prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — För minskar differenserna vilket också återspeglar sig i mindre ökningar av dessa skatter . Differensen för juridiska personers inkomstskatt är negativ för samtliga redovisade år. Detta förklaras huvudsakligen av att de preliminära skatterna för juridiska personer baseras på den slutliga skatten innan inkomståret. Så länge som de periodiserade skatterna ökar kommer bolagen att göra fyllnadsinbetalningar för att undvika kvarskatt. Vid en snabb konjunkturnedgång faller de periodiserade skatterna snabbt medan företagens skatteinbetalningar sjunker långsammare eftersom även fyllnadsinbetalningar avseende föregående års inkomster påverkar inkomsterna. TABELL A:2 SKILLNAD MELLAN PERIODISERADE OCH KASSAMÄSSIGA SKATTER MILJARDER KRONOR 1996 1997 1998 100 0 -0,4 -12,1 -3,2 -3,0 -27,3 -10,8 111 1 Fysiska personers inkomstskatt 8,9 -10,3 -3,9 112 1 Juridiska personers inkomstskatt - 12, 0 -17,0 -6,9 -1,7 1,4 3,8 11, 3 13,1 3,5 Skatt på varor och tjänster: -7,0 0,0 0,0 0,0 Källa: För socialavgifterna är avvikelserna mindre beroende på att merparten av avgifterna betalas . Detta innebär att differensen för socialavgifterna i princip endast beror på en förskjutning i uppbörden med en månad. Även de indirekta skatterna som redovisas under 1400 inkomsthuvudgruppen har i normalfallet ganska små differenser. Dessa är i princip att hänföra till uppbördsförskjutningen på en månad. är dock differensen betydligt större och detta förklaras av momsomläggningen 1996. Omläggningen innebar en kassamässig merinkomst som uppgick till knappt en månadsuppbörd. En positiv respektive en negativ differens mellan periodiserade och kassamässiga inkomster innebär en ökning respektive en minskning av statens fordran av skattemedel gentemot kommun- och socialförsäkringssektorn (AP-fonden) samt privat sektor (fysiska personer och bolag). Är de periodiserade skatterna större än de kassamässiga ökar statens fordran medan det motsatta gäller om de periodiserade skatterna är mindre än de kassamässiga. De ovan beskrivna skatterna omfattar de inkomster som tillfaller staten och socialförsäkringssektorn. Även om socialavgifterna enbart till en del tillfaller staten sker en bruttoredovisning av samtliga socialavgifter på statsbudgeten. Däremot finns ingen öppen redovisning av den kommunala inkomstskatten på statsbudgeten. Kommunalskatten som betalas av fysiska personer beräknas för uppgå till . Av dessa utgör den frivilliga delen av kyrkoskatten. Den gängse redovisade skattekvoten enligt nationalräkenskapernas definition utgår från de kassamässigt redovisade skatterna. I denna utgörs inkomstskatten av preliminär inkomstskatt avseende 1998, fyllnadsinbetalningar och överskjutande skatt avseende och kvarstående skatt avseende . Kassamässigheten innebär att betalningsförskjutningar även påverkar skattekvoten. En skattekvot som beräknas från de periodiserade skatterna visar istället det skatteuttag som riksdag och kommuner fastställt för ett specifikt år oavsett om betalningen av skatten sker under detta år eller inte. I tabell A:3 redovisas dels den gängse kassamässigt beräknade skattekvoten dels en skattekvot som beräknas utifrån de periodiserade skatterna, varvid den senare visar det egentliga skatteuttaget för respektive inkomstår. TABELL A:3 PERIODISERAD OCH KASSAMÄSSIG SKATTEKVOT 1996 1997 1998 Kassamässig skattekvot1 54,3 53,8 53,2 Periodiserad skattekvot 53,0 52,4 52,5 1. Enligt nationalräkenskapernas definition Källa: Den högre kassamässiga skattekvoten 1996 förklaras delvis av förändringen av momsuppbörden medan den högre kvoten 1997 delvis kan förklaras av de stora fyllnadsinbetalningar som gjorts avseende inkomster. I den periodiserade skattekvoten har den frivilliga delen av kyrkoskatten dragits bort, vilket förklarar 0,3 - av differensen. A:2 Ändringar på grund av det nya uppbördssystemet m.m. I samband med övergången till det nya uppbördssystemet med skattekonto kommer redovisningen på de olika inkomsttitlarna att förändras. redovisas inbetalda skatter på de olika titlarna. På titeln redovisas exempelvis den inbetalda mervärdesskatten. I samband med införandet av skattekontot kommer istället den debiterade mervärdesskatten, som oftast motsvarar den deklarerade och redovisade skatten på skattedeklarationen, att redovisas som inkomst. Även på titlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt samt socialavgifter kommer debiterade i stället för inbetalda skatter att redovisas. I de fall de debiterade skatterna överensstämmer med de inbetalda skatterna blir den kassamässiga redovisningen korrekt. Vissa betalningsdifferenser, som kan vara både positiva och negativa, kommer dock att uppkomma. Differenserna delas in i kategorierna anstånd, restföring och övriga. De negativa betalningsdifferenserna, anstånd och restföring, kommer att redovisas under en ny inkomsthuvudgrupp, 1600 Betalningsdifferenser. Övriga betalningsdifferenser kommer att redovisas under fysiska respektive juridiska personers inkomstskatt eftersom den överbetalning av skatt som eventuellt sker i skattekontot kan likställas med nuvarande egna inbetalningar av preliminär skatt samt fyllnadsinbetalningar. Ovan beskrivna redovisningsordning medför att skatterna totalt, dvs. inkomsttyp 1000, överensstämmer med dagens system. För de enskilda titlarna, fysiska och juridiska personers inkomstskatt, socialavgifter och mervärdesskatt, måste betalningsdifferenserna adderas till inkomsttitlarna för att få jämförbarhet bakåt i tiden. I den beräkning av inkomsterna som har gjorts i förslaget till statsbudget har beräkningen gjorts enligt det gamla systemet. Det har ej funnits möjligheter att göra prognosen enligt det nya systemet. Detta innebär att samtliga titlar där betalningsdifferenser skall redovisas har satts till 0, trots att det i statsbudgetens utfall kommer att finnas belopp redovisade på dessa titlar. På inkomstgruppnivå är prognosen dock kassamässig. Inkomsttiteln 1299 Avräkning socialavgifter är ny och på denna titel redovisas en eventuell avstämningsdifferens mellan och . Inkomsttitel Återbetalning av lån avseende såddfinansiering är ny och läggs upp för återbetalning av lån som tagits av små företag. Inkomsttitel Avgift generationsväxling är ny och här redovisas avgifter för att finansiera den nya arbetsmarknadspolitiska åtgärden generationsväxling. Följande inkomsttitlar används inte lägre och tas därför bort. TABELL A:4 INKOMSTTITLAR SOM UPPHÖR 1142 Utskiftningsskatt och ersättningsskatt 1143 Bevillningsavgift 1250 Övriga sociala avgifter, netto 1311 Skogsvårdsavgifter 1426 Skatt på vin, nytt namn med undertitlar se vårpropositionen s 36 1427 Skatt på maltdrycker, nytt namn med undertitlar, se vårpropositionen s 36 1434 Skatt på viss elektrisk kraft Inlevererat överskott av åtgärder för att stärka det finansiella systemet 2151 Tipsmedel, ersätts av 2153 2152 Lotterimedel, ersätts av 2153 2318 Ränteinkomster på statens lån till den mindre skeppsfarten 2330 Räntor på bostadslån 2332 Ränteinkomster på lån för bostadsbyggande Ränteinkomster på lån för bostadsförsörjning för familjer 2334 Räntor på övriga bostadslån 2351 Räntor på energisparlån 2386 Ränteinkomster på lån för allmänna samlingslokaler 2389 Ränteinkomster på lån för inventarier i vissa specialbostäder 3110 Affärsverkens inkomster av försålda fastigheter och maskiner 3124 Statskontorets inkomster av datorer m m 4133 Återbetalning av statens lån till den mindre skeppsfarten 4200 Återbetalning av bostadslån m m 4212 Återbetalning av lån för bostadsbyggande 4213 Återbetalning av lån för bostadsförsörjning för mindre bemedlade barnrika familjer 4214 Återbetalning av övriga bostadslån, 4400 Återbetalning av energisparlån 4411 Återbetalning av energisparlån 4514 Återbetalning av lån för studentkårslokaler 4521 Återbetalning av lån för inventarier i vissa specialbostäder Källa: Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för 5 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 199 5.1 Inledning Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra och anvisa nya anslag. I samband med årets ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) föreslog regeringen ändringar och nya anslag för statsbudgeten för (tilläggsbudget). De ytterligare förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande. Nettot av de förslag till anslagsförändringar som beslutades med anledning av årets ekonomiska vårproposition uppgick till . Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget uppgår netto till en ökning med . De föreslagna ökningarna av anslag uppgår till totalt . Anslagsökningarna finansieras på tre sätt; genom minskning av anslag innevarande år, indragning av anslagsbehållningar eller genom ökade inkomster. Minskningarna av anslag uppgår till totalt . Indragningarna av anslagsbehållningar uppgår till sammanlagt . På miljöområdet finansieras vissa utgifter genom ökade inkomster från Europeiska gemenskapen, ca . De föreslagna finansieringarna redovisas i anslutning till respektive förslag. På vissa regelstyrda anslag beräknas nu högre utgifter än tidigare i huvudsak som ett resultat av den nya ekonomiska bilden. Detta gäller främst anslagen assistansersättning på utgiftsområde 9 och arbetslöshetsersättning på utgiftsområde 13. Regeringens bedömer att det inte är möjligt att finansiera dessa ökade utgifter. Den samlade bedömningen av statsbudgetens inkomster, utgifter och budgeteringsmarginal påverkas vid sidan av förslagen i tilläggsbudget också i hög grad av den makroekonomiska bedömningen och av andra underliggande faktorer. Sammantaget beräknas nu utgifterna under utgiftsområdena inklusive statsskuldsräntor till . Budgeteringsmarginalen beräknas till , vilket är lägre än i vårpropositionen. En mer detaljerad redovisning och uppföljning av statsbudgetens inkomster och utgifter inklusive förslagen i tilläggsbudget för återfinns i avsnitt 4.4. 5.2 Utgiftsområde 1 D 3 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget D3. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 23 uppförda ramanslaget B2. Stöd till jordbrukets rationalisering minskas med motsvarande belopp. har sedan starten ansett sig vara underbudgeterat och har för begärt ett tilläggsanslag. Med anledning härav gav i uppdrag att göra en analys av resursbehov. RRV, som redovisade sitt uppdrag , har funnit att anslagstilldelning i förhållande till ålagda uppgifter inte är tillräcklig för innevarande budgetår, utan att ytterligare ca borde tillskjutas. Beloppet inkluderar dock ett årligt bidrag om för nästa val till , vilket enligt regeringen bör anslås först . Med beaktande av RRV:s analys föreslår regeringen att tillförs anslaget innevarande år. E 2 Presstöd I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Ett tillfälligt driftsstöd införs och fördelas . Stödet lämnas efter ansökan till de dagstidningar som får allmänt driftsstöd. Även tidning som får begränsat driftsstöd eller driftsstöd i särskilt fall kan, efter ansökan, lämnas tillfälligt driftsstöd. Detsamma skall gälla för elektroniskt distribuerade dagstidningar. En dagstidning som får reducerat driftsstöd är inte berättigad till tillfälligt driftsstöd. Stödbeloppen varierar främst med hur många nummer av en tidning som ges ut och storleken på tidningarnas allmänna driftsstöd. Stödet får uppgå till totalt högst och skall finansieras inom nuvarande ram för presstödet. överlämnade en promemoria till regeringen angående behov av åtgärder inom driftsstödet (Ku97/1494/RTV). I promemorian föreslås att ett tillfälligt driftsstöd införs. Promemorian har remissbehandlats. Ett tjugotal remissinstanser har lämnat synpunkter, och många är positiva till förslaget. Förslaget i promemorian överensstämmer med regeringens förslag. Statens direkta insatser för dagspressen har som mål att värna mångfalden på dagspressmarknaden. I det avseendet är konkurrensen mellan dagstidningar central, särskilt regionalt. Presstödet har bidragit till att bevara en viss yttre mångfald av dagstidningar, dvs. att det finns flera olika tidningar inom en region. Regeringen anser att vissa åtgärder är nödvändiga för att möta de ekonomiska svårigheter som redovisats i branschen för . Inga förändringar föreslås i de nu gällande presstödsreglerna. Många tidningar med driftsstöd har drabbats hårt av upplageminskningarna bl.a. till följd av att driftsstödets storlek bestäms med utgångspunkt i upplagans storlek. Det är stor risk att om inga åtgärder vidtas så kommer flera dagstidningar att hamna i en sådan ekonomisk kris att den fortsatta utgivningen hotas. Dagens situation för dagspressen är både en följd av den aktuella konjunkturnedgången och en strukturell förändring i branschen. Den snabba medieutvecklingen, där TV och radio förändras och nya medieformer träder in på arenan, påverkar dagspressens konkurrenssituation. De sjunkande upplagorna är ett hot mot en bibehållen mångfald inom dagspressen och försvårar anpassningen till de nya förutsättningarna på medieområdet. Det tillfälliga driftsstödet skall vara ett bidrag till att lösa de akuta ekonomiska problem som många tidningar med allmänt driftsstöd har. Stödet skall lämnas efter ansökan till . Även en tidning som får begränsat driftsstöd eller driftsstöd i särskilt fall kan lämnas tillfälligt driftsstöd efter ansökan. Detsamma skall gälla för elektroniskt distribuerade dagstidningar. En dagstidning som får reducerat driftsstöd är inte berättigad till tillfälligt driftsstöd. Det är regeringens uppgift att besluta om fördelningen av det tillfälliga driftsstödet för olika dagstidningskategorier. skall besluta om stöd till enskilda tidningsföretag. Beloppen grundar sig på beräkningar och är inte beroende av hur stor upplaga tidningen har. Skälet för detta är att en tidnings kostnader för att vända en negativ upplagetrend inte nödvändigtvis hänger samman med storleken på den totala upplagan. Ett annat skäl är att stödformen är tillfällig och att pengarna skall kunna utbetalas . Administrationen kring utbetalningarna bör därför begränsas. Regeringens avsikt är att göra följande fördelning av det tillfälliga driftsstödet: för en högfrekvent storstadstidning som berättigar till allmänt driftsstöd under maximibeloppet får tillfälligt driftsstöd lämnas med för och med för . För en högfrekvent storstadstidning som berättigar till allmänt driftsstöd med maximibeloppet får tillfälligt driftsstöd lämnas med för och för . för en högfrekvent dagstidning som berättigar till allmänt driftsstöd under maximibeloppet får tillfälligt driftsstöd lämnas med för och för . För en högfrekvent dagstidning som berättigar till allmänt driftsstöd med maximibeloppet får tillfälligt driftsstöd lämnas med för och för . för en medelfrekvent dagstidning som berättigar till allmänt driftsstöd under maximibeloppet får tillfälligt driftsstöd lämnas med för och för . För en medelfrekvent dagstidning som berättigar till allmänt driftsstöd med maximibeloppet får tillfälligt driftsstöd lämnas med för och för . för en lågfrekvent dagstidning som berättigar till allmänt driftsstöd, kommer ut en eller och har en abonnerad upplaga om minst 7 000 exemplar, får tillfälligt driftsstöd lämnas med för och för . för en lågfrekvent dagstidning som berättigar till allmänt driftsstöd och har en abonnerad upplaga som är lägre än 7 000 exemplar får tillfälligt driftsstöd lämnas med för och för . för en dagstidning som berättigar till begränsat driftsstöd och för en tidning som berättigar till driftsstöd i särskilt fall kan tillfälligt driftsstöd lämnas. Storleken på stödet bestäms av efter vad som i det enskilda fallet är skäligt. Stödbeloppet får dock inte överstiga för och för . Detsamma skall gälla för elektroniskt distribuerade dagstidningar som får driftsstöd. Stödet får uppgå till totalt högst och skall finansieras inom nuvarande anslag för presstödet. 5.3 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning A 1 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A1. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 14 uppförda ramanslaget D1. Stabsuppgifter vid minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anslag utökas i syfte att stärka den makroekonomiska kompetensen vid institutet. Regeringen menar att det är angeläget att vissa satsningar sker . Mot denna bakgrund anser regeringen att anslag även bör utökas med . A 6 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A6. Finansiering sker genom att det under utgiftsområde 14 uppförda ramanslaget D1. Stabsuppgifter vid minskas med motsvarande belopp. Som anges i volym 2 i denna proposition har handläggningstider för auktorisationsärenden ökat. Detta problem har inspektionen endast delvis kunnat hantera inom ramen för givna resurser. Vidare konstateras att antalet platsbesök hos instituten under tillsyn inte är tillfredsställande. Det föreligger också en risk att effekten av inspektionens uppföljning av den operativa tillsynen stannar på företagsledarnivå och inte leder till önskade effekter i instituten som helhet. Enligt regeringens bedömning bör inspektionen göra särskilda satsningar vad gäller riskhanteringsfrågor, tillse att det utförs ett ökat antal platsbesök hos instituten under tillsyn samt vidta åtgärder för att minska handläggningstiderna för auktorisationsärenden. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att inspektionen får en engångsvis anslagsökning med . A 8 : Förvaltningskostnader I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A8. : Förvaltningskostnader ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A9. : Kostnader för upplåning och låneförvaltning minskas med motsvarande belopp. Hushållsupplåningen innebär en kostnadseffektiv upplåning för staten jämfört med alternativa upplåningsformer. Som en följd av att upplåning på hushållsmarknaden minskat både i absoluta tal och mätt som marknadsandelar har statens besparingar genom denna upplåning minskat . har därför sett över produktutbud och säljkanaler. Översynen visade bl.a. att genom inlåning i egen regi skulle kunna erbjuda en konkurrenskraftig sparform som det skulle innebära en kostnadseffektiv upplåning för staten. I samband med vårpropositionen (1996/97:150) beslöt att genom en ändring av bankrörelselagen ge möjlighet att ta emot inlåning på konto från allmänheten i egen regi. ursprungliga planer innebar att en del av administrationen för denna nya sparform skulle upphandlas externt. Kostnaderna för inköp av dessa externa tjänster skulle då ha belastat anslaget A9. Kostnader för upplåning och låneförvaltning. Närmare utredning har dock visat att detta ej är en framkomlig väg, vilket innebär att detta arbete istället måste utföras inom . Medel behöver därför föras från anslaget A9. Kostnader för upplåning och låneförvaltning till anslaget A8. 5.4 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget F1. Finansiering sker genom att anslaget D1. Kriminalvården minskas med motsvarande belopp. övertog () hela produktionen av rättsstatistiken från . Kostnaderna för att ta över och utveckla rättsstatistiken har blivit betydligt högre än beräknat. Huvudorsaken är att kostnaderna för att bygga upp en ny databas har blivit högre än vad som kunde förutses. För att täcka de ökade utgifterna behöver BRÅ en anslagshöjning med . F 7 Diverse kostnader för rättsväsendet I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget F7. Diverse kostnader för rättsväsendet ökas med . Finansiering sker genom att anslaget F6. Rättshjälpskostnader minskas med motsvarande belopp. Regeringen bedömer nu att utgifterna på anslaget F7. Diverse kostnader för rättsväsendet kommer att uppgå till , vilket innebär att anslaget behöver höjas med . Detta beror dels på en felbudgetering (ca ), dels på att anslagsbelastningen blivit större än beräknat (ca ). Vilka åtgärder regeringen avser att vidta med anledning av den ökade anslagsbelastningen redovisas under utgiftsområde 4 Rättsväsendet i denna proposition. 5.5 Utgiftsområde 6 Totalförsvar B 3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Av detta anslag avser skyddsrum. Regeringens förslag: Anslaget B3. Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst ökas med för att infria gjorda åtaganden avseende skyddrumsbyggande. Finansiering sker genom att anslaget A1. Försvarsmakten minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten för /96 fanns för byggande av skyddsrum m.m. ett under fjärde huvudtiteln uppfört förslagsanslag D2. Anslaget, som uppgick till , underutnyttjades med . Skälet härtill var att skyddsrumsbyggandet i kommunerna inte påbörjats i den utsträckning som planerats, varför betalningsutfall kommer att ske under innevarande och kommande budgetår. Skyddsrum m.m. var uppfört som ett förslagsanslag, varför medel inte kunnat föras till anslaget B3. Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Regeringen föreslår att , för att infria gjorda åtaganden, tillförs ytterligare för innevarande budgetår för skyddsrumsbyggande under ramanslaget B3. Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. För föreslås i denna proposition ytterligare till samma anslag och för beräknas ytterligare för ändamålet. 5.6 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd A 1 Biståndsverksamhet I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på 9 . Regeringens förslag: Regeringen föreslår ett bemyndigande att för vissa länder fastställa utfästelseramen till fem gånger landramen för /96 omräknad på 12-månadersbasis. För att understryka långsiktigheten i utvecklingssamarbete kan regeringen med stöd av ett generellt bemyndigande från bemyndiga (Sida) att göra utfästelser om fleråriga insatser i programländer för vilka landstrategier eller motsvarande fastställts. I syfte att minska reservationerna i det bilaterala biståndet, har för landramarna för vissa programländer sänkts. Detta påverkar utfästelseutrymmet och har i vissa fall lett till att summan av gjorda åtaganden kommit att överstiga utfästelseramen om fem gånger gällande landram. Regeringen föreslår därför ett bemyndigande att för vissa länder fastställa utfästelseramen till fem gånger landramen för /96 omräknad på 12-månadersbasis. 5.7 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar A 1 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A1. ökas med för att täcka kostnader för avveckling av personal för . Finansiering sker genom att anslaget A6. Utresor för avvisade och utvisade minskas med motsvarande belopp. Från anslaget finansieras även polismyndigheternas arbete med att ta emot ansökningar om uppehållstillstånd, som inte avser asyl, och ansökningar om medborgarskap enligt lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap. tar över denna verksamhet fr.o.m. . I samband med verksamhetsövergången kommer en större del av personalen än vad som kunde förutsägas i samband med budgetpropositionen för att följa med till . Endast hälften av denna personal bedöms kunna beredas plats i verkets organisation, vilket ger ökade avvecklingskostnader . A 4 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A4. ökas med för att täcka ökade kostnader för förtroendeläkare för . Finansiering sker genom att anslaget A5. Rättshjälp i utlänningsärenden minskas med motsvarande belopp.