prop · GL03152 · 1998-01-01 00:00:00 — Därmed uppgår den del av bosättningstiden i hemlandet som han får tillgodoräkna sig som försäkringstid i till 4/5 av bosättningstiden i hemlandet fr.o.m. det år han fyllde till tidpunkten för hans första ankomst till , dvs. till 4/5 av . Han får följaktligen tillgodoräkna sig av bosättningstiden i hemlandet som försäkringstid i . För att den enskilde skall få tillgodoräkna sig försäkringstid enligt den föreslagna bestämmelsen krävs att han eller hon har en viss minsta för- säkringstid i före det kalenderår då han eller hon fyller . Denna minsta tid kan emellertid vara så kort som . Däremot kan någon tid i hemlandet inte tillgodoräknas den enskilde med stöd av ifrågavarande regel om han eller hon kommer till första gången sedan det kalenderår då han eller hon fyller har inträtt. En svensk medborgare som har arbetat utomlands för , annat svenskt trossamfund eller ett organ som är knutet till ett sådant samfund, eller en svensk biståndsorganisation tillgodoräknas enligt AFL också bosättningstid, utöver vad som följer av huvudregeln om folkbok- föring, för den tid han eller hon varit utsänd. För tid är den utsändningstid som dessa grupper får tillgodoräkna sig som bosättnings- tid begränsad till i taget. Någon motsvarande begränsning finns inte för tid beroende på att anställningsförhållandena för de ifrågavarande grupperna då ansågs vara sådana att de skulle drabbas oskäligt om inte all tid fick tillgodoräknas. En regel motsvarande den som gäller för tid bör gälla för tillgodoräknande av försäkringstid för garantipension. Liksom för bosättningstid bör alltså en begränsning göras till i följd. Vi anser att det finns visst fog för remissinstansernas kritik mot treårsgränsen och uppfattningen att regeln bör anpassas till de kontraktsperioder som vanligen gäller för ifrågavarande yrkeskategorier. Vi instämmer också i att reglerna bör vara enhetliga inom socialförsäkringens olika delar. Just med hänsyn till önskemålet om enhetlighet finner vi dock ingen anledning att nu föreslå någon ändring av regeln i detta avseende. Frågan bör i stället övervägas i samband med beredningen av förslaget till en ny socialförsäkringslag (En lag om socialförsäkringar SOU 1997:72) då en samlad översyn av reglerna för rätt till olika socialförsäkringsförmåner också får göras. Härvid får ställning tas även till frågan om missionärer och biståndsarbetare på detta sätt bör särbehandlas i förhållande till andra svenska medborgare som arbetar utomlands för svenska företag. Det kan emellertid inte uteslutas att de ifrågavarande yrkesgrupperna tjänar in pension enligt lagstiftningen i det land där de arbetar och att denna utländska pension utbetalas även vid bosätt- ning i . Om denna pension såsom garantipensionen är av utfyll- nadskaraktär kommer den enligt vad som föreslås i avsnitt 7.3 inte att reducera garantipensionen. De yrkesgrupper det är fråga om kommer i sådana situationer att överkompenseras. För att undvika detta bör försäk- ringstid enligt den aktuella bestämmelsen få tillgodoräknas endast under förutsättning att den enskilde inte tjänat in sådan pension, av utfyllnadskaraktär, enligt det andra landets lagstiftning som betalas ut vid bosättning i . Vi föreslår därför att vid beräkning av försäk- ringstid skall bortses från tid för vilken den utsände, vid bosättning i , har rätt till sådan pension från det andra landet som inte reducerar garantipensionen. Vi föreslår vidare att den aktuella bestämmelsen skall omfatta även medföljande make och den som utan att vara gift med den utsände har levt samman med denne , om de har varit gifta eller gemensamt har eller har haft barn. Däremot skall enligt vårt förslag bestämmelsen inte, till skillnad mot nu gällande bestämmelse, omfatta medföljande barn . Anledningen till att bestämmelsen inte bör gälla medföljande barn är följande. Försäkringstid för garantipension kan enligt förslag i denna proposition (avsnitt 6.3) endast i undantagsfall tillgodoräknas för tid , nämligen om det har fastställts pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp för förtidspension. Sådan inkomst eller sådant belopp torde inte kunna komma ifråga för denna grupp av personer. Även om ett medföljande barn men under skulle vara förtidspensionär så krävs för pensionsgrundande belopp för förtidspension att denna pension avser tilläggspension och är antagandepoängsberäknad, dvs. beräknad under antagande att den enskilde fr.o.m. förtidspensionsfallet t.o.m. det år då han eller hon uppnår har tillgodoräknats viss pensionspoäng, s.k. antagandepoäng. De äldsta som kommer att omfattas av här föreslagen garantipension kommer vid lagstiftningens ikraftträdande (se avsnitt 15) att vara . Större delen av den försäkringstid som dessa personer kan tillgodoräknas är således hänförlig till tid före lagens om garantipension ikraftträdande. Även för många yngre personer kommer en stor del av försäkringstiden att ha infallit . Med anledning härav föreslår vi att övergångsbestämmelser införs, av innebörd att som försäkringstid för tid före ikraftträdandet av lagen om garantipension får tillgodoräknas sådan tid som enligt nuvarande regler fått tillgodoräknas som bosättningstid för folkpension. Rätt till folkpension kan som tidigare nämnts förvärvas dels genom bosättning med maximalt , dels för vilka pensionspoäng för tilläggspension har tillgodoräknats, maximalt . Rätt till garantipension kommer emellertid endast att kunna förvärvas genom bosättning och vissa andra särskilt angivna förhållanden varvid det för rätt till oavkortad pension krävs en försäkringstid . De som när lagen om garantipension träder i kraft har bättre kvot i 30-delar än i 40- delar får därför en större avkortning i sitt grundskydd än enligt dagens system, och de kan därmed komma att få ett sämre grundskydd än de hade fått i dagens system med 30-delsberäknad folkpension. Mot denna bakgrund har under beredningen övervägts om det finns skäl för ett särskilt skydd för dem som kommer sämre ut vid ett 40-delsberäknat grundskydd än vid ett 30-delsberäknat grundskydd . Vid en samlad bedömning har regeringen emellertid funnit att behovet av en övergångsregel inte är så stort att det uppväger de problem, framför allt administrativa sådana, som skulle vara förenade med en sådan regel. Vi föreslår därför inte någon särskild övergångsregel. Enligt nuvarande regler för folkpension i form av ålderspension finns vissa särbestämmelser för beräkning av bosättningstid för dem som före den månad då de fyllde har haft hel förtidspension eller hel särskild efterlevandepension. Såväl folkpension i form av förtidspension som folkpension i form av efterlevandepension beräknas liksom folkpension i form av ålderspension i förhållande till det bästa av antalet tillgodoräknade bosättningsår eller antalet tillgodoräknade år med pensionspoäng. Bosättningstid för förtidspension tillgodoräknas dels för tiden från och med det år då den pensionsberättigade fyllde till och med året före pensionsfallet, dels för tiden därefter fram till och med det år då den pensionsberättigade uppnår . Den senare perioden (den framtida bosättningstiden) beräknas endast under vissa förutsättningar och då enligt särskilda regler. Motsvarande gäller för efterlevandepension, dock att det är den avlidnes bosättningstid som beräknas. Särbestämmelserna vid tillgodoräknande av bosättningstid för den som ersätter förtidspension eller efterlevandepension med ålderspension, innebär att denne som bosättningstid, i stället för den tid som han eller hon skall tillgodoräknas för ålderspensionsändamål, får tillgodoräkna sig som legat till grund för beräkning av förtidspensionen respektive efterlevandepensionen om detta är förmånligare. Syftet med bestämmelserna är att den utgående pensionen inte skall minskas på grund av ändrad andelsberäkning. En motsvarande regel bör gälla för garantipension, åtminstone tills vidare. Förtidspensionssystemet har varit föremål för utredning. Utredningens betänkanden Ohälsoförsäkringen Trygghet och aktivitet (SOU 1997:166) och Ohälsoförsäkringen Övergångsbestämmelser (SOU 1997:189) överlämnades till regeringen och bereds , efter remissbehandling, inom Social- departementet. överlämnade regeringen till propositionen 1997/98:111 Reformerad förtidspension, m.m., som bl.a. innehåller förslag till riktlinjer för en reformering av reglerna om ersättning vid varaktig medicinskt grundad arbetsoförmåga och en beskrivning av den planerade fortsatta beredningen av frågan om en reformering av hela systemet för sådan ersättning. Systemet för efter- levandepension är föremål för en särskild översyn (dir. 1996:51). Behovet av den nu föreslagna regeln får eventuellt övervägas på nytt när det står klart vilka regler som skall gälla för förtidspension och efterlevandepension. Kvinnor som är födda eller tidigare och som är berättigade till änkepension enligt övergångsbestämmelserna till lagen (1988:881) om ändring i AFL eller som skulle ha varit berättigade till änkepension från folkpensioneringen enligt nämnda övergångsregler om de inte hade uppnått när maken avled, bör vid beräkning av försäkringstid för garantipension få möjlighet att utgå från makens försäkringstid om så är mer fördelaktigt. En motsvarighet till en sådan övergångsbestämmelse finns . Det finns skäl för en sådan bestämmelse även . Vi föreslår således att en övergångsbestämmelse med denna innebörd införs i det reformerade ålderspensionssystemet. I AFL finns ytterligare ett par kompletterande regler om tillgodo- räknande av bosättningstid som vi inte föreslår skall få någon motsvarig- het när det gäller försäkringstid för garantipension. Detta gäller bl.a. bestämmelsen i 5 kap. 6 § första stycket d) AFL, som ger ett skydd för vissa kategorier svenska medborgare, främst sådana med låga inkomster, som arbetar utomlands för svenska arbetsgivare och utom- lands inte tillgodoräknas bosättningstid i på grund av att de inte kvarstår som folkbokförda under utlandsvistelsen. Genom bestämmelsen tillgodoräknas som bosättningstid i all tid under vilken en försäkrad haft inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete, även om årsinkomsten understiger ett basbelopp. En annan sådan regel som återfinns i 5 kap. 6 § första stycket f) syftar främst till att utgöra ett skydd för unga förtidspensionärer som studerar utomlands. Därutöver finns en bestämmelse som avser endast tid . För garantipensionen anser regeringen att det inte föreligger behov av någon motsvarighet till nämnda bestämmelser. Vad som sagts om tillgodoräknande av försäkringstid för garanti- pension kommer inte att fullt ut kunna tillämpas vad avser EU/EES- medborgare som arbetar i . Enligt förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenfö- retagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (inne- börden av förordningen redovisas närmare i avsnitt 9.3) omfattas dessa personer av reglerna om svensk social trygghet även om de inte är bosatta här. Den tid de arbetar i kommer de följaktligen att få tillgodoräkna sig som försäkringstid, oavsett vad de svenska reglerna föreskriver i detta avseende. Motsatta situationen gäller också, dvs. den som visserligen bor i men som enligt nämnda förordning på grund av arbete omfattas av den sociala tryggheten i ett annat land, får inte tillgodoräkna sig försäkringstid i . Motsvarande förhållande gäller även i förhållande till vissa andra länder på grund av konventionsförpliktelser. 6.2 Krav försäkringstid Regeringens förslag: Garantipension skall utges endast till den som har tillgodoräknats en försäkringstid för garantipension om . Promemorians förslag: Förslaget i promemorian stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Få remissinstanser har berört förslaget. förordar att den försäkringstid som en person skall ha tillgodoräknats för att vara berättigad till garantipension skall vara i stället för tre. befarar att riskerna för att personer som redan gått i pension i ett annat land kan komma att upparbeta rätt till ytterligare pension i trots att han eller hon inte har varit yrkesverksam i kan förväntas bli större i takt med den ökade internationella rörligheten, och framhåller att ett sätt att minska dessa risker är att uppställa ett hårdare krav på minsta försäkringstid för att få garantipension. Skälen för regeringens förslag: För rätt till folkpension krävs att den försäkrade antingen tillgodoräknats pensionspoäng för ATP eller varit bosatt i . Pensionsarbetsgruppen föreslog i sitt betänkande Reformerat pensionssystem (SOU 1994:20) att en motsvarighet till den senare bestämmelsen skulle införas för rätt till garantipension. I princippropositionen angavs endast att den närmare utformingen av reglerna såvitt avser försäkringstid skulle beredas vidare i linje med Pensionsarbetsgruppens förlag. En minimiregel är nödvändig för att inte obetydlig anknytning till Sve- rige skall ge rätt till garantipension. En beloppsregel är därvid olämplig eftersom en sådan skulle innebära att den som har relativt hög inkomst- grundad pension men mindre än 3,073 gånger prisbasbeloppet (den nivå då garantipensionen för en ogift person är bortreducerad med den utformning av garantipensionen som föreslås i denna proposition) inte skulle få någon garantipension. Garantipensionen skulle nämligen i ett sådant fall kunna bli så liten att den inte skulle betalas ut om en belopps- regel infördes. Den angivna gränsen om 3,073 gånger prisbasbeloppet för när garantipension skall kunna utges skulle då i praktiken bli lägre. Någon beloppsregel bör med hänsyn till det anförda alltså inte införas, utan som kvalifikationsregel bör gälla att garantipension utges endast till den som kan tillgodoräknas en viss minsta försäkringstid för garantipen- sion. Regeringen anser att i likhet med vad som gäller för folk- pension och i enlighet med vad som föreslogs av Pensionsarbetsgruppen bör bestämmas till . Vi anser att det finns visst fog för de farhågor som gett uttryck för. En längre försäkringstid än skulle emellertid inte få någon effekt inom EU/EES-området, eftersom de som omfattas av förordningen (EEG) nr 1408/71 till följd av den s.k. sammanläggningsprincipen i nämnda förordning kommer att som kvali- fikationstid få tillgodoräkna sig även försäkringstider som har fullgjorts i andra EU/EES-länder. För att sammanläggning skall kunna ske krävs dock i vart fall en försäkringstid i . I samband med be- redningen av förslaget till ny socialförsäkringslag (SOU 1997:72 En lag om socialförsäkringar) kan dock komma att övervägas huruvida kravet på en viss minsta försäkringstid bör sättas högre än . Mot bakgrund av det ovanstående föreslår vi att det för rätt till garanti- pension införs en regel om att sådan pension skall utges endast till den som har tillgodoräknats en försäkringstid om . 6.3 Tidsperiod som försäkringstid kan avse Regeringens förslag: Den tid som försäkringstid kan avse förläggs i intervallet 25 . Som intjänandetid skall dock få räknas även tid om pensionsgrundad inkomst eller pen- sionsgrundande belopp för förtidspension då har tillgodoräknats med minst ett inkomstbasbelopp . Den sammanlagda försäkringstiden för garantipension skall sättas ned till närmaste hela antal år. Promemorians förslag: Förslagen i promemorian stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser har yttrat sig över för- slagen. allmänna försäkringskassa, allmänna försäkringskassa och tillstyrker förslagen. anser att det tidsintervall som gäller vid beräkning av bosättningstid att därvid bortses från tid före det år då den pensionsberättigade uppnått och tid då han eller hon fyllt är relevant och att det bör tillämpas även för garantipension. Förbundet framhåller att promemorians förslag innebär att man inte får tappa ett enda år såvitt man inte tjänat in pensionsgrundande inkomst . Med hänvisning till uttalandena i riktlinjerna att det nya pensionssys- temet skall inrymma stor flexibilitet vad gäller valet av pensionsålder och ge drivkrafter till förvärvsarbete betonar () att det bör övervägas om arbete skall ge rätt till försäkringstid, eftersom garantipensionen har konstruerats för att ge större drivkraft till arbete än vad som finns i det nuvarande pensionssystemet. RRV framhåller att en person som förvärvsarbetar efter fyllda i så fall kan tjäna in försäkringstid så att han eller hon kan erhålla oreducerad garantipension. Vad gäller kravet på att pensionsgrundad inkomst eller pensionsgrun- dande belopp för förtidspension skall ha tillgodoräknats med minst ett inkomstbasbelopp för att även tid skall få tillgodoräknas som intjänandetid förespråkar att kravet redan från början, av statsfinansiella skäl och för att säkra lång- siktig stabilitet, bör skärpas till att omfatta minst två inkomstbasbelopp . läns allmänna försäkringskassa anser att vid bedömning av om tid mellan 16 och 24 års skall få tillgodoräknas som intjänandetid bör hänsyn tas även då pensionsrätt tillgodoräknats på grundval av andra fiktiva inkomster än pensionsgrundande belopp för förtidspension, t.ex. pensionsgrundande belopp för barnår. läns allmänna försäkringskassa anser att, om förslaget att begränsa intjänandetiden för garantipension till intervallet 25 genomförs, bör samma intjänandeperiod gälla även i fråga om förtids- och efterlevandepension. Skälen för regeringens förslag: Som tidigare nämnts angavs i de av antagna riktlinjerna för det reformerade pensionssystemet att det för rätt till oavkortad garantipension i princip skall krävas bo- sättning i . Vi har i avsnitt 6.1, i likhet med vad som angavs i riktlinjerna, föreslagit att det för rätt till oreduce- rad garantipension skall krävas försäkringstid. Av skäl som anges i det följande finns det anledning att ånyo överväga om den tidsperiod denna försäkringstid kan avse skall vara den som angetts i de antagna riktlinjerna eller om en annan tidsperiod skall väljas. Den huvudsakliga tanken bakom garantipensionssystemet är att tillför- säkra äldre personer bosatta i en form av minimipension under förutsättning att de före pensioneringen haft en rimlig anknytning till . Utan ett sådant system skulle många äldre hänvisas till social- tjänsten för sin försörjning . Som närmare kommer att beskrivas i avsnitt 9.3 kan garantipensionen genom EG-rätten inte begränsas till personer som är bosatta i utan måste betalas ut till alla personer som har förvärvat rätt till sådan pension, är bosatta inom EU/EES-området och omfattas av förordningen (EEG) nr 1408/71. Tills vidare gäller denna skyldighet endast personer som under sitt liv varit förvärvsverksamma i något land inom EU/EES-området. Begränsningen till förvärvsverksamma kan emellertid väntas bli avskaffad inom en inte alltför avlägsen framtid. Viktiga inslag i garantipensionssystemet kommer således eventuellt inte att fungera inom EU/EES på det sätt som varit tänkt. Mot denna bakgrund finns det anledning att överväga om det genom en delvis annan konstruktion av reglerna för intjänande av garantipension än den som skisserats i princippropositionen är möjligt att komma närmare den huvudsakliga avsikten bakom systemet med garantipensionen. En begränsning av den tid inom vilken garantipension kan tjänas in är ett sätt att undvika att framför allt de grupper som lever och är för- värvsverksamma utomlands och där tjänar in full pension kommer i åt- njutande av garantipension. Beroende av längden för rätt till oavkortad garantipension och vilken tidsperiod som väljs blir effekterna något olika. En kort intjänandeperiod har fördelen att den kan knytas till den förvärvsverksamma tiden i men nackdelen att även få tillgodoräknandeår ger förhållandevis hög garantipension. Mot- satta förhållandet gäller för en lång intjänandetid. För det fall den möjliga intjänandetiden enligt de förslag som presenteras i det följande inte är längre än den intjänandetid som krävs för rätt till oavkortad garantipension kan det också finnas anledning att vara förhållandevis generös vid angivandet av vilka tider som skall räknas som försäkringstid. En möjlighet att undvika ovan angivna problem som övervägts är att utesluta år från de år som berättigar till garantipen- sion. Om försäkringstid för garantipension börjar räknas först vid exem- pelvis kan det förhindras att en sådan exportabel pension kan tjänas in genom enbart studier i . Den främsta anledningen till den i princippropositionen föreslagna regeln om intjänande torde vara att motsvarande regel gäller för intjänande av folkpension. Skillnaden mellan garantipension som endast är en ålderspension och folkpension som även omfattar förtids- och efterlevandepensioner är dock betydande. Om ungdomsåren inte gav rätt till folkpension skulle underlag för beräkning av förtidspension saknas vid invaliditet som inträffar under dessa år. Försäkringstid för garantipension påverkar dock varken rätten till förtidspension eller rätten till efterlevandepension. Ju senare i livet den försäkringstid som skall grunda rätt till garantipension förläggs desto större torde möjligheten vara att träffa i första hand den kategori som är den huvudsakliga målgruppen för denna pension, nämligen personer som har varit bosatta i under normalt förvärvsaktiv tid. Det kan i detta sammanhang erinras om de regler som före införandet av rätten till folkpension på grundval av bosättningstid gällde för utländska medborgare bosatta i . Dessa fick rätt till full svensk folkpension i form av ålderspension under förutsättning att de varit bosatta i varav minst fem före ansökan om ålderspension. En nackdel med att begränsa möjlig tid för tillgodoräknande av försäk- ringstid för garantipension till åldrarna 25 , när intjänandetiden för den inkomstgrundade ålderspensionen inleds , är emellertid att den som har tjänat in inkomstgrundad ålderspension kommer att få sin garantipension avtrappad mot denna pension även om tidsperioden inte kan utgöra försäkringstid för garantipensionen. Särskilt påtaglig blir effekten för den som endast får tillgodoräkna sig ett mindre antal år som försäkringstid för garantipension men som har en inkomstgrundad ålderspension intjänad under såväl dessa år som . Den tid som tillgodoräknas för garantipension kommer vid en sådan begränsning inte alltid att fullt ut korrespondera med tid under vilken den inkomstgrundade pension som trappar av garantipensionen har tjänats in. Detta gäller dock även i övrigt i relationen mellan garantipensionen och den inkomstgrundade ålderspensionen, eftersom garantipension är knuten till tillgodoräknande av försäkringstid och inte till intjänandet av inkomstgrundad ålderspen- sion. Med ett intervall på då försäkringstid kan till- godoräknas är effekten emellertid mer uttalad för tidsperioden 16 eftersom försäkringstid för garantipension då inte kan tillgodoräknas. finns ändå möjligheten till en korrespondens mellan år då försäkringstid för garantipension tillgodoräknas och år med pensionsgrundad inkomst. För att undvika den skevhet som en begränsning till tid för tillgodoräknande av försäkringstid följaktligen kan ge föreslår vi att förutom dessa år som försäkringstid även år skall få räknas med under förutsättning att den pensionsberättigade, för- utom att han eller hon uppfyllt villkoren beträffande försäkringstid i övrigt, även har haft en viss minsta inkomst. Härmed bör avses pensions- grundande inkomst och även pensionsgrundande belopp för förtidspen- sion, eftersom förtidspension är att jämställa med sjukpenning som enligt såväl nuvarande som föreslagna regler räknas som pensionsgrundande inkomst. Så är emellertid inte fallet vad gäller sådana fiktiva inkomster som pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring och barnår. Regeringen anser därför inte, till skillnad från läns allmänna försäkringskassa, att hänsyn i detta sammanhang skall tas till sådana pensionsgrundande belopp.