prop · GL03151D2 · 1998-01-01 00:00:00 — Andra undantag från vad som angetts följer av 8 § andra stycket och 9 §. Beträffande vårdår hänvisas i tredje stycket till 12 §. I likhet med vad som gäller för pensionspoäng anges också att vårdår inte skall tillgodo- räknas den försäkrade avlidit och inte heller när den försäkrade fyllt . Vårdår skall inte heller tillgodoräknas för år före det då en person fyllt , för år för vilket pensionspoäng tillgodoräknats den försäkrade och inte heller för år då den försäkrade inte skall tillgodoräknas pensionspoäng på grund av att han eller hon inte till fullo erlagt föreskrivna avgifter. Inte heller beträffande vårdår har här införts någon motsvarighet till de begränsningar i AFL som avser den som uppburit hel ålderspension (jfr kommentaren till 2 kap. 2 §). Det är allmän försäkringskassa som skall fastställa pensionsrätt och pensionspoäng samt fatta beslut om tillgodoräknande av vårdår. Detta framgår av 13 kap. 4 § där det också anges vilken försäkringskassa som skall fatta beslutet. Den enskilde skall året efter fastställelseåret underrättas om detta beslut. skall underrättelse ske om beslut om pensionsgrundande inkomst och andra pensionsgrundande belopp (se 15 kap. 4 §). Beräkning av pensionsrätt 2 § Pensionsrätt för inkomstpension och pensionsrätt för premiepension skall beräknas var för sig på summan av den försäkrades pensionsgrundande inkomst och andra pensionsgrundande belopp för det året (pensionsunderlag). Vid beräkning av sådan pensionsrätt skall avrundning göras till närmaste lägre hela krontal. En försäkrads pensionsrätt för inkomstpension och pensionsrätt för pre- miepension skall beräknas var för sig. Både pensionsrätt för inkomstpension och pensionsrätt för premiepension skall dock beräknas på samma underlag (pensionsunderlaget). Detta underlag består av summan av den försäkrades pensionsgrundande inkomst och andra pensionsgrundande belopp det år för vilket pensionsrätt skall fastställas. Pensionsrätt för inkomstpension respektive pensionsrätt för premiepension skall var för sig beräknas till närmast lägre hela krontal. 3 § Om inte annat följer av 4 6 §§ utgör den försäkrades pensionsrätt för inkomstpension av pensionsunderlaget och pensionsrätt för premiepension av pensionsunderlaget. En försäkrads pensionsrätt skall totalt motsvara av pensions- underlaget. Av detta skall normalt utgöra pensionsrätt för inkomstpension och pensionsrätt för premiepen- sion. I vissa fall skall dock pensionsrätt inte beräknas på pensions- underlaget eller del av detta och i andra fall skall endast pensionsrätt för inkomstpension fastställas på viss del av detta underlag (se 4 och 5 §§). Vidare gäller enligt 6 § andra regler för försäkrade som är födda 1953 och i lagen om införande av denna lag före- skrivs att annat gäller för den tid för vilken pensionsrätt skall fastställas. 4 § Pensionsrätt skall beräknas på pensionsgrundande inkomst som här- rör från inkomster av annat förvärvsarbete endast på den andel av den inkomsten som motsvarar den andel av hänförlig - ålderspensionsavgift och allmän pensionsavgift för sådan inkomst som enligt 16 kap. 12 § skattebetalningslagen (1997:483) skall anses ha betalats inom föreskriven tid. I denna paragraf föreskrivs att en försäkrad, för att få tillgodoräkna sig full pensionsrätt för inkomster av annat förvärvsarbete, måste ha erlagt hela den ålderspensionsavgift enligt 3 kap. 1 § lagen om socialavgifter som skall erläggas på grund av dessa inkomster. Dessutom måste den allmänna pensionsavgift som enligt lagen om allmän pensionsavgift skall erläggas på sådana inkomster vara betald. Om inte dessa avgifter till fullo har erlagts inom den tid som föreskrivs i skattebetalningslagen (1997:483), skall vid bestämmande av pensionsunderlaget bortses från inkomster av annat förvärvsarbete till den del avgifter inte betalats för inkomsterna. Det är således inte den försäkrades pensionsgrundande in- komst som påverkas utan själva pensionsrätten. Detta innebär att, om avgifterna för inkomster av annat förvärvsarbete inte har erlagts inom föreskriven tid, det inte är möjligt att ersätta pensionsrätt för sådan in- komst med pensionsrätt för andra pensionsgrundande belopp som räknats av enligt den s.k. takregeln i 3 kap. 2 §. Om avgifter har betalats till viss del, skall pensionsrätt fastställas för den del av inkomsten för vilken betalning anses ha erlagts. Samma andel av skatter och avgifter som har betalats för hela inkomsten, oavsett hur hög denna varit, skall användas vid beräkningen av hur stor andel av pen- sionsrätten som skall fastställas. Pensionsrätten däremot räknas endast på inkomster upp till det s.k. intjänandetaket. Den som t.ex. har en inkomst som motsvarar 15 gånger inkomstbasbeloppet men endast betalat av sina skatter och avgifter på denna inkomst skall endast tillgodoräknas av pensionsrätten (som beräknats på 7,5 gånger inkomstbasbeloppet). Närmare beskrivning om hur beräkningen skall göras finns i avsnitt 13.5. 5 § På den del av pensionsunderlaget för en försäkrad som avser pen- sionsgrundande belopp för plikttjänstgöring enligt 3 kap. 8 § eller pen- sionsgrundande belopp för föräldrar till små barn enligt 3 kap. 10 §, skall pensionsrätt för premiepension beräknas endast om den försäkrade senast då dessa belopp har fastställts har tillgodoräknats pensionsgrundande inkomster och pensionsgrundande belopp enligt vad som anges i 5 kap. 13 §. Om den försäkrade då ännu inte har tillgodoräk- nats pensionsgrundande inkomster och belopp i sådan omfattning skall den försäkrades pensionsrätt för inkomstpension utgöra av den delen av pensionsunderlaget. Detsamma gäller, om pensions- grundande inkomster och belopp senare ändras så att villkoret enligt 5 kap. 13 § inte är uppfyllt. Bestämmelserna i denna paragraf innebär att vissa förutsättningar måste vara uppfyllda för att pensionsrätt för premiepension skall grundas på pensionsgrundande belopp i anledning av plikttjänstgöring och för för- äldrar till små barn (s.k. barnår). Dessa förutsättningar är att personen i fråga tillgodoräknats pensionsgrundande inkomster eller pensionsgrun- dande belopp i anledning av förtidspension i den utsträckning som anges i 5 kap. 13 § (dvs. uppfyllt det s.k. förvärvsvillkoret). Om sådant tillgodoräknande inte har skett skall pension inte beräknas på pensionsrätt som hänför sig till pensionsgrundande belopp i anledning av plikttjänstgöring och barnår. Pensionsrätt för premiepension skall således inte fastställas på grundval av pensionsgrundande belopp, om det inte står klart att beloppen i fråga även skall kunna ligga till grund för framtida pensionsutbetalningar. Det i 5 kap. 13 § angivna förvärvsvillkoret skall ha uppfyllts senast i samband med att pensionsgrundande belopp i anledning av plikttjänstgö- ring respektive barnår bestäms. omprövningar och ändringar kan inte föranleda fastställande av pensionsrätt för premiepension grundat på sådana belopp i annat fall än då pensionsgrundande belopp för plikt- tjänstgöring eller barnår inte tidigare bestämts. Däremot kan beslut om pensionsrätt för premiepension komma att upphävas om pensions- grundande inkomster eller pensionsgrundande belopp senare sänks så att den försäkrade inte uppfyllde förvärvsvillkoret då pensionsrätten fast- ställdes. Bestämmelsen har när det gäller det senare formulerats enligt förslag av Lagrådet. I den utsträckning pensionsrätt för premiepension enligt vad som sagts inte skall beräknas, skall pensionsrätt för inkomstpension ökas av pensionsunderlaget, dvs. till av nämnda underlag. 6 § För en försäkrad som är född under något av åren 1938 1953 skall pensionsrätt för inkomstpension och pensionsrätt för premiepension minskas med en tjugondel för varje helt år som har förflutit efter födelseåret till utgången av . Detta gäller dock inte pensionsrätt för år efter det då den försäkrade har fyllt . Personer som som är födda 1953 (den s.k. mellangenerationen) skall, som sagts, erhålla inkomstgrundad ålderspension dels i form av tilläggspension, dels i form av inkomst- och premiepension. Detta skall ske genom en tjugondelsinfasning innebärande att en person som är född skall erhålla 19/20 av full ålderspension enligt reformerade regler och 1/20 av tilläggspension, att den som är född skall erhålla 18/20 ålderspension enligt reformerade regler och 2/20 av tilläggspension osv. Det innebär att de som är äldst i mellangenerationen, födda , kommer att erhålla 4/20 av sin ålderspension enligt reformerade regler och 16/20 av tilläggspensionen. I denna paragraf regleras tjugondelsinfasningen när det gäller inkomst- och premiepension. Här föreskrivs att den pensionsrätt som enligt denna lag skall fastställas för personer födda 1953 skall minskas med 1/20 som har förflutit från födelseåret till utgången av . Denna minskning görs alltså direkt vid fastställandet av pensionsrätten och innebär att pensionsbehållningen kommer att motsvara ett visst antal tjugondelar av pensionsbehållningen för en person med motsvarande inkomster som är född . Motsvarande gäller inte den allmänna tilläggspensionen där tjugondelsinfasningen görs först sedan den årliga pensionen beräknats (se 6 kap. 8 §). Någon tjugondelsreducering av pensionsrätt för personer födda 1953 skall dock inte göras för åren då den försäkrade fyllt . en försäkrad fyllt skall nämligen pensionspoäng inte beräknas (1 § andra stycket). I stället skall de inkomster han eller hon har dessa år ge oavkortad pensionsrätt. Sådan pensionsrätt kommer huvudsakligen att avse pensionsgrundande inkomster då andra pensionsgrundande belopp inte kommer att kunna tillgodoräknas för tid efter det att en person fyllt . Överföring av pensionsrätt 7 § Hela den pensionsrätt för premiepension som har fastställts för en försäkrad skall överföras till dennes make om anmälan om detta har gjorts enligt 15 kap. 8 §. Sådan pensionsrätt får dock endast överföras till make som antingen var försäkrad enligt denna lag under intjänandeåret eller har tillgodoräknats pensionsrätt för premiepension. Överföring av pensionsrätt för premiepension till make har behandlats i avsnitt 14. Överföring av pensionsrätt får enligt förevarande paragraf ske endast till make. Till följd av bestämmelserna i 3 kap. 1 § andra stycket lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap kommer dock sådan överföring att stå öppen också för personer av samma kön som låtit registrera sitt partnerskap. Vad som sägs om makar i det följande avser även registre- rade partner och vad som sägs om äktenskap avser även registrerat part- nerskap. En förutsättning för att överföring av pensionsrätt skall kunna göras är att mottagande make pensionsrätten avser varit försäkrad enligt denna lag eller tidigare tillgodoräknats pensionsrätt för premiepension. Det uppställs alltså inget krav på att mottagande make tillgodoräknats pensionsrätt för premiepension om denne för någon del av det aktuella intjänandeåret var försäkrad för premiepension och alltså skulle ha kunnat tillgodoräknats pensionsrätt för sådan pension. Å andra sidan är det inte tillräckligt att ha varit försäkrad för premiepension för att överföring skall kunna göras. Var den mottagande maken inte försäkrad för någon del av berört intjänandeår krävs att han eller hon tidigare faktiskt har tillgodoräknats pensionsrätt för premiepension för att överföring skall kunna göras. Som anförts i avsnitt 14.4 är pensionsrätt som fastställs på grund av anmälan om överföring inte på något annat sätt beroende av den mot- tagande makens pensionsrättsförhållanden. Därför kan den totala pen- sionsrätten för premiepension för den mottagande maken i och med överföringen komma att överstiga av det för intjänandeåret gällande inkomstbasbeloppet, vilket annars är den maximala pensionsrätt för premiepension som kan fastställas för en försäkrad. Däremot är den överförda pensionsrätten beroende av pensionsför- hållandena för den make som överfört pensionsrätten. Skulle t.ex. hans eller hennes pensionsgrundande inkomst öka eller minska på grund av omtaxering efter det att pensionsrätt fastställts för det inkomstår omtaxeringen avser, skall pensionsrätten för den make som överfört pensionsrätten normalt ändras (se 13 kap. 8 §). I ett sådant fall skall även pensionsrätt som fastställts för den andra maken med anledning av anmälan om överföring av pensionsrätt för premiepension ändras. Beräkning av pensionspoäng 8 § Om inte annat följer av andra stycket eller av 9 eller 10 § utgör den försäkrades pensionspoäng kvoten mellan den pensionsgrundande in- komsten, sedan det för intjänandeåret gällande förhöjda prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring dragits av, och detta bas- belopp. Det förhöjda prisbasbeloppet skall i första hand räknas av mot inkomster av anställning. Pensionspoäng beräknas med två decimaler, lägst till en hundradels poäng. Vad som i 4 § föreskrivs om beräkning av pensionsrätt på pensions- grundande inkomst som härrör från inkomster av annat förvärvsarbete skall även gälla beräkning av pensionspoäng. Den andelsberäkning som därvid skall ske skall göras på den pensionsgrundande inkomsten innan det förhöjda prisbasbeloppet dras av. I första stycket i denna paragraf föreskrivs att pensionspoäng för pen- sionsgrundande inkomst, om inte annat följer av andra stycket eller av de härpå följande paragraferna, beräknas genom att nämnda inkomst, till den del denna överstiger ett förhöjt prisbasbelopp, delas med samma basbelopp. Liksom enligt AFL skall det förhöjda prisbasbeloppet i första hand avräknas mot inkomster av anställning och pensionspoängen skall beräknas med två decimaler och lägst avse en hundradels poäng. För tillgodoräknande av pensionspoäng vid bristande betalning av avgifter skall enligt andra stycket bestämmelserna i 4 § tillämpas på motsvarande sätt. En person som inte inom föreskriven tid och i sin helhet betalat ålderspensionsavgift eller allmän pensionsavgift för inkomster av annat förvärvsarbete skall tillgodoräknas pensionspoäng för de inkomsterna endast till den del avgifter betalats för inkomsterna. Om därvid betalning erlagts endast för inkomster som understiger ett förhöjt prisbasbelopp skall, till följd av det s.k. basbeloppsavdraget enligt första stycket, ingen pensionspoäng alls fastställas för nämnda inkomst. 9 § En försäkrad som för någon del av året har uppburit förtidspension enligt 13 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, skall, utöver pensionspoäng enligt 8 §, för för vilken han eller hon har uppburit sådan pension tillgodoräknas en tolftedel av det poängmedeltal som avses i 13 kap. 2 § andra stycket lagen om allmän försäkring. Har den försäkrade uppburit en fjärdedels, halv, två tredjedels eller tre fjärdedels förtidspension skall han eller hon tillgodoräknas motsvarande andel av detta poängmedeltal. Om pensionen har varit samordnad med livränta med tillämpning av 6 kap. 1 § lagen (1976:380) om arbetsskade- försäkring skall vad som föreskrivs i 3 kap. 6 § denna lag på motsvarande sätt tillämpas på pensionspoäng enligt denna paragraf. Även 3 kap. 7 § denna lag skall på motsvarande sätt tillämpas vid bestämmande av pensionspoäng. Liksom tidigare skall pensionspoäng inte bara fastställas för den som haft pensionsgrundande inkomst utan även för den som uppburit förtidspension beräknad efter s.k. antagandepoäng. Denna paragraf innehåller bestämmelser om tillgodoräknande av pensions- poäng i anledning av sådan förtidspension. Pensionspoäng i anledning av förtidspension skall tillgodoräknas ut- över de pensionspoäng som skall tillgodoräknas för ev. pensionsgrun- dande inkomst. Någon motsvarighet finns inte till sista stycket i 11 kap. 6 § AFL. Den innebar att en försäkrad som för någon del av uppburit förtidspension beräknad enligt 13 kap. 2 § AFL alltid tillgodoräknades lägst pensionspoäng motsvarande antagandepoängen. Liksom vid beräkning av pensionsgrundande belopp för förtidspensio- närer enligt 3 kap. skall pensionspoäng i anledning av förtidspension beräknas för för vilken en försäkrad erhållit förtidspension beräknad enligt 13 kap. 2 § AFL. Det saknar alltså betydelse om ersätt- ningen faktiskt utbetalats det aktuella året eller först . Om den försäkrade uppburit exempelvis sjukpenning kan det däremot bli aktuellt att tillämpa bestämmelserna i 3 kap. 7 § till vilken paragraf här hänvisas. I sådana fall skall pensionspoäng i anledning av förtidspension inte beräknas för tid före utbetalning av pensionen. Till följd av nu föreslagna övergångsbestämmelser till ändringen i AFL kommer dock äldre regler att gälla såvitt avser tillgodoräknande av pensionspoäng för tid . Detta innebär att pensionspoäng kan komma att tillgodoräknas i anledning av förtidspension för tid före nämnda år även om förtidspensionen betalats ut efter . För för vilken en försäkrad uppburit förtidspension enligt 13 kap. 2 § AFL skall den försäkrade tillgodoräknas en tolftedel av det poängmedeltal som avses i andra stycket i den nämnda paragrafen. Om den försäkrade uppburit partiell förtidspension skall sådant tillgodoräk- nande ske med motsvarande andel av detta poängmedeltal. Även bestämmelserna om tillgodoräknande av pensionspoäng när för- tidspensionen är samordnad med livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller annan livränta som skall samordnas med förtidspension enligt sistnämnda lag, är ändrade. I sådana fall skall be- stämmelserna i 3 kap. 6 § tillämpas på motsvarande sätt. 10 § Den pensionspoäng som tillgodoräknas en försäkrad får sammanlagt inte överstiga den högsta pensionspoäng som någon för det året kan tillgodoräknas för pensionsgrundande inkomst. Liksom tidigare finns en begränsning när det gäller hur hög en persons pensionspoäng får vara. Till skillnad från motsvarande bestäm- melse i AFL har emellertid denna gräns här inte angetts till någon viss poäng. I stället anges att en försäkrad maximalt kan tillgodoräknas en pensionspoäng motsvarande den som kan tillgodoräknas för högsta möj- liga pensionsgrundande inkomst. Sådan inkomst kan t.o.m. uppgå till högst 7,5 gånger det för intjänandeåret gällande förhöjda pris- basbeloppet enligt AFL. 2001 innebär detta att en försäkrad kan tillgodoräknas högst 6,50 poäng. Fr.o.m. årsskiftet 2001/2002 skall det belopp en pensionsgrundande inkomst högst kan uppgå till, det s.k. intjänandetaket, räknas om med hänsyn till förändringarna av inkomstindex vilket innebär att även högsta möjliga pensionspoäng kommer att variera. Vårdår 11 § Vid tillämpningen av denna lag skall vårdår likställas med år för vilka pensionspoäng har tillgodoräknats. Vårdår skall dock inte beaktas vid beräkning av det medeltal av pensionspoäng som anges i 6 kap. 2 § eller vid tillämpningen av 6 kap. 1 § första stycket. I denna och den följande paragrafen finns bestämmelser om vårdår. Be- stämmelserna motsvarar i huvudsak 11 kap. 6 a § AFL. I förevarande paragraf anges att, vid tillämpning av denna lag skall, med år för vilka pensionspoäng tillgodoräknats, likställas vårdår. Vissa undantag anges dock. Det första undantaget avser beräkningen av me- deltalet av de pensionspoäng en person tillgodoräknats. Vid den beräk- ningen skall vårdår inte räknas med. Har den pensionsberättigade tillgo- doräknats pensionspoäng saknar dock detta betydelse. Det andra undantaget, hänvisningen till 6 kap. 1 § första stycket, innebär att vårdår inte heller skall beaktas vid bestämmande av om en person tillgodoräknats pensionspoäng för att ha rätt till allmän tilläggspension. Även vid tillämpningen av AFL skall ett vårdår likställas med med pensionspoäng. Detta framgår av 20 kap. 2 § första stycket AFL i dess nu föreslagna lydelse. Även vid tillämpningen av AFL finns dock undantag från denna regel. Således gäller enligt 13 kap. 2 § AFL, i den lydelse som föreslås, att vårdår inte skall beaktas vid bedömningen av om ett av de alternativa kraven för att förtidspension skall beräknas på s.k. antagandeinkomst är uppfyllt, nämligen att pensionspoäng skall ha tillgodoräknats för minst två av de fyra åren närmast före pensionsfallet. Vidare gäller enligt 13 kap. 4 § andra stycket AFL att en person som uppbär förtidspension och som tillgodoräknas vårdår inte får åberopa vårdåret för att öka den utgående förtidspensionen. Vårdåret kan endast påverka storleken av den blivande ålderspensionen och eventuell efterlevandepension efter den försäkrade (se prop. 1980/81:204). 12 § Vårdår skall efter ansökan hos allmän försäkringskassa tillgodoräk- nas en förälder som är bosatt här i landet och som under större delen av ett kalenderår har vårdat ett barn som inte har fyllt och som är bo- satt här. För samma barn och år får dock vårdår tillgodoräknas endast en förälder. Vid tillämpningen av första stycket skall med barn likställas fosterbarn och med en förälder likställas den, med vilken en förälder är eller har varit gift eller har eller har haft barn om de stadigvarande sammanbor. Här ges de närmare förutsättningarna för att en person skall tillgodoräk- nas vårdår. Därvid krävs enligt första stycket dels att föräldern under större delen av kalenderåret vårdat ett barn som inte har fyllt , dels att såväl föräldern som barnet var bosatta här det aktuella året. Vårdår får endast, för samma barn och år, tillgodoräknas en förälder. Kravet på bosättning i kan inte helt upprätthållas vid bosätt- ning inom EU. Enligt artikel 13 17 i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 skall en förvärvsarbetande som är medborgare i en medlemsstat, statslös eller flykting i en sådan stat som regel vara omfattad av lagstiftningen i det land där han arbetar. Vilket land han eller hon bor i saknar i de flesta fall helt betydelse. Genom den precisering som vid anslutning till EU gjorts i bilaga 6 till nämnda förordning skall dock vårdår tillgodoräknas en förälder som är bosatt i en annan EU-stat endast om föräldern är föräldraledig enligt bestämmelserna i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. Den lagen har ersatts av föräldraledighetslagen (1995:584). Vad som sagts om bosättning inom EU gäller även bosättning i en EES-stat. I motsatt situation, nämligen för den som är bosatt i men ar- betar i ett annat EU- eller EES-land skall med tillämpning av samma regler inte tillgodoräknas vårdår i . Vårdår skall enligt andra stycket även kunna tillgodoräknas för fosterbarn och med förälder skall likställas den med vilken förälder är eller har varit gift eller har eller har haft barn om de stadigvarande sammanbor under det aktuella vårdåret. Detta överensstämmer med vad som föreskrivits i 20 kap. 2 § första och andra stycket AFL. Närmare bestämmelser om ansökan om vårdår finns i 15 kap. 9 §. Fördelningssystemet 5 kap. Inkomstpension Uttag av inkomstpension 1 § Inkomstpension får tas ut tidigast från och med den månad då den pensionsberättigade fyller . Uttaget får begränsas till att avse tre fjärdedelar, hälften eller en fjärdedel av pensionen. Uttag av inkomstpension får ändras och återkallas enligt vad som före- skrivs i 12 kap. om inte annat framgår av tredje stycket. Inkomstpension får tas ut av den som är född under något av åren 1938 1953 och som har rätt till tilläggspension enligt denna lag endast om han eller hon gör motsvarande uttag av sistnämnda pension. Åter- kallar eller minskar en sådan person sitt uttag av inkomstpension gäller återkallelsen respektive minskningen endast om den pensionsberättigade återkallar eller minskar uttaget av tilläggspension i motsvarande utsträckning. I första stycket i denna paragraf anges den lägsta åldern för pensions- uttag till . Uttaget behöver inte avse hela inkomstpensionen utan kan begränsas till att avse tre fjärdedelar, hälften eller en fjärdedel av pensionen. Bestämmelser om ändring och återkallelse av uttag finns i 12 kap. till vilket andra stycket hänvisar. Inkomstpension och tilläggspension för en person som är född under något av åren 1938 1953 skall när det gäller uttag behandlas som en en- het.