prop · GL03160 · 1998-01-01 00:00:00 — För att spararen skall få en fullständig bild av kostnadsuttaget som kan tjäna som underlag vid en jämförelse med andra sparformer är det nödvändigt att informationen inte endast avser förvaltningsavgiften utan samtliga kostnader som belastar fond- förmögenheten, oavsett på vilket sätt de debiteras fonden. Informationen bör därför inbegripa även bl.a. courtage och andra liknande transak- tionskostnader, räntekostnader, kostnader för inlåning av värdepapper, skatt och eventuella tillkommande avgifter samt pålagor i samband med investeringar i utlandet. Det är inte alltid som courtage och andra transaktionsavgifter tas ut i samband med köp- och försäljningar av värdepapper. i stället vara inbakade i priset på värdepapperen, t.ex. genom systema- tiska skillnader mellan köp- och säljkurser. I dessa fall uppkommer inte någon redovisningsmässig transaktionskostnad och kostnaderna blir som uttrycker det i sitt remissvar dolda. Att kräva en konsekvent redovisning av dessa kostnader torde, som anmärker, vara svårt att genomföra. Om kostnaderna inte syns i den indi- viduella information som skall ske till fondandelsägarna, finns dock en risk att fondförvaltarna får ett incitament att i större utsträckning än vad som förekommer belasta fondförmögenheten med sådana kostnader. Därför är det angeläget att i sin tillsyn av fondbola- gen uppmärksammar om så sker. föreslår i sitt remissvar att informationsskyldighe- ten bör begränsas till att avse kostnader för förvaltning, förvaring och tillsyn. Som skäl anförs att övriga kostnader, som t.ex. courtage, är mera direkt hänförliga till vissa finansiella transaktioner avseende den ekono- miska förvaltningen av fondtillgångarna och att det är svårt att dra några slutsatser av information om dessa kostnader utan att de sätts i relation till utvecklingen av portföljförvaltningen. Några andra remissinstanser pekar på att det är nödvändigt att de samlade kostnaderna ställs mot fon- dens utveckling och de risker som fonden tar för att ge en rättvisande bild av fondförvaltningen sett ur fondandelsägarens perspektiv. Regeringen vill här framhålla att fondbolagen genom en skyldighet att redovisa samtliga kostnader som belastar fonden ges ett entydigt incita- ment att informera om hur kostnaderna använts. För att ta ett exempel torde kostnaderna i en aktivt förvaltad högriskfond bli högre än i en s.k. indexfond. Den senare fondtypen kräver över lag lägre insatser vad gäller analys och kommer därmed att redovisa lägre kostnader. Att spararna informeras om de totala kostnaderna som hänför sig till andelsinnehavet hindrar självklart inte att fondbolaget kompletterar med information om vad andelsägaren får för de extra kostnaderna, t.ex. att förvaltaren i just denna fond varit aktiv och kanske åstadkommit en högre avkastning än andra fonder. Som påpekats ovan välkomnar regeringen att det inom branschen utvecklas gemensamma former för presentation av olika typer av nyckeltal och andra exemplifieringar som kan göra det lättare för spa- rarna att sätta kostnaderna i relation till utvecklingen av portföljförvalt- ningen För att informationen skall vara överskådlig är det viktigt att samtliga kostnader som hänför sig till andelsinnehavet anges som ett totalt belopp. Till skillnad från vad som föreslås i promemorian finner regeringen att det redan av den lagbestämmelse som här föreslås bör framgå på vilket sätt det totala beloppet skall delas upp på olika slag av kostnader. Vid en sådan lösning finns det inte behov av något bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vad informationen närmare skall innehålla. I linje med vad föreslår bör kostnaderna för för- valtning särskiljas från andra kostnader som belastat fonden. En sådan uppdelning underlättar för spararna att sätta de faktiska kostnaderna i relation till den procentsats som fondbolagen vanligen använder för att ange förvaltningsavgiftens storlek. De kostnader som inte ingår i förvalt- ningsavgiften är som inspektionen påpekar mera direkt hänförliga till de finansiella transaktionerna i fonden. Genom att dessa kostnader särskiljs från förvaltningskostnaderna blir det lättare att jämföra kostnadsuttaget i fonden med utvecklingen av portföljförvaltningen. bör alltså delas upp i två delposter; förvaltningskostnader och övriga För att undvika oklarhet bör det i lagtexten särskilt markeras att begreppet förvaltningskostnader inkluderar kostnader för förvaring av Som ett komplement till bestämmelsen om individuell kostnadsinfor- mation kan det vara lämpligt att fyller ut sina före- skrifter om värdepappersfonder (FFFS 1997:11) i fråga om vad som skall anges i en värdepappersfonds årsberättelse. Det räkneexempel som för närvarande skall anges i årsberättelsen bör kunna utvidgas till att omfatta samtliga kostnader som tas ut ur fonden, med precisering av vad som En sådan total kostnadsuppgift skulle avse- värt förbättra spararnas möjligheter att jämföra kostnadsuttaget i olika Det vore vidare klargörande om föreskrifterna kompletterades så att det anges vilka faktiska kostnadsposter som närmare skall ingå i kost- nadsslaget förvaltning och därmed skall täckas av den förvaltningsavgift som anges i 9 § 8 lagen om värdepappersfonder. Beräkningen av vad som hänför sig till varje andelsägare av de kostna- der som belastat fonden är i praktiken beroende av hur ofta fondens värde och fondandelsvärdet fastställs. melserna för de flesta fonder beräknas fondens och fondandelarnas värde För sådana fonder måste det göras en beräkning av vilka kostnader som påförts fonden. Vid den beräkningen måste beaktas dels kostnader som genom periodisering fördelas på , t.ex. den årliga förvaltningsavgiften, dels utgifter som kostnadsförs direkt den dag de betalas. Summan av de kostnader som påförts fonden den ak- tuella dagen fördelas på antalet fondandelar. per andel förs sedan vidare till den enskilda andelsägarens konto, där de för ackumuleras för det relevanta antalet andelar i fonden. Framför allt bland de s.k. nationella fonderna (3 § lagen om värdepap- persfonder) förekommer det att fondandelsvärdet inte fastställs så ofta Hur kostnaderna i dessa fall bör fördelas mellan andelsä- garna beror på hur kostnadsuttaget periodiseras i fonden. Bestämmelsen om kostnadsinformation bör enligt regeringens mening utformas så att fondbolaget är skyldigt att ge information till de som är andelsägare i fonden. I det sammanhanget uppkommer frågan vad som skall gälla med avseende på andelsägare, vars fondandelar är förvaltarre- gistrerade samt fondsparare inom det individuella pensionssparandet, fondförsäkringssparandet och det föreslagna premiepensionssystemet. Dessa typer av sparare behandlas särskilt i avsnitten 5.5 och 5.6. framför i sitt remissyttrande önskemål om ett klar- läggande huruvida det står i överensstämmelse med UCITS-direktivet att fondbolag tillhandahåller en förkortad version av årsberättelsen. tionen har hänvisat till ett uttalande i den proposition som ligger till grund för införandet av lagen om värdepappersfonder (prop. s. 69). I uttalandet som görs i specialmotiveringen till bestämmelsen i 27 § om årsberättelser och halvårsredogörelser sägs följande som svar på en invändning från att skyldigheten att sända ut material till fondandelsägare bör inskränka sig till dem som särskilt begär att få material om fonden. En möjlighet för att begränsa kostnaderna för utskick vore att sända ut förkortade versioner av årsberättelser och halv- årsredogörelser med en upplysning om var fylligare material finns till- Enligt inspektionen skulle med hänvisning till uttalandet upp- gifter om kostnader i en fond kunna utelämnas i en förkortad version av Enligt UCITS-direktivet (artikel 33) skall förvaltningsbolaget vilket i den svenska lagstiftningen motsvaras av fondbolaget offentliggöra en årsrapport för varje fond. Handlingen skall hållas tillgänglig för allmän- heten och på begäran kostnadsfritt tillställas andelsägarna. mation som skall finnas i årsrapporten anges i artikel 28 i direktivet. Bland annat framgår att årsrapporten skall innehålla en specificerad re- sultaträkning och uppgifter om förvaltningsavgifter och avgifter tillförva- Direktivet synes i sig inte förbjuda en ordning som innebär att förvaltningsbolaget vid sidan av den föreskrivna årsrapporten tillhan- dahåller en förenklad eller förkortad version av årsberättelsen. skall tillåtas är då en fråga som får avgöras i den nationella lagstiftningen. Av 27 § lagen om värdepappersfonder framgår att årsberättelser skall skickas till alla andelsägare som inte avsagt sig detta. som dessa handlingar skall innehålla framgår av föreskrifter om värdepappersfonder, FFFS 1997:11. bär liksom de föreskrifter som meddelades i samband med att lagen om värdepappersfonder infördes att årsberättelsen skall innehålla all den information som direktivet kräver för sådana handlingar. skulle finnas att ersätta den föreskrivna årsberättelsen med en förkortad version framgår varken av ordalydelsen av bestämmelsen i 27 § lagen om värdepappersfonder eller av föreskrifter. av det uttalande som gjordes i motiven till 27 § synes mot bakgrund av detta något oklart. föreslår att det förutom införan- det av en förbättrad kostnadsinformation görs en översyn av aktie- och fondbeskattningen för att åstadkomma en enhetlig och förenklad beskatt- ning av fondsparande och direktsparande i aktier, bl.a. för att öka rörlig- heten och därmed konkurrensen mellan olika sparformer. departementet finns ett ärende med en framställan om förändring av skattereglerna för att stimulera konkurrensen på fondmarknaden. spararnas synpunkter får övervägas i det sammanhanget. föreslår i sitt remissvar att Finan- sinspektionen bör ges i uppdrag att se över kostnadsbilden i fonderna med målsättningen att hitta möjligheter till besparingar, t.ex. genom ge- mensamma datorsystem och gemensam marknadsföring. förenligt med roll som tillsynsmyndighet att tilldela inspektionen ett uppdrag av det slag som riksförbundet föreslår. inte heller skäl för regeringen att i annan ordning initiera en sådan utred- 2EGERINGENS F¶RSLAG: I fråga om förvaltarregistrerade fondandelar skall kostnadsinformationen ges till förvaltaren. Fondbolaget får därvid ange ett totalt belopp för alla andelar i en värdepappersfond som lämnats för förvaltning till samma förvaltare. 0ROMEMORIANS F¶RSLAG: Överensstämmer med regeringens förslag. 2EMISSINSTANSERNA De flesta remissinstanser har inte någon erinran &ONDBOLAGENS &¶RENING invänder att en större jämförbar- het mellan sparformer skulle uppnås om det inte infördes någon särregle- ring för förvaltarregisterade fondandelar. 3VENSKA "ANKF¶RENINGEN in- stämmer i Fondbolagens Förenings yttrande. 3VENSKA &ONDHANDLAREF¶RE NINGEN framhåller att det är viktigt att det inte uppkommer några kostna- der för förvaltarna avseende informationshantering. 3K¤LEN F¶R REGERINGENS F¶RSLAG Enligt 31 a § lagen om värdepappers- fonder ges det möjlighet för andelsägare att lämna sina fondandelar till någon annan för förvaltning. Förvaltaren förs då in i det register som fondbolaget skall föra i stället för andelsinnehavaren. På begäran av fondbolaget eller den som på bolagets uppdrag för register skall förvalta- ren lämna fondbolaget uppgifter om vilka som är andelsägare och det antal fondandelar som de enskilda andelsägarna äger. Som framgår av avsnitt 4.6.4 föreslår regeringen att denna uppgiftsskyldighet tas bort. Som en konsekvens av detta framstår det inte som rimligt att ålägga fondbolaget att ge kostnadsinformationen direkt till andelsägarna. I stället bör en särskild bestämmelse införas som innebär att kostnadsinformatio- nen avseende förvaltarregisterade fondandelar skall ges till förvaltaren. Det bör således vara tillräckligt att fondbolaget anger ett sammanlagt belopp för alla fondandelar i en fond som lämnats för förvaltning till samma förvaltare. Om förvaltaren är registrerad för andelar i flera olika fonder som förvaltas av samma fondbolag skall fondbolaget ange sepa- rata belopp för varje fond. Enligt 31 § lagen om värdepappersfonder skall förvaltaren tillställa an- delsägaren den information förvaltaren får från fondbolaget, om inte an- delsägaren avsagt sig sådan information. Det finns inte skäl att i lag infö- ra någon skyldighet för förvaltaren att fördela kostnaderna på de olika andelsägarna. Detta innebär att den fondandelsägare som väljer att ha sina fondandelar förvaltarregistrerade dvs. att banken eller värdepap- persbolaget som förvaltar andelarna står antecknad i fondbolagets register i stället för andelsägaren själv därigenom också avstår från att få indi- viduell kostnadsinformation från fondbolaget. Ett avstående från infor- mationen är med andra ord ett val som fondandelsägaren själv gör. 5.6 Sparare inom det individuella pensionssparandet, Prop. 1997/98:160 fondförsäkringssparandet och det föreslagna 2EGERINGENS F¶RSLAG: I den nya lagen om inkomstgrundad ålderspen- sion införs en bestämmelse som innebär att svenska fondförvaltare som sluter samarbetsavtal med vid sin rapportering till myndigheten om de kostnader som tagits ut ur fon- den, skall ange hur stort kostnadsbelopp som belastat fonden per fondandel. informerar sedan de en- skilda pensionsspararna om hur stort kostnadsbelopp som hänför sig till deras sparande. 0ROMEMORIANS F¶RSLAG: Frågan om sparare inom fondförsäkringsspa- randet och det föreslagna premiepensionssystemet skall få individuell kostnadsinformation diskuterades i promemorian. Beträffande premie- pensionssystemet konstateras att fondbolagen kommer att lämna kost- nadsinformation till som en klumpsumma för alla pensionssparare som valt att placera pensionsmedel i samma fond och att det sedan är upp till myndigheten att vidarebefordra informatio- nen till pensionsspararna. Även i fråga om fondförsäkringssparare kon- stateras att kostnadsinformationen kommer att ges till livförsäkringsbola- get som en klumpsumma för alla försäkringstagare som valt att placera sina medel i samma fond. Det föreslogs inte några särskilda bestämmel- ser för att dessa sparare skulle får individuell kostnadsinformation. 2EMISSINSTANSERNA: Flertalet remissinstanser har inte någon erinran &INANSINSPEKTIONEN och &ONDBOLAGENS &¶RENING fäster uppmärksamhet på att förslaget om individuell kostnadsinformation inte omfattar sparande inom premiepensionssystemet, fondförsäkringssparan- det och det individuella pensionssparandet. på- pekar att pensionsspararna inom premiepensionssystemet skulle kunna få samma information som andra fondsparare om Premiepensionsmyndig- heten i sina avtal med fondbolagen kräver in kostnadsredovisning från bolagen på daglig basis. 3VENSKA "ANKF¶RENINGEN instämmer i Fondbola- gens Förenings yttrande. 5TREDNINGEN OM BILDANDET AV 0REMIEPEN SIONSMYNDIGHETEN påpekar att det inte kommer att vara möjligt för Premi- epensionsmyndigheten att till pensionsspararna lämna individuell kost- nadsinformation av det slag som föreslås i promemorian, eftersom myn- digheten inte kan följa det dagliga kostnadsuttaget i de anslutna fonderna. Den kostnadsinformation som kan lämnas vidare till pensionsspararna blir enligt utredningen därför schablonartad. 3K¤LEN F¶R REGERINGENS F¶RSLAG 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. som lämnades till föreslås en genomgripande förändring av det allmänna ålderspensionssystemet. Förslaget innebär att en viss del av pensionsmedlen skall placeras inom det s.k. premiepensionssystemet. Medlen skall få placeras i värdepappersfonder och i utländska fondföre- tag som bedriver verksamhet i . Systemet skall administreras av en nyinrättad myndighet, . Den enskilde pensionsspararen skall ha rätt att välja i vilken fond medlen skall investe- ras och ombesörjer inköp av fondandelar. Eftersom det är som kommer att vara regist- rerad som andelsägare i de olika fonderna kommer kost- nadsinformationen enligt den föreslagna bestämmelsen i lagen om värde- pappersfonder att ges som en klumpsumma till myndigheten inte till de enskilda pensionsspararna. Något annat är inte möjligt eftersom fondbo- lagen inte kommer att ha kännedom om vilka de enskilda pensionsspa- rarna är. Det är enligt regeringens mening väsentligt att pensionssparare inom premiepensionssystemet tillförsäkras samma individuella kostnadsinfor- mation som andra fondsparare. Som anges i promemorian bör det an- komma på att ge sådan information. Som utredningen om bildandet av anmärker i sitt remissvar är detta inte möjligt utan att myndigheten får information om det dagliga kostnadsuttaget i de anslutna fonderna. Av 8 kap. 3 § första stycket 6 i förslaget till lag om inkomstgrundad ålderspension framgår att de fondförvaltare som har slutit samarbetsavtal med Premiepen- sionsmyndigheten skall åta sig att till myndigheten rapportera alla kostnader som har tagits ut ur fonden, uppdelade på olika kost- nadsslag. För att tillförsäkra myndigheten den information som krävs för att fördela de totala kostnaderna mellan pensionsspararna finner rege- ringen att det bör göras ett tillägg i bestämmelsen som innebär att fond- bolaget dessutom skall ange hur stort belopp som belastat fon- den per fondandel. Förslaget till premiepensionssystem innebär att det även kommer att bli möjligt för utländska fondföretag som bedriver verksamhet i att träffa samarbetsavtal med . Såväl utländska som svenska fondförvaltare omfattas av kostnadsrapporteringen till Pre- miepensionsmyndigheten enligt 8 kap. 3 § första stycket 6 i förslaget till lag om inkomstgrundad ålderspension. Av avsnitt 5.4 framgår att skyl- digheten att lämna individuell kostnadsinformation enligt lagen om vär- depappersfonder begränsas till svenska fondbolag. I konsekvens med detta bör det nu föreslagna tillägget i 8 kap. 3 § första stycket 6 i förslaget till lag om inkomstgrundad ålderspension endast omfatta sådana fondför- valtare som träffas av skyldigheten att ge individuell kostnadsinformation enligt i lagen om värdepappersfonder. Enligt förslaget till premiepensionssystem skall pensionsmedlen om den enskilde pensionsspararen inte gör något aktivt val av förvaltning placeras i en särskild fond inom Allmänna pensionsfonden, Premiespar- fonden, som skall förvaltas av en ny sjunde fondstyrelse. Enligt förslaget skall fondstyrelsen på samma sätt som andra fondförvaltare träffa samar- betsavtal med och åta sig det som anges bl.a. i 8 kap. 3 § 6 lagen om inkomstgrundad ålderspension (se § i förslaget till lag om ändring i lagen med reglemente för Allmänna pen- sionsfonden). Även sjunde fondstyrelsen bör omfattas av den föreslagna skyldigheten att till ange vilket kostnads- Prop. 1997/98:160 belopp som belastat fonden beräknat per fondandel. kan också pensionssparare, vars med placeras i Premiesparfonden få in- dividuell kostnadsinformation. 3PARARE INOM FONDF¶RS¤KRINGSSPARANDET OCH DET INDIVIDUELLA PENSIONSPARANDET Av lagen om livförsäkringar med anknytning till värdepappersfonder (fondförsäkrings- eller unit linked-sparande) följer att livförsäkringsbola- get är andelsägare i de värdepappersfonder som pensionsmedlen investe- ras i. Även denna lagstiftning innebär att fondbolagen inte har kännedom om de enskilda pensionsspararna. Detta medför att kostnadsinformatio- nen enligt den föreslagna bestämmelsen kommer att ges till livförsäk- ringsbolaget avseende hela det kapital som försäkringsbolaget placerat inte till de enskilda försäkringstagarna. Till skillnad från premiepensionssystemet är det individuella pensions- sparandet konstruerat så att de enskilda pensionsspararna är andelsägare i de värdepappersfonder där pensionsmedlen placeras. I förarbetena till lagen om individuellt pensionssparande sägs att registreringen hos fond- bolaget bör ske i pensionsspararens namn med markering att andelarna är hänförliga till ett pensionssparkonto (prop. 1992/93:187 s. 112). Vid en sådan direktregistrering i pensionsspararens namn kan det följaktligen konstateras att kostnadsinformationen kommer att ges till varje enskild sparare. då lagen (1993:931) om individuellt pensions- sparande infördes fanns det inte någon möjlighet att förvaltarregistrera fondandelar. En sådan möjlighet har dock numera införts och kan ut- nyttjas även för det individuella pensionssparandet. Som framgår i avsnitt 5.5 kommer andelsägare, vars fondandelar är förvaltarregistrerade inte att få någon individuell kostnadsinformation. Regeringen anser att även fondsparare inom det individuella pensions- sparandet och fondförsäkringssparandet i princip bör få samma individu- ella kostnadsinformation som andra fondsparare. Hur en reglering som kan möjliggöra detta bör utformas måste dock övervägas ytterligare. Re- geringen avser därför att återkomma med förslag om detta. 2EGERINGENS F¶RSLAG: Bestämmelserna om individuell kostnadsinfor- mation träder i kraft . Informationen kommer således att tillhandahållas andelsägarna första gången . Den informa- tion som skall lämnas för får emellertid begränsas till att avse kostnader som belastar fonden . 0ROMEMORIANS F¶RSLAG: I promemorian föreslås att lagen träder i kraft , vilket innebär att kostnadsinformationen skall till- handahållas och avse kostnaderna 2EMISSINSTANSERNA: Flertalet remissinstanser har inte något att erinra mot förslaget. &INANSINSPEKTIONEN ifrågasätter om inte särskilda över- gångsregler behöver införas. Enligt förslaget skall inspektionen föreskri- va om när kostnadsinformationen skall lämnas och vad den närmare skall innehålla. Det är enligt inspektionen rimligt att innehållet i föreskrifterna är kända innan arbetet att anpassa de tekniska systemen till lagstiftningen och föreskrifterna påbörjas. Med hänsyn till den korta tid som står till buds för anpassningen bedömer inspektionen att det kommer att finnas fondbolag som inte kan uppfylla kraven till . &ONDBOLAGENS &¶RENING, 3VENSKA "ANKF¶RENINGEN och !KTIEFR¤MJANDET framhåller att fondbolagens möjligheter att /99 ge- nomföra de tekniska förändringen som krävs är mycket begränsade. &ONDBOLAGENS &¶RENING anser att lagstiftningen bör träda i kraft tidigast 3K¤LEN F¶R REGERINGENS F¶RSLAG: I avsnitt 5.4 konstateras att sparare inom det individuella pensionssparandet och fondförsäkringssparandet i princip bör få samma kostnadsinformation som andra fondsparare. Vidare konstateras att det finns behov av att ytterligare överväga hur dessa frå- gor skall lösas och att regeringen därför kommer att återkomma med för- slag om detta. En kompletterande lagstiftning i dessa delar bör kunna träda i kraft . Det är en fördel om samtliga fondsparare får rätt till kostnadsinformation från samma tidpunkt. Med hänsyn till detta och vad remissinstanserna anför om att en del fondbolag inte kommer att hinna anpassa sina datorsystem till , finner regeringen att den föreslagna bestämmelsen om kostnadsinformation bör träda i kraft . Detta innebär att kostnadsinformation kommer att till- handahållas andelsägarna . En övergångsbestämmelse bör införas som klargör att den information som lämnas till andelsägarna för får begränsas till att avse kostnaderna 1 juli31 december. 6 Ekonomiska konsekvenser Prop. &¶RSLAGET TILL LAG OM KONTOF¶RING AV FINANSIELLA INSTRUMENT De föreslagna ändringarna syftar i första hand till att avskaffa monopolet för VPC och att åstadkomma en generell lagstiftning avseende kontofö- ring av finansiella instrument. VPC har tillstyrkt att monopolet slopas och därvid framhållit att monopolet kommit att bli en belastning för fö- Även om den verksamhet VPC bedriver sålunda blir konkur- rensutsatt torde förslaget inte medföra några direkta negativa ekonomiska konsekvenser för VPC. Det kan nämnas att det redan enligt nuvarande regler i praktiken är möjligt att i viss mån bedriva med VPC konkurre- rande verksamhet genom ordningen med förvaltarregistrering. som föreslås innebär i stället att VPC ges större möjligheter att på ett flexibelt sätt anpassa verksamheten till marknadens behov och förvänt- Inte minst möjligheten att i viss mån kontoföra utländska doku-