, har kunnat minska sina produktionskostnader genom att använda den teknik som ställs till förfogande vid verkstäderna. Produktionstiden har även blivit kortare, vilket för många tidskrifter ökar möjligheten till snabbare kommunikation med läsarna. Planer på att inrätta tidskriftsverkstäder finns även i , och . har ett antal seminarier arrangerats av . Syftet med seminarieverksamheten är att visa den betydelse tidskrifterna har för den intellektuella och demokratiska debatten. Slutsatser I avvaktan på utredningen om Boken och bör inriktning och medelstilldelning vara oförändrad för . Regeringen föreslår att anslaget förs upp med sammanlagt för . beräknas anslaget till och för till . 6 926 Därav 1996 Utgift 8 400 Utgifts - progno s 7 301 1998 Förslag 7 301 1999 Beräkna t 7 439 2000 Beräkna t 7 588 Beloppen anges i tusental kronor Under anslaget anvisas medel för kreditstöd, sortimentsstöd, stöd till rådgivning samt katalogdatorstöd enligt förordningen (1985:525) om statligt stöd till bokhandeln. Syftet med statens stöd till bokhandeln är att behålla och om möjligt förstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät och öka tillgängligheten av kvalitetslitteratur i bokhandeln. Bidraget fördelas av (). Från bidraget utgår även till BFI för dess kostnader för administration av den statliga stödverksamheten. Anslagssparandet /96 har sin grund i att utbetalningar av sortimentsstöd och katalogdatorstöd sker först efter det att bidragsvillkoren är uppfyllda. Regeringens överväganden Resultatinformation Enligt BFI:s redovisning har efterfrågan på det statliga kreditstödet ökat. Under /96 har 16 kreditstöd beviljats till en kostnad av . Av kreditstödet lämnades två i samband med överlåtelse, fyra i samband med byte av affärslokal, åtta till renovering eller ny inredning i samband med utvidgning av befintlig butikslokal och två till nyetablering. Under /96 beviljades vidare 94 bokhandlar sortimentsstöd till en kostnad av . Storleken på stöden var lägst och högst . Katalogdatorstöd utgår därutöver till investeringar och till driftskostnader för anslutning till bokbranschens datoriserade katalog- och ordersystem. 53 bokhandlar beviljades driftstöd under budgetåret och fem av dessa fick både driftstöd och investeringsstöd. Den sammanlagda kostnaden uppgick till . BFI har i avtal med staten åtagit sig att fortsätta med den egna utlåningsverksamheten i väsentligen samma omfattning som . Under budgetåret beviljades två lån på sammanlagt för att finansiera nyetableringar av bokhandlar i norra och västra . Förändringarna i bokhandelsbeståndet har enligt BFI:s statistik varit marginella. Det totala antalet bokhandlar (fullsorterad bokhandel och servicebokhandel) var /97 305 jämfört med 304 . De flesta av nyetableringarna och nedläggningarna gäller större städer eller förorter till dessa. Övriga förändringar beror på ägarbyten eller gäller bokhandlar som drivs vidare i annan form. Utöver detta bokhandelsbestånd finns ytterligare cirka ett hundratal bokhandlar som kan omfattas av beteckningen specialbokhandlar. De har ofta en specialinriktning på viss eller vissa litteraturkategorier, ämnesområden eller utgivningsformer, t.ex. pocketböcker. Det totala bokhandelsbeståndet kan därför beräknas uppgå till ca 400. En fortsatt trend mot ökad specialisering och nya former för bokförsäljning, t.ex. via Internet, är att vänta. Slutsatser I avvaktan på utredningen om Boken och bör inriktning och medelstilldelning vara oförändrad . Regeringen föreslår att anslaget förs upp med sammanlagt . beräknas anslaget till och för till . 1 Anslag s- sparan de 10 628 Därav 1996 Utgift 56 500 Utgifts - progno s 58 950 1998 Förslag 56 704 1999 Beräkna t 58 125 2000 Beräkna t 59 583 1Beloppen anges i tusental kronor Talboks- och (TPB) är en statlig myndighet som i samverkan med andra bibliotek skall förse synskadade och personer med andra läs- och skrivsvårigheter med litteratur. skall särskilt framställa och låna ut talböcker och punktskriftsböcker, sälja punktskriftsböcker samt ge upplysningar och råd inom sitt verksamhetsområde till främst kommunbibliotek. fungerar som lånecentral för talböcker. har vidare en central utskrivningstjänst för dövblinda och synskadade punktskriftsläsare samt svarar för framställning av studielitteratur för högskolestuderande med synskador eller andra läs- och skrivsvårigheter (anslaget anvisas under utgiftsområde 15 anslaget A 5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål). Till är knuten en punktskriftsnämnd som skall främja och utveckla punktskriften för synskadade. För Talboks- och gäller förordningen (1988:341) med instruktion för talboks- och samt förordningen (1985:391) om talboks- och punktskriftsnämnd. Anslagssparandet på härrör sig från tidigare budgetår då TPB rationaliserade sin verksamhet. Anslagssparandet skall fram användas till delfinansiering av övergången till ett nytt digitalt talboksmedium. Regeringens överväganden Resultatinformation /96 har präglats av en omfattande dyslexikampanj lansering även internationellt, av en digital talbok (), samt en ny organsiation för verksamheten. Resultatet har blivit ökad produktion av talböcker , ökad utlåning och dessutom en ökad efterfrågan på information. För punktskriftsverksamhetens del har ökad utlåning i kombination med minskade kostnader lett till att styckkostnaden per lån minskat . När det gäller produktion av talböcker har motsvarande av svartskriftsproduktionen (beräk- ningsunderlag: 12 861 böcker och broschyrer, enligt Svensk Bokförteckning 1995) under /96 gjorts tillgänglig på kassett. Utlåningen av talböcker vid kommun- och länsbibliotek runt om i landet har ökat med . Besparingar på statlig konsumtion föreslås planenligt tas ut med för . Beräkningen av anslaget för Talboks- och utgår från att verksamheten skall vara oförändrad. Beställningsbemyndiganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta TPB göra beställningar av talböcker, punktskriftsböcker och informationsmaterial upp till ett sammanlagt belopp på högst som medför utgifter . BESTÄLLNINGSBEMYNDIGANDEN FÖR TBP ATT BESTÄLLA TALBÖCKER M.M. OCH BERÄKNAD ANSLAGSPÅVERKAN UNDER PERIODEN 1998 - 2001 OCH SENARE. 1998 1999 2000 2001 OCH SENA RE SUMMA Utnyttjat bemyndigande /96 - Anvisat bemyn- digande - Begärt bemyn- digande 11 000 Summa 11 000 - - - 11 000 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Revisionen har inte framfört några invändningar med anledning av TPB:s årsredovisning för /96. Slutsatser Enligt regeringens bedömning har Talboks- och i allt väsentligt uppfyllt målen för verksamheten. TPB svarar mot en effektiv användning av insatta resurser och uppdraget för myndigheten bör ligga fast. Regeringen förslår att anvisas Talboks- och för . beräknas anslaget bli och för beräknas anslaget till . Bidrag till nyhetsinformation och litteratur Därav 1996 Utgift 13 000 Utgifts - progno s 12 970 1998 Förslag 13 056 1999 Beräkna t 13 317 2000 Beräkna t 13 583 Beloppen anges i tusental kronor Enligt stadgarna för nyhetsinformation och litteratur () som fastställdes av regeringen , har stiftelsen till ändamål att äga och ge ut en nyhetstidning för utvecklingsstörda samt att ge ut lättlästa böcker (LL- böcker). Verksamheten skall drivas utan vinstsyfte och inom ramen för avtal som träffas mellan staten och stiftelsen. Det gällande avtalet avser perioden t.o.m. . Verksamheten är inriktad på utgivning av nyhetstidningen 8 SIDOR och lättlästa böcker. Verksamheten sprids i hög utsträckning genom läsombud som ingår i marknadsfunktionen och som stiftelsen håller samman med en central resurs. Regeringens överväganden har under /96, i enlighet med planerna, givit ut nyhetstidningen 8 SIDOR en gång , med sammanlagt 78 nummer. Denna utgivningsfrekvens uppnåddes redan under /95 och har kunnat bibehållas. Utöver detta har totalt 11 specialbilagor med olika teman och inriktning producerats. Den genomsnittliga upplagan har under /96 ökat från 8 500 exemplar till 9 300 exemplar. Antalet läsare är dock betydligt högre då många prenumeranter återfinns i gruppbostäder och skolor. Under /96 har 39 lättlästa böcker givits ut, vilket motsvarar i genomsnitt 25 titlar . Omfattningen på utgivningen var därmed oförändrad jämfört med föregående budgetår. Besparingar på statlig konsumtion föreslås för LL- stiftelsens del planenligt tas ut med för . Beräkningen av anslaget utgår från att verksamheten skall vara oförändrad. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser revisor har lämnat en revisionsberättelse som inte innehåller några anmärkningar. Slutsatser Regeringens slutsats är att nyhetsinformation och litteratur svarar mot en effektiv användning av insatta resurser och att uppdraget för stiftelsen bör ligga fast. Regeringen föreslår att anvisas nyhetsinformation och litteratur för . beräknas anslaget till och för till . Bidrag till för produktion av videogram på teckenspråk (Dövas TV) Därav 1996 Utgift 17 600 Utgifts - progno s