prop · GL031D1 · 1998-01-01 00:00:00 — Informationen om samiska förhållanden har ökat och möjligheterna till nordisk samordning har skapats genom tillkomsten av det nordiska . Sammantaget finns det dock mycket som tyder på att har uppnått de mål som ställts upp i regleringsbrevet för /96. Regeringen planerar att inför utformningen av regleringsbrev, i samarbete med , precisera tingets verksamhetsmål. Detta bör skapa förutsättningar för ytterligare förbättring av tingets resultatredovisning. har på uppdrag av Jord- bruksdepartementet analyserat resursbehov och kommit till slutsatsen att ytterligare medel borde anvisas för . Den ökade medelstilldelningen skall bl.a. avse partistöd, förberedelser för nästa val (), ett beslutat nordiskt parlamentariskt råd samt plenum. RRV konstaterar att ytterligare medel behövs . Bl.a. mot bakgrund av resultatet av RRV:s analys har regeringen beräknat att anslaget bör höjas med i jämförelse med anslagsnivå. RRV föreslår även en rad effektiviserings- och besparingsåtgärder. Dessa förslag har dock ännu inte färdigbehandlats av regeringen. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser. har lämnat en revisionsberättelse utan invändning vilket innebär att årsredovisningen för /96 i allt väsentligt varit rättvisande. Slutsatser Regeringen föreslår att anvisas för . beräknas anslagsbehovet vara realt oförändrat. 7.1 Omfattning/ändamål I verksamhetsområdet ingår presstödet, stödet till radio- och kassettidningar och de statliga myndigheterna inom press-, radio- och TV-området. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 1 170,2 655,2 658,2 679,1 679,7 680,3 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Till följd av bl.a. upplageminskningar har lönsamheten försämrats för många dagstidningar. Som en konsekvens av detta minskar utbetalningarna av driftsstöd, eftersom stödet baseras på upplagenivå. Myndigheterna på radio- och TV-området befinner sig i ett utvecklingsskede. Målet är att anpassa verksamheten till de snabba förändringarna på medieområdet. Större förändringar Radio- och TV-lagen (1996:844) trädde i kraft . har beslutat att digitala TV-sändningar skall införas i flera steg med möjlighet för statsmakterna att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. En särskild utredare har fått i uppdrag att förbereda sändningsverksamheten (dir. 1997:19) Mål inom verksamhetsområdet främsta målen för statens insatser på massmedieområdet är att stödja mångfald och reella yttrandemöjligheter, garantera massmediernas oberoende samt säkerställa tillgängligheten till massmedierna. Prioriteringar Åtgärder vidtas för att minska de problem som dagspressen möter. Ett tillfälligt driftsstöd införs i syfte att förbättra dagspressens situation. Frågorna om digital marksänd TV och digital radio bereds vidare. 7.2 Resultatbedömning och slutsatser På medieområdet sker just nu dramatiska förändringar. Distributionsvägarna för olika slag av information blir fler och medierna befinner sig i en allt mer internationell miljö. Teknikutvecklingen är drivkraften bakom en stor del av förändringarna, inte minst genom att gränserna mellan olika medier radio, TV samt data- och telekommunikation blir alltmer otydliga. Regeringen har, mot denna bakgrund, beslutat att en särskild utredare skall analysera behovet av, förutsättningarna för samt konsekvenserna av en samordning av lagstiftningen för ljudradio, television, övrig radiokommunikation och televerksamhet. Utgångspunkten skall vara att lagstiftningen bör underlätta utvecklingen av elektroniska informa- tionstjänster och ta tillvara medborgarnas, näringslivets och samhällets olika behov med avseende på sådana tjänster (dir. 1997:95). sker en ökad ägarkoncentration på viktiga delar av mediemarknaden. kommer förslag från som skulle kunna påverka denna snabba koncentration av ägande och makt. Dagspressens totalupplaga har sjunkit . Enligt var totalupplagan 1996 drygt 4,3 miljoner exemplar, vilket är en minskning med ca 200 000 exemplar jämfört med året innan. har dock fortfarande en stark ställning. Mediebarometer från Nordicom framkommer att av befolkningen använder en morgontidning en genomsnittlig dag. Presstödets betydelse för tidningsutgivningen kan avläsas på det antal tidningar som är beroende av presstöd och upplagorna för dessa. För tidningar med allmänt driftsstöd som kommer ut med 1-2 nummer täcker presstödet av tidningarnas totala kostnader. För tidningar med 3-6 nummer är motsvarande andel av kostnaderna . Lönsamheten har försämrats för många dagstidningar. Flera tidningar hotas också av nedläggning. har två promemorior lämnats till regeringen med förslag på åtgärder avseende presstödet. I den ena promemorian, från , föreslås att ett tillfälligt driftsstöd införs . Den andra promemorian avser ett stöd för samverkan mellan dagstidningar och har lämnats av Rådet för mångfald inom massmedierna. Promemoriorna har remissbehandlats. Regeringen har i förslaget till tilläggsbudget för som lämnas i denna proposition föreslagit att ett tillfälligt driftsstöd införs. Stödet avses främst lämnas till de dagstidningar som får allmänt driftsstöd . Frågan om ett samverkansstöd bereds nu vidare i för ställningstagande . Stödet till radio- och kassettidningar uppvisar i allt väsentligt önskvärda effekter. De flesta synskadade som så önskar kan abonnera på en dagstidning och utgivningen av taltidningar täcker nästan hela landet. Introduktionen av digitala taltidningar, s.k. (radiosänd talsyntestidning för synskadade), har dock gått långsammare än planerat bl.a. beroende på problem med talsyntesens kvalitet. Radio- och tillståndsgivning fungerar väl. Verksamheten bedrivs snabbt, effektivt och rättssäkert. har frågor som rör digital TV och radio varit prioriterade områden. Radio- och TV- verkets löpande ärendehandläggning är resurskrävande. Detta har bidragit till att uppdraget att följa utvecklingen på radio- och TV-området inte kunnat fullgöras. verksamhet bedrivs effektivt och rättssäkert. Antalet egna initiativärenden har ökat . har genom att synliggöra nämndens arbete bidragit till att öka informationen om mediebranschen till allmänheten och andra aktörer på området. Dessa uppgifter kan utvecklas ytterligare. Slutsatser Situationen på dagstidningsmarknaden är ett hot mot mångfalden. Därför finns ett stort behov av åtgärder som kan vända den negativa trenden för många tidningar. Regeringen kommer att följa utvecklingen inom dagspressen . Beredningen om behov av ytterligare åtgärder inom presstödet fortsätter med anledning av promemoria. De snabba förändringarna inom medieområdet bör avspeglas i myndigheternas arbete. Särskilda krav på flexibilitet, kompetensutveckling och kunskapsöverföring bör ställas på de olika mediemyndigheterna. Inriktningen på och verksamhet bör ligga fast. Regeringens bedömning är att fortsatta insatser inom verksamhetsområdet är viktiga för att uppnå mångfald och reella yttrandemöjligheter. Särskilda förutsättningar bör skapas för att ge mediemyndigheterna möjlighet att på ett effektivt sätt följa utvecklingen inom medieområdet. 7.3 Anslagsavsnitt E 1 och taltidningsnämnden 1 Anslag s- sparan de 897 Därav 1996 Utgift 5 900 Utgifts - progno s 5 119 1998 Förslag 5 659 1999 Beräkna t 5 819 2000 Beräkna t 5 985 Beloppen anges i tusental kronor huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till radio- och kassettidningar. De två nämndernas förvaltningsuppgifter fullgörs av . Anslagssparandet för /96 avses användas för att göra en förstudie om taltidningssystem baserat på öppna standarder och för att göra offentlig information elektroniskt tillgänglig. Prognosen för indikerar ett visst anslagssparande. Regeringens överväganden Resultatinformation Under /96 har behandlat 61 ärenden vilket kan jämföras med 107 ärenden under föregående budgetår. Minskningen beror framför allt på att utvecklingsstödet avskaffats. betalas driftsstödet ut mot tidigare en gång . Antalet förfrågningar om vilka regler som gäller för elektroniskt distribuerade tidningar har ökat. har emellertid inga ansökningar om stöd till sådana tidningar lämnats till . I behandlades 73 ärenden under /96, vilket är en liten minskning jämfört med föregående år. föreslås att en besparing på statlig konsumtion planenligt tas ut med . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för . beräknas anslaget till respektive . Därav 1996 Utgift 515 600 2 Utgifts - progno s 521 579 1998 Förslag 531 579 1999 Beräkna t 531 579 2000 Beräkna t 531 579 Beloppen anges i tusental kronor 2. Varav minskning med i tilläggsbudget Anslaget disponeras av i enlighet med bestämmelserna i presstödsförordningen (1990: 524). Utgifterna för presstödet styrs av bl.a. antalet stödberättigade tidningar och storleken på de stödberättigade tidningarnas upplagor. Anslaget för presstöd används för tre ändamål: driftsstöd till dagspressen, distributionsstöd till dagspressen och täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till dagspressen. Regeringens överväganden Resultatinformation Underutnyttjandet av anslaget är bl.a. en följd av att många stödtidningars upplagor minskar. fanns det 163 dagstidningar. Av dessa hade 73 tidningar driftsstöd. Den sammanlagda upplagan för stödtidningarna var 775 000 exemplar. Stödtidningarna är i hög grad beroende av driftsstöd för sin överlevnad. En neddragning av ramen för anslaget med beräknades ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Budget för avgiftsbelagd verksamhet intäkter avseende avgifter för statliga garantier uppgick till under /96. har för budgeterat i avgiftsintäkter för statliga garantier. Intäkterna disponeras inte av myndigheten. med driftsstöd har en svår ekonomisk situation. Mindre upplagor leder till att driftsstödet minskar, vilket ytterligare försvårar den ekonomiska situationen. Regeringen föreslår i förslaget till tilläggsbudget i denna proposition att ett tillfälligt driftsstöd införs och fördelas som en åtgärd att förbättra driftsstödstidningarnas ekonomi. Regeringen bedömer att åtgärderna kan rymmas inom en oförändrad anslagsram. Mot bakgrund av vad som ovan sagts föreslår regeringen att anvisas anslaget för . beräknas ingen förändring av anslaget. Beräkningarna utgår från ett oförändrat antal stödberättigade tidningar. E 3 Stöd till radio- och kassettidningar 4 341 Därav 1996 Utgift 120 400 Utgifts - progno s 111 665 1998 Förslag 127 300 1999 Beräkna t 127 300 2000 Beräkna t 127 300 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget disponeras av i enlighet med bestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. Anslagsbehållningen på från ett äldre anslag för samma ändamål disponeras också av . Dessa medel avses användas för att starta ytterligare taltidningar. Stödet till radio- och kassettidningar skall förbättra tillgången till innehållet i dagstidningar för synskadade och sådana funktionshindrade som inte förmår hålla i eller bläddra i en tidning samt afatiker och dyslektiker. har anslaget tillfälligt varit lägre då upphandlingsbehovet av radiotidningsmottagare har varit litet. Regeringens överväganden Resultatinformation Vid utgången av /96 gavs sammanlagt 80 dagstidningar ut som taltidningar. Av dessa var 60 radiotidningar, 16 kassettidningar och 7 RATS-tidningar (radiosänd talsyntestidning för synskadade), varav tre tidningar kom ut som både radiotidning och . Utgivningen av taltidningar täcker nästan hela landet utom och delar av . Mångfalden bland taltidningarna sedd över hela landet är god. En viktig aspekt av taltidningarnas kvalitet är tillgängligheten, dvs. frågan om tidningen kommer ut enligt utgivningsplanen och vid rätt tid . Mätningar som gjorts av , som också står för utsändningen, visar att antalet avbrott minskat , vilket gäller både radiotidningar och de digitala RATS-tidningarna. Den maximala ersättningen per abonnent till tidningsföretagen, som regleras i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar, har legat stilla . påpekar i sin årsredovisning att det när utgivningen av taltidningar startade var väl motiverat med höga maximibelopp. har dock kostnaderna för taltidningsutgivningen ökat med totalt för radio- och kassettidningar och för RATS-tidningar. Den nuvarande ersättningsprincipen innebär ingen drivkraft för tidningsföretagen att hålla nere kostnaderna. Enligt bör därför en översyn av ersättningsprinciperna göras. I regleringsbrevet för fick i uppdrag att göra en förstudie av möjligheterna att göra en kravspecifikation för ett taltidningssystem baserat på öppna standarder. En av slutsatserna i studien är att den snabba tekniska utvecklingen gör att det inte är lämpligt att specificera och upphandla en viss bestämd teknisk lösning. Regeringens bedömning är att det är för tidigt att nu göra en upphandling som har förutsättningar att vara tillräckligt långsiktig. Det är emellertid viktigt att följa och bevaka utvecklingen samt att ha god beredskap för att förnya taltidningsverksamheten. Beräkningen av anslaget utgår från en måttlig utbyggnad av antalet taltidningar med fyra till sex taltidningar 2000. Anslaget har höjts med , vilket motsvarar engångsbesparingen som gjordes för . Avskaffande av intygskrav för taltidningsabonnenter lämnade, enligt uppdrag i regleringsbrevet för /96, en rapport (dnr Ku96/2216/RTV) till regeringen om utgivningen av taltidningar till afatiker och dyslektiker. föreslår att intygskravet för att få abonnera på radio- och kassettidningar mildras för dyslektiker och afatiker. Regeringens förslag: Rätten att teckna ett abonnemang skall för radiosända talsyntestidningar för synskadade (RATS-tidningar) alltjämt utgå från att behovet kan styrkas. Intygskravet skall dock tas bort för abonnenter av analoga radio- och kassettidningar. Det är regeringens uppgift att utforma de närmare villkoren för det statliga stödet till radio- och kassettidningar. Skälen för regeringens förslag: Frågan om att rätten att teckna ett abonnemang på en radio- eller kassetttidning bör utgå från att behovet kan styrkas behandlades av (prop. 1987/88:145, bet. 1987/88:KU39, rskr. 1987/88:291). Afatiker och dyslektiker fick möjlighet att abonnera på radio- och kassettidningar (prop. 1993/94:100, bet. 1993/94:KU27, rskr. 1993/94:192). Motiven var då att verksamheten innefattade sådana kostnader att det var angeläget att insatserna kom de verkligt behövande till godo. Detta mål gäller fortfarande, men enligt är risken liten att obehöriga skall teckna ett taltidningsabonnemang. Det finns därför, enligt nämnden, inte tillräckliga skäl att behålla kravet på att behovet skall kunna styrkas. I rapporten om utgivning av taltidningar till afatiker eller dyslektiker framgår bl.a. att det är få taltidningsabonnenter som tillhör dessa grupper. var det totala antalet taltidningsabonnenter drygt 9 000, varav ca 90 afatiker och ca 40 dyslektiker. Enligt tidningsföretagen är båda dessa grupper svåra att nå. Flera tidningsföretag menar att intygskravet hämmar både afatiker och dyslektiker från att abonnera på taltidningar. Intygskravet bör, enligt regeringens mening, tas bort för samtliga abonnenter av analoga radio- och kassettidningar, dvs. synskadade, sådana funktionshindrade som inte förmår hålla i eller bläddra i en tidning samt afatiker och dyslektiker. När det gäller RATS-tidningar bör intygskravet tills vidare bibehållas främst av kostnadsskäl. Slutsatser Regeringen avser att ta initiativ till en översyn av de ersättningsprinciper som gäller för tidningsföretagen. Avsikten är bl.a. att undersöka vilka drivkrafter den nuvarande ersättningsmodellen innehåller för att hålla nere kostnaderna för taltidningsverksamheten samt att föreslå åtgärder. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas anslaget för . beräknas ingen förändring av anslaget. E 4 Radio- och 2 980 Därav 1996 Utgift 6 600 7 745 1998 Förslag 8 022 1999 Beräknat 8 264 2000 Beräknat 8 514 Beloppen anges i tusental kronor Radio- och har till uppgift att besluta i frågor om tillstånd, avgifter och registrering som rör ljudradio- och televisionssändningar riktade till allmänheten i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annan särskilt angiven myndighet. Verket har tillsyn över efterlevnaden av de regler som inte gäller innehållet i sändningarna samt beslutar om sanktioner vid bristande efterlevnad av sådana regler. Radio- och skall följa utvecklingen inom ljudradio- och televisionsområdet. Verket har fått i uppgift att inhämta, sammanställa och publicera statistik inom radio- och TV-området beträffande teknik, ekonomi, branschstruktur och programutbud. Verket skall även verka för att information om verksamheten blir elektroniskt tillgänglig. Anslagssparandet skall ses mot bakgrund av att verket har befunnit sig i ett uppbyggnadsskede och att verksamheten ännu inte fullt ut funnit sina former. Regeringens överväganden Resultatinformation Radio- och bildades och flyttade verksamheten till . Uppbyggnaden och flytten har inneburit att verksamheten ännu inte fullt ut har funnit sina former. Den löpande ärendehandläggningen har prioriterats. Hantering av närradioärenden, såsom tillstånds- givning, tidsregistrering och avgiftsfrågor tar i anspråk drygt hälften av Radio- och resurser. Flertalet lokalradiotillstånd auktionerades ut . genomfördes en auktion där 13 tillstånd auktionerades ut varav 11 tillstånd såldes. beslutade att några nya tillstånd att sända lokalradio inte skall meddelas (lagen om tillfälliga bestämmelser i fråga om att sända lokalradio, 1995:1292). Lagen gällde fram till utgången av juni månad 1997 och har därefter förlängts. Den nya lagen gäller till utgången av (1997:301). Lokal- och närradiokommittén lämnade förslag till reformering av lokalradion och vissa regelförändringar för närradion (SOU 1996:176). Regeringen fattade det första beslutet om tillstånd att sända digital ljudradio, DAB (Digital Audio Broadcasting), . startade digitala ljudradiosändningar. Radio- och fick ungefär i uppdrag att ge förslag till hur sändningsutrymmet för digitala sändningar skulle kunna fördelas mellan privata programföretag i , och . Verket lämnade förslag till fördelning av DAB-tillstånd till privata programföretag i de tre regionerna. Radio- och arbete med tillståndsgivning fungerar väl. Verksamheten bedrivs på ett effektivt och rättssäkert sätt. Myndighetens uppgift att bevaka utvecklingen inom radio- och TV-området har emellertid inte fullgjorts på ett tillfredsställande sätt. Radio- och har i sin delårsrapport för redovisat att arbetet nu kommer att starta och intensifieras vad gäller de nya uppgifter som ålagts verket. De uppgifter som inte fullgjorts på ett nöjaktigt sätt skall prioriteras. föreslås att en besparing på statlig konsumtion planenligt tas ut med . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Slutsatser Regeringens bedömning är att Radio- och nu har lämnat uppbyggnadsskedet som medförde att den löpande ärendehanteringen prioriterades till nackdel för mer långsiktiga utvecklingsprojekt, exempelvis det nya statistikuppdraget. har särskilda projekt påbörjats som kommer ta i anspråk sparade medel. bör verket kunna redovisa framsteg och resultat inom dessa områden. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas Radio- och för . och 2000 beräknas anslaget till respektive . E 5 och TV 1 917 Därav 1996 Utgift 6 700 7 156 1998 Förslag 6 564 1999 Beräknat 6 759 2000 Beräknat 6 961 Beloppen anges i tusental kronor och TV skall utöva tillsyn över efterlevnaden av regler för sändningarnas innehåll i fråga om ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. Nämnden skall också följa innehållet i utländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till den svenska allmänheten och bör rapportera sina iakttagelser till regeringen och/eller berörd myndighet. Anslagssparandet har bl.a. sin förklaring i att vissa projekt och inköp har senarelagts och att verksamheten har befunnit sig i ett uppbyggnadsskede. Regeringens överväganden Resultatinformation Under verksamhetsåret har nämnden fattat beslut i 940 ärenden och beslutat om granskning på eget initiativ i 133 fall. Ärenden avseende de nationella marksändningarna dominerar. Den genomsnittliga åldern på ärenden som inte avgjorts före var . har gjort en genomgång av sändningar från två satellitkanaler som är registrerade i utlandet i förhållande till bestämmelserna i utan gränser (89/552/EEG). Nämnden har i ett fall underrättat den brittiska myndigheten, Television Commission, om sina iakttagelser. har under /96 tagit fram en rapport avseende utbudet i båda kanaler. Rapporten har använts av regeringen i arbetet med att ta fram nya riktlinjer för public service-verksamheten. Nämnden har även på eget initiativ granskat om uppfyllt vissa av kraven i sändningstillståndet, bl.a. om företaget sänt tillräckligt stor andel TV-dramatik och verk av svenska upphovsmän. Dessa granskningar har delvis utgjort underlag vid arbetet med att utarbeta nya tillståndsvillkor för . föreslås att en besparing på statlig konsumtion planenligt tas ut med . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. Slutsatser Enligt regeringens bedömning har i allt väsentligt uppfyllt målen för verksamheten. Handläggningstiden har förkortats och rättssäkerheten är mycket hög. har särskilda projekt initierats som medför ianspråktagande av sparade medel. Ett sådant projekt är en undersökning av våld i s.k. TV-trailrar. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas och TV för . och TV finansieras från rundradiokontot och över statsbudgeten. bör nämnden anvisas från rundradiokontot. och 2000 beräknas anslaget till respektive . 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 1