prop · GL03150D10 · 1998-01-01 00:00:00 — Utformningen av den ekonomiska politiken har på så sätt stor betydelse för förutsättningarna för hållbar utveckling. Det är därför viktigt att på ett tidigt stadium analysera och i beslutsfattandet beakta miljökonsekvenser av de åtgärder som har tydlig anknytning till miljön. En viktig del i den ekonomiska politiken är att via skattepolitiken bidra till att hushåll och företag tar hänsyn till miljön i sitt agerande. I många fall är skatter och avgifter det mest kostnadseffektiva sättet att påverka mängden utsläpp. är ett föregångsland när det gäller att använda miljöskatter och -avgifter. Miljöpolitiken bör vara effektiv och ta hänsyn till samhällsekonomiska intäkter och kostnader. Miljöpolitiken bör därför utformas kostnadseffektivt, dvs. att given miljöeffekt uppnås till så låg kostnad som möjligt. Samhället får därigenom mer resurser över, vilka bl.a. kan användas för ytterligare miljöinsatser. Viktiga styrmedel för miljöpolitiken, förutom skatter, är bl.a. lagstiftning och informationsrelaterade styrmedel, t.ex. miljömärkning och miljöredovisning. Viktigare miljöåtgärder Regeringen har sedan konvergensprogrammet presenterades 1995 vidtagit ett antal miljöåtgärder som bidrar till att den ekonomiska utvecklingen kan ske i miljömässigt acceptabla former. Här redovisas några av de viktigaste åtgärderna. Både energi- och koldioxidskatterna har höjts kontinuerligt både före och efter 1995. Den senaste höjningen av koldioxidskatten innebär en viss generell ökning av skattesatsen och en fördubbling av industrins koldioxidskatt som nedsättningsreglerna för energiintensiv industri förändrades. Denna förändring förväntas leda till att efterfrågan på biobränslen ökar som följd av att efterfrågan på olja minskar. Koldioxidutsläppen förväntas därmed minska. Förändringarna i beskattning av förmånsbilar (se prop. 1996/97:19, bet. 1996/97:FiU1, skr. 1996/97:53) innebär att skatten har en starkare miljöprofil genom att bensin för privat användning skall betalas av bilinnehavaren. En skatt på naturgrus infördes . Detta förväntas minska andelen naturgrus som används i ballastproduktion från till . Istället sker en övergång till att använda krossat berg. Detta medför en marginell fördyring av byggkostnaderna samt en ökad energianvändning i industrin. För att främja återvinning och återanvändning har producentansvar införts för en rad material. infördes producentansvar för förpackningar, returpapper och däck. överlämnade regeringen en proposition om hantering av uttjänta varor (prop. 1996/97:172) till . Den innebär att bl.a. deponering av organiskt avfall inte blir tillåtet. I propositionen finns också regeringens riktlinjer för hur ett producentansvar för elektriska och elektroniska produkter bör fungera. En förordning om producentansvar för bilar trädde i kraft . lade regeringen fram en energipolitisk proposition (1996/97:84). Propositionen innehåller ett program för ett ekologiskt uthålligt energisystem. Programmet innefattar bl.a. stöd till vindkraft, småskalig vattenkraft, kraftvärmeproduktion med bio- bränsle, upphandling av ny elproduktionsteknik samt ökade forskningsresurser. Programmet innefattar också informations-, utbildnings- och teknikupphandlingsåtgärder för att åstadkomma bättre hushållning med energin. I propositionen ges även utrymme för stöd till energieffektivisering samt miljöförbättrande åtgärder i el- och värmeproduktionsanläggningar runt . Åtgärderna är en viktig del av den svenska klimatpolitiken. Regeringen lade fram ett förslag till miljöbalk. syfte är att bidra till en hållbar utveckling så att nu levande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. Ett nytt instrument i form av miljökvalitetsnormer föreslås, starkare krav ställs på miljökonsekvensbeskrivningar och förutsättningarna för att kunna beivra miljöbrott stärks. Samma krav på miljöhänsyn kommer att gälla för all typ verksamhet. På det internationella planet prioriterar följande områden i miljöarbetet inom EU: försurning och klimatpåverkan, kemikalier och bekämpningsmedel, kretsloppsanpassning samt biologisk mångfald och naturvård. Vad gäller t.ex. försurning har på svenskt initiativ utarbetat ett förslag till EU-strategi för att bekämpa försurningen. Beträffande klimatpåverkan är drivande i det internationella klimatarbetet. hölls det tredje partsmötet med klimatkonventionen i Kyoto. Resultatet av mötet blev att EU ska minska utsläppen av sex växthusgaser, bl.a. koldioxid, , ska minska och mellan 1990 och . förväntas en diskussion om bördefördelning inom EU påbörjas. är också pådrivande i EU med arbetet att ta fram en strategi för att integrera miljöhänsyn i alla samhällssektorer. väntas regeringen lägga fram en miljöpolitisk proposition. Denna väntas innehålla nationella miljökvalitetsmål rörande bl.a. frisk luft, vattenkvalitet, våtmarker, övergödning, försurning, ozonskikt och klimatpåverkan samt skyddsvärda områden inom skogs- och odlingslanskapet och fjällområden, kemikalier, den bebyggda miljön och strålskydd. Miljösituationen i Som nämndes inledningsvis verkar miljöpolitiken långsiktigt och miljökonsekvenserna av den förda ekonomiska politiken är svåra att avläsa löpande. Det är därför intressant att se på utvecklingen över . Miljöeffekter och miljötillståndet i stort är komplexa variabler som ofta är svåra att mäta och värdera. I konvergensprogrammet framhålls att miljöskulden inte får öka. har miljöskulden definierats som återställandekostnaden av miljöskador till någon lämplig nivå. har regeringen höjt sina ambitioner vad gäller en hållbar utveckling. ekonomiska vårproposition preciserade regeringen sin syn på vad som krävs för en ekologiskt hållbar utveckling. Tre övergripande mål formuleras; skydd av miljön, en effektiv användning av energi och naturresurser samt en hållbar försörjning, dvs. att ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga säkras. Med den breda ansats som regeringen har vad gäller en hållbar utveckling, är inte miljöskulden ett tillräckligt mått. Flera delar av vad regeringen avser med en hållbar utveckling inkluderas nämligen inte i begreppet. Det är angeläget att kunna följa och värdera om samhällsutvecklingen i stort är hållbar och vilka framsteg som gjorts. Miljövårdsberedningen har uppdragits att i nära samarbete med ta fram förslag till indikatorer för en ekologiskt hållbar utveckling. Även () och () arbete med utveckling av monetära respektive fysiska miljöräkenskaper ska beaktas. Eftersom indikatorer på en ekologiskt hållbar utveckling i ännu inte är färdigställda är det svårt att göra en heltäckande uppföljning av samhällsutvecklingen. Så snart indikatorer finns framtagna kommer dock en uppföljning att göras. Vad kan då sägas om miljökonsekvenserna av den ekonomiska politiken och effekterna av den förda politiken? Den statistik som produceras av bl.a. SCB ger en översiktlig bild främst vad avser skyddet av miljön. För att ändå få en viss grund för en bedömning av hur miljöambitionerna i konvergensprogrammet har fullföljts beskrivs nedan utvecklingen av några miljöindikatorer relaterade till de tre delmålen för ekologisk hållbarhet. Skydd av miljön Försurningen av mark och vatten orsakas till stor del av, förutom naturliga processer, nedfall av försurande svavel- och kväveföreningar. minskade svavelutsläppen i med . Det är främst en följd av en övergång till olja med lägre svavelhalter. har de svenska utsläppen legat på en relativt låg nivå. Svavelproblemet är trots detta långt ifrån löst då av svavelnedfallet kommer från utländska källor. Vägtrafik och annan samfärdsel svarar för av utsläppen av kväveoxider. Målet var en minskning . Koldioxid är en växthusgas som liksom metan, kväveoxid, ozon m.fl. antas förstärka växthuseffekten och därigenom påverka det globala klimatet. utsläpp av koldioxid har minskat med . har dock utsläppen följt en svagt ökande trend. På grundval av normalårskorrigerade värden bedöms utsläppen av koldioxid öka . Per capita räknat har mycket låga utsläpp av koldioxid jämfört med de flesta andra industriländer. Mer än en tredjedel av de svenska utsläppen av växthusgaser kommer från vägtrafiken. Övergödning av sjöar och hav kommer av höga koncentrationer av bl.a. växtnäringsämnena kväve och fosfor. ökade övergödningen av och . finns en tendens till stabilisering av halterna av kväve och fosfor, eller möjligen en minskning. Vattenburna utsläpp av kväve från till omgivande hav har minskat med och ungefär en lika stor minskning har skett för den totala luftburna kvävebelastningen på . Tydliga förbättringar har skett i många sjöar även om var sjätte sjö fortfarande beräknas vara alltför näringsrik. Utsläppen av de flesta metaller har minskat kraftigt , till ca från 20- . Nuvarande nedfall av metaller kommer till största delen från andra länder. De areella näringarna, i första hand jord- och skogsbruk, är den verksamhet som haft den största negativa påverkan på biologisk mångfald under . Problemen handlar främst om förstörelse och försämring av biotoper (livsmiljöer) för växter och djur genom bl.a. avverkning, dikning, igenplantering och gödsling av naturliga fodermarker. Det sker dock stora ansträngningar inom dessa sektorer för att vända och anpassa utvecklingen för att i stället bidra till att bevara biologisk mångfald. Effektiv användning Många miljöproblem globalt sett är kopplade till energiproduktion och -användning främst genom utnyttjandet av fossila bränslen. Den totala energitillförseln i är högre än 1970 (om kärnkraftens omvandlingsförluster inkluderas) som bruttonationalprodukten ökat med i fasta priser . Detta innebär att den svenska ekonomin blivit mindre energiintensiv . är svensk energiförbrukning relativt hög jämfört med många andra industriländer, vilket kan förklaras av bl.a. det kalla klimatet, den energiintensiva industrin och de långa transportsträckorna. Hållbar försörjning Hållbar försörjning har bl.a. att göra med att användningen av resurser inte långsiktigt kan överskrida den takt med vilken naturen skapar nya. i har ökat . Även tillväxten av virke har ökat. Avverkningen är och har varit lägre än tillväxten och prognostiseras att så förbli under åtminstone ytterligare några decennier. Uppskattningar av de naturliga fiskebestånden i våra omgivande vatten har gjorts . Både runt öst- och minskade fiskbestånden och fångsterna generellt under 1970- och delar av 1980- talen på grund av bl.a. ett alltför intensivt fiske. I har även minskad salthalt och syrebrist till följd av övergödning och dåligt vattenutbyte med minskat beståndet av framför allt torsk. har dock fiskebeståndet och fångsterna ökat igen. De relativt stora inflödena av syrerikt vatten som ägde rum /94 till , i kombination med fiskerestriktioner har medfört en ökning av torskbeståndet . Att återvinna material i ett kretslopp är en del i att uppnå en hållbar försörjning. har materialåtervinningen ökat med t.ex. förpackningar, returpapper och däck. Enligt en rapport från klarade producenterna i stort sett uppsatta återvinningsmål . Nya och i många fall högre återvinningsmål har satts upp som skall vara uppfyllda . Den ekonomiska politikens miljöpåverkan De gångna 25 årens miljöarbete har inneburit att den tidigare accelererande miljöförstöringen i vårt land bromsats upp och i viktiga avseenden vänts. Den moderna miljöpolitiken påbörjades med krav på ekologisk grundsyn i den fysiska riksplaneringen och med att naturvårdslagen och miljöskyddslagen stiftades. Energiskatter har funnits , men hade då enbart ett statsfinansiellt syfte. började en mer målmedveten aktivitet på miljöområdet. Energiskatterna höjdes med hänsyn till miljöskadligheten. infördes avgifter på gödselmedel och bekämpningsmedel. 1986 differentierades bensinskatten och infördes en miljöskatt på inrikes flygtrafik. förstärktes miljöprofilen hos energiskatterna ytterligare. Mervärdesskatt på energi infördes och en del av energiskatten omvandlades till koldioxidskatt. Vidare infördes en svavelskatt på bränslen och en utsläppsavgift på kväveoxider från förbränningsanläggningar. Det har visat sig att de införda miljö- och energiskatterna i de flesta fall haft avsedd effekt. De svenska utsläppen av många miljöskadliga ämnen har minskat kraftigt. I diagram U.1 nedan återges utvecklingen för några viktiga ämnen . Enligt en rapport från svarar svavelskatten för av den totala minskningen av svaveldioxidutsläppen under 1990- talet, kväveoxidutsläppen skulle ha varit högre om inte kväveoxidavgiften hade införts och den differentierade drivmedelsbeskattningen har lett till att miljöklass 1 av diesel motsvarar av den totala dieselförsäljningen och att en fullständig övergång till miljöklass 2 av bensin har skett. Enligt andra nationalrapport om klimatförändringar bedöms miljö- och energiskatter inklusive moms införda resultera i att utsläppen blir () lägre än vad som skulle vara fallet utan införda åtgärder. Investeringsstöden till biobränslebaserad kraftvärme, vindkraft, fjärrvärmeutbyggnad samt solvärmeanläggningar 1991-1997 beräknas ha lett till minskade koldioxidutlsäpp motsvarande (av totala utsläppen). Programmet för effektivare energianvändning beräknas ha lett till minskade koldioxidutsläpp motsvarande (av de totala utsläppen). Sammantaget visar tillgängliga uppgifter att belastning från s.k. yttre miljöpåverkan på människors hälsa har minskat kraftigt . finns problem kvar med t.ex. försurning, övergödning, biologisk mångfald, giftiga kemikalier och globala frågor som koncentrationen av växthusgaser i atmosfären. Miljökvaliteten har i många fall inte förbättrats i samma takt som utsläppen minskar. Anledningen kan dels vara fortsatta nedfall från långväga utsläppskällor men också att det ofta tar tid innan minskade utsläpp leder till minskad koncentration av skadliga ämnen i mark och vatten. Uppgifterna är ej helt jämförbara med data på grund av ändrade beräkningsmetoder. Källa: SOU 1997:11, Na 18 Denna siffra inkluderar effekten av att Allmänna pensionsfondens innehav av fastigheter övergår i bolagsform, vilket bokförs som ett finansiellt sparande. Frånräknat denna effekt och med tillägg för utdelningar från det statliga fastighetsbolaget , som inte räknas in i finansiellt sparande men likväl utgör en reell inkomst för staten, blir sparandeöverskottet av BNP. Mätt i svenska nationalräkenskaper är motsvarande siffra av BNP. Skillnaderna vad avser offentliga sektorns finansiella sparande gäller främst redovisningen av statens ränteutgifter, där enligt ENS-reglerna de vinster eller förluster som uppkommer vid förtida inlösen av lån skall redovisas som ränta och motsvarande skall gälla vid emission till annan ränta än marknadsränta, där det dessutom skall ske en periodisering. Som framgår av tabellen skiljer sig även beräkningen av BNP, vilket påverkar underskotts- och skuldkvoterna. 1997/98:150 BILAGA 2 1997/98:150 BILAGA 2 1997/98:150 BILAGA 2 1997/98:150 BILAGA 2