prop · GL031D22 · 1998-01-01 00:00:00 — Förslag till statsbudget för 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Inledning 9 3 A Väg och järnväg 13 3.1 Omfattning/ändamål 13 3.2 17 A 1 : Administration 21 A 2 Väghållning och statsbidrag 21 3.3 Trafiklösningar i storstäderna 26 3.4 26 A 3 : Sektorsuppgifter 28 A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar 29 3.5 Stöd för EG-budgeten 30 A 5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 30 4 Nya villkor för 33 5 B Sjö- och luftfart 39 5.1 Omfattning/ändamål 39 5.2 Sjöfart 39 B 1 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. 43 B 2 Transportstöd till 44 B 3 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 45 B 4 Bidrag till sjöfarten 45 5.3 46 5.4 Luftfart 47 B 5 Driftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen 52 5.5 52 6 C Post- och telekommunikation 55 6.1 Omfattning/ändamål 55 C 1 62 C 2 Upphandling av samhällsåtaganden 63 C 3 Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassasservice 64 C 4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal 64 C 5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 65 7 D , kollektivtrafik och samhällsköpta tjänster m.m. 67 D 1 Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier 72 D 2 Köp av interregional persontrafik på järnväg 72 D 3 Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik 75 D 4 Viss internationell verksamhet 76 D 5 Kostnader för avveckling av styrelsen för riksfärdtjänst 76 8 E Kommunikationsforskning och meteorologi 77 8.1 Omfattning/ändamål 77 E 1 78 E 2 Kommunikationsforskningsberedningen 79 E 3 80 E 4 Bidrag till m.m. 81 9 Länsstyrelsernas verksamhet och roll inom vägtrafikområdet 85 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. upphäver beslutet (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) om planeringsramar för byggande av vägar och länstrafik-anläggningar (avsnitt 3.2), 2. godkänner en låneram om totalt för för såväl inköp av omsättningstillgångar och anläggningstillgångar som för byggande av broar som ersätter färjor (av- snitt 3.2), 3. bemyndigar regeringen att för vid behov omfördela medel mellan anslagen A 2 Väghållning och statsbidrag och A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar (avsnitt 3.2 och 3.4), 4. godkänner att anslaget Väghållning och statsbidrag får belastas med kostnader för ränta och amortering av upptagna lån för väg E 6 delen , väg E 18/20 delen , väg E 4 delen Stora Åby , väg E 22 delen Hossmo samt trafikplats E 4 (avsnitt 3.2), 5. godkänner att statens aktieinnehav i får avyttras (avsnitt 3.2), 6. bemyndigar regeringen att låta teckna statlig borgen om i prisnivå för fortsatt planerings- och förberedelsearbete samt information inom ramen för den nya trafiklösningen i (avsnitt 3.3), 7. bemyndigar regeringen att låta teckna statlig borgen om i prisnivå för fortsatt planerings- och förberedelsearbete samt information inom ramen för den nya trafiklösningen i (avsnitt 3.3), 8. upphäver beslutet (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) om planeringsram för nyinvesteringar i stomjärnvägar m.m. (avsnitt 3.4), 9. godkänner en låneram om totalt 7 för för investeringar i eldriftsanläggningar, produktions- och telenätsutrustning, rörelsekapital, finansiering av omsättningstillgångar, tidigareläggningskostnader som finansieras med bidrag från () samt för statens andel av kapitalkostnader för lån avseende vissa investeringar i enligt överenskommelse mellan SJ, och staten (avsnitt 3.4), 10. bemyndigar regeringen att inom ramen för anslaget : Sektorsuppgifter besluta om bidrag till banhållning på för tidsperioden fr.o.m. t.o.m. till ett belopp om högst (avsnitt 4), 11. bemyndigar regeringen att besluta om att från anslaget Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar finansiera vissa infrastrukturinvesteringar på för vilka medel också erhålls från EU (avsnitt 4), 12. godkänner att infrastrukturinvesteringar på skall kunna avräknas från den av beslutade regionala investeringsramen för investeringar i regional transportinfrastruktur (avsnitt 4), 13. bemyndigar regeringen att ingå avtal om villkoren för bidraget till banhållningen av och ändringar i befintliga avtal, i enlighet med vad regeringen anfört (avsnitt 4), 14. godkänner övergripande mål och verksamhetsinriktning för för perioden 2000 i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 5.2), 15. godkänner ekonomiska mål och investeringsplan för för perioden 2000 i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 5.2), 16. bemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 5.2), 17. bemyndigar regeringen att för ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 5.2), 18. godkänner vad regeringen anfört om anskaffande och bortskänkande av minnesmärke (avsnitt 5.2), 19. bemyndigar regeringen att för överskrida anslaget B 2 Transportstöd till med anledning av vad regeringen anfört (avsnitt 5.2), 20. godkänner vad regeringen anfört om (avsnitt 5.3), 21. godkänner övergripande mål, myndighetsmål och verksamhetsinriktning för för perioden 2000 i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 5.4), 22. godkänner ekonomiska mål och investeringsplan för Luftfartsverkskoncernen för perioden 2000 i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 5.4), 23. bemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 5.4), 24. bemyndigar regeringen att för ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 5.4), 25. godkänner vad regeringen anfört om (avsnitt 5.5), 26. bemyndigar regeringen att, för ändamål som omfattas av ramanslaget C 2 Upphandling av samhällsåtaganden ikläda staten ekonomiska förpliktelser innebärande åtaganden om högst som medför utgifter (anslag C 2), 27. upphäver beslutet (prop. 1995/96:218, bet. 1996/97:TU6, rskr. 1996/97:34) om ett upphandlingsförfarande för att uppnå den grundläggande kassaservice som föreskrivs i postlagen (1993:1684) (anslag C 3), 28. godkänner övergripande mål och verksamhetsinriktning för för perioden 2000 i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 7), 29. godkänner ekonomiska mål och investeringsplan för för perioden 2000 i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 7), 30. bemyndigar regeringen att för ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordat (avsnitt 7), 31. bemyndigar regeringen att inom en kostnadsram på upphandla interregional persontrafik på järnväg för (anslag D 2), 32. bemyndigar regeringen att, för ändamål som omfattas av ramanslaget, E 2 Kommunikationsforskningsberedningen, ikläda staten ekonomiska förpliktelser för högst som medför utgifter (anslag E 2), 33. godkänner effektmål, verksamhetsmål och avkastningskrav för i enlighet med vad regeringen förordat (anslag E 4), 34. godkänner att samordningsansvaret för trafiksäkerhetsarbetet på regional nivå skall åvila respektive trafikverk fr.o.m. (avsnitt 9), 35. för anvisar anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt följande uppställning: ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1. : Administration ramanslag 1 209 781 A 2. Väghållning och statsbidrag ramanslag 11 835 873 A 3. : Sektorsuppgifter ramanslag 755 694 A 4. Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar ramanslag 7 490 404 A 5. Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk ramanslag 200 000 B 1. Ersättning för fritidsbåtsändamål obetecknat anslag 44 415 B 2. Transportstöd till ramanslag 175 000 B 3. Ersättning till viss kanaltrafik m.m. obetecknat anslag 62 660 B 4. Bidrag till sjöfarten ramanslag 400 000 B 5. Driftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen obetecknat anslag 15 200 C 1. ramanslag 156 924 C 2. Upphandling av samhällsåtaganden ramanslag 157 484 C 3. Rikstäckande betalnings- och kassaservice ramanslag 200 000 C 4. Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal ramanslag 140 000 C 5. Informationsteknik: Telekommunikation m.m. ramanslag 25 000 D 1. Ersättning till i samband med utdelning från AB Swedcarrier ramanslag 200 000 D 2. Köp av interregional persontrafik på järnväg ramanslag 412 946 D 3. Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik ramanslag 209 463 D 4. Viss internationell verksamhet ramanslag 7 500 D 5. Kostnader för avveckling av styrelsen för riksfärdtjänst obetecknat anslag 285 E 1. ramanslag 29 203 E 2. Kommunikationsforskningsberedningen ramanslag 146 766 E 3. ramanslag 37 215 E 4. Bidrag till m.m. ramanslag 188 751 Summa för utgiftsområdet Utgiftsområde 22 Kommunikationer Utgiftsområdet kommunikationer omfattar vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart, luftfart, postbefordran, telekommunikationer och övergripande informationsteknikfrågor. I utgiftsområdet ingår också sektorsforskning och miljöfrågor. De myndigheter, affärsverk och större bolag som verkar inom utgiftsområdet är , , , , , , , , , , , , AB , , och . Därtill finns ett antal mindre bolag inom bl.a. väg- och järnvägsområdena. OMSÄTTNING M.M. FÖR MYNDIGHETER, VERK OCH HELÄGDA BOLAG INOM UO 22 ENLIGT ÅRSREDOVISNINGEN FÖR ÅR 1996 MYNDIGHETER/AFFÄRSVERK/BOLAG OMSÄTTNING INKLUSIVE INVESTERINGSANSLAG OCH TRANSFERERINGAR (MKR) VARAV ANSLAGS- FINANSIERAD (MKR) ANSTÄLLDA 1 410 410 165 12 678 10 999 7 795 15 435 14 190 7 629 122 33 215 Kommunikationsforskningsberedningen 195 152 27 26 0 38 12 0 10 362 166 600 26 26 17 Summa myndigheter 29 266 25 976 16 496 15 686 0 18 277 1 399 101 1 496 3 971 0 4 277 Summa affärsverk 21 056 101 24 050 2 22 725 200 45 137 3 44 100 0 34 031 Summa bolag 66 825 200 79 168 1 Av angivna belopp avser avgifter som inlevereras till staten. 2 Anslagsmedlen avser statens ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice. 3 flyttades till utgiftsområde 24. Den totala omsättningen för utgiftsområde 22 enligt tabellen summeras till ca för . I omsättningstalen kan det dock i vissa fall ingå ersättningar från andra myndigheter/verk/bolag inom utgiftsområde 22. Det totala antalet anställda uppgår till ca 119 000. UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR UTGIFTSOMRÅDE 22 MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 19971 2 1998 1999 2000 36 903,8 25 888,2 26 731,1 24 100,6 26 668,9 27 262,1 1 Avser utgiftsprognos för . 2 I prognosen ingår s.k. äldre anslag. Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall - En rad stora investeringar har gjorts inom väg- och järnvägssektorn. Flera järnvägsprojekt har avslutats eller är inne i sin slutfas. togs bl.a. Ystadbanan samt ett flertal sträckor längs och Ostkustbanan i trafik. Reinvesteringar och tungt underhåll har till stor del inriktats mot att anpassa existerande banor till snabbtågstrafik. På vägsidan har ett tiotal objekt öppnats för trafik vilket bl.a. resulterat i att hela E 6 från till är motorväg liksom E 4 från till . - ökade godstransportarbetet på väg med jämfört med . ökade persontrafikarbetet med bil med ca en och järnvägens persontrafikarbete ökade med . svarade bilen för av antalet personkilometer med fordon. Buss, spårväg och tunnelbana svarade för medan tåget hade en marknadsandel på . - minskade antalet dödade i vägtrafiken till 537 personer. Det totala antalet svårt skadade enligt polisens rapporter minskade med till drygt 3 800 personer. - Sjötransporterna till och från ökar. uppgick godsvolymen till , närmare gods transporterades med färjor och nästan 40 miljoner passagerare reste med färjetrafiken. - Inom sjöfartsområdet har arbetet till stor del inriktats mot att förbättra sjösäkerheten och miljöanpassningen av sjöfarten. tillämpar den s.k. Stockholmsöverenskommelsen som kräver vissa stabilitetsegenskaper på alla ro-ro fartyg som anlöper svensk hamn. Arbetet med att förbättra sjösäkerheten har till stor del skett inom ramen för FN:s internationella sjöfartsorganisation och EU. - Inom luftfartsområdet har betydande framsteg nåtts inom när det gäller att ytterligare förbättra flygsäkerheten och minska trängseln i luftrummet. Detta arbete har skett inom ramen för EU och Eurocontrol. - Antalet flygpassagerare i linjefart och chartertrafik ökade till 17,8 miljoner vid de statliga flygplatserna. Detta är det högsta passagerarantalet . Utrikestrafiken svarade för i stort sett hela ökningen. Antalet landningar ökade till 221 000. investeringar för omfattade i huvudsak en ny flygplats i , ny terminal i /och förberedelser för utbyggnaden av med en tredje rullbana. - Telekommunikationerna utvecklas i snabb takt. beräknas komma att slutföra utbyggnaden av AXE-systemet i telefonnätet. Vidare har nu inlett ett arbete med att etablera en nationell bredbandsstruktur. beräknas av landets hushåll ha tillgång till bredbandstjänster. - En översyn har gjorts över statens ansvar på post- och betaltjänstområdet. Större förändringar - beslutade om inriktningen av utvecklingen av infrastrukturen för transporter 2007. Transportinfrastrukturen skall främja ett miljöanpassat och säkert transportsystem och bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet. skall användas för infrastrukturanknutna åtgärder som kan minska vägtrafikens miljöpåverkan och öka trafiksäkerheten. - Miljödifferentierade sjöfartsavgifter kommer att införas . - beslutade om ändringar i telelagen. Ändringarna i lagen syftar dels till en högre grad av måluppfyllelse avseende de telepolitiska målen, dels till att anpassa lagstiftningen efter den framväxande regleringen inom EU. - överlämnade regeringen propositionen Mer tillgänglig kollektivtrafik (prop. 1996/97:115) till . Regeringen föreslår att kollektivtrafiken skall göras mer tillgänglig för funktionshindrade. En ny lag om färdtjänst som skall bidra till att samordna de offentligt betalda resorna och minska antalet dyrbara taxiresor till förmån för kollektivtrafiken föreslås. 2000 utgår ett särskilt statsbidrag för att öka kollektivtrafikens tillgänglighet för funktionshindrade. - överlämnade regeringen propositionen Nollvisionen och det trafiksäkra samhället (prop. 1996/97:137) till . Regeringen föreslår en ny inriktning av trafiksäkerhetsarbetet och ett nytt långsiktigt mål, den s.k. nollvisionen. Mål för utgiftsområdet Det trafikpolitiska målet gällande mål härrör från det trafikpolitiska beslutet . Medborgarna och näringslivet i hela landet skall erbjudas en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Detta mål vidareutvecklas i fem delmål: - Transportsystemet skall utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses på ett tillfredsställande sätt (tillgänglighet). - Transportsystemet skall utformas så att det bidrar till ett effektivt resursutnyttjande i samhället som helhet (effektivitet). - Transportsystemet skall utformas så att det motsvarar högt ställda krav på säkerhet i trafiken (säkerhet). - Transportsystemet skall utvecklas så att en god miljö och hushållningen med naturresurser främjas (miljö). - Transportsystemet skall byggas upp så att det bidrar till regional balans (regional balans). Det telepolitiska målet Enskilda och myndigheter i landets olika delar skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer. Det postpolitiska målet I landet skall det finnas en rikstäckande postservice som innebär att brev, andra adresserade försändelser som väger högst och paket kan nå alla oavsett adressort. Det skall finnas en möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till enhetliga och rimliga priser. Det skall därvid finnas möjlighet att försäkra försändelser och att få kvitto från mottagaren på att en försändelse tagits emot. Prioriteringar för - Regeringen kommer att lämna ett samlat förslag till om den framtida trafikpolitiken. Målet är att åstadkomma ett långsiktigt hållbart transportsystem som främjar välfärd och tillväxt. Förslaget kommer att vara en del av regeringens arbete med att skapa en ekologiskt hållbar utveckling inom olika samhällsområden. - Åtgärderna i infrastrukturen bör bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet, leda till förbättrad transportkvalitet, öka infrastrukturens miljöanpassning, minska störningarna från trafikbuller samt utformas med utgångspunkt från högsta ambition för trafiksäkerheten. - I EU-samarbetet kommer följande områden att prioriteras - informationssamhället, - åtgärder för en mer rättvisande prissättning på transporter, - etablering och utveckling av nord sydliga transportkorridorer i , - fordons- och bränslefrågor från trafiksäkerhets-, miljö-, industri- och konsumentperspektiv samt harmonisering av regler och regeltillämpning för yrkesmässig trafik. - Regeringen anser att ett fortsatt statligt stöd behövs för att säkerställa funktion i det nationella järnvägssystemet. Regeringen föreslår att ett bidrag på skall utgå till banhållningen. - Regeringen har för avsikt att lämna förslag till förändringar och anpassningar i postlagen för att precisera statens ansvar för att säkerställa uppfyllelsen av de postpolitiska målen. - En anpassning av svenska flygplatser för att uppfylla krav kommer att påbörjas . - Huvudinriktningen för den nationella IT-strategin är att stimulera användningen av informationsteknik på ett sätt som främjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning. Regeringen kommer att aktivt följa utvecklingen av omställningen av datorsystemet samt vid behov vidta erforderliga åtgärder. Resultatbedömning De av statsmakterna fastlagda effektmålen inom utgiftsområdet har i allt väsentligt uppfyllts. Exempel på uppfyllandet av de trafikpolitiska målen : - Antalet döda i vägtrafiken minskade till 537. - 5 000 färre personer utsätts för buller över längs statliga vägar. Antalet fastigheter som är bullerstörda på grund av järnvägstrafik minskade . - Andelen järnvägar med dubbelspår har ökat liksom antalet mötesplatser på enkelspåriga linjer. Detta har bl.a. medfört att den genomsnittliga hastigheten har ökat med . Exempel på uppfyllandet av de post- och telepolitiska målen : - Prisutvecklingen för internationella samtal och långdistanssamtal har varit gynnsam för konsumenter/slutanvändare. - Portot har sjunkit på konkurrensutsatta områden. - kommer att kunna upprätthålla det avtalade målet att hushåll som saknar femdagarsservice inte får öka. revisorer har i rapporten och resultatstyrning (1996/97:3) exempel från område uttryckt önskemål om en bättre mål- och resultatstyrning på kommunikationsområdet. Granskningen avser i första hand och . Revisorerna anser att återrapporteringen och resultatanalysen bör stärkas inom detta kostnadskrävande område för att förbättra möjligheter till övergripande styrning. Revisorerna konstaterar vidare att det inte sker någon dokumenterad årlig uppföljning av de trafikpolitiska målen utöver den av myndigheterna upprättade analysen i årsredovisningarna. Som redan nämnts kommer regeringen att lämna ett samlat förslag till om den framtida trafikpolitiken. Frågan om ett utvecklat system för uppföljning och utvärdering av de trafikpolitiska målen kommer att behandlas i detta sammanhang. har påbörjat ett projekt för utveckling av resultatstyrning. Syftet med projektet är bl.a. att genom ett antal pilotfall skapa en modell för resultatstyrning och att förbättra redovisningen av mål och resultat till . Utgiftsutvecklingen för de i utgiftsområde 22 ingående verksamhetsområdena UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 ANVISAT 1997 1 UTGIFTSPROG NOS 1997 2 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 Vägar och järnvägar 33 069,1 23 317,8 22 607,4 24 104,0 21 491,8 24 043,2 24 618,8 Sjö- och luftfart 918,4 663,9 725,8 734,8 697,3 697,3 697,3 Post- och telekommunikationer 811,7 546,8 681,8 687,2 679,4 683,6 687,9 , kollektivtrafik, samhällsköpta tjänster m.m. 1 578,6 997,6 832,5 725,5 830,2 834,2 838,4 Kommunikationsforskning m.m. 525,9 362,1 420,4 479,6 401,9 410,6 419,6 Totalt för utgiftsområde 22 36 903,8 25 888,2 25 267,9 26 731,1 24 100,6 26 668,9 27 262,1 Beloppen anges i . 1 Varav på tilläggsbudget. 2 I prognosen ingår s.k. äldreanslag. 3 Väg och järnväg* *tidigare Infrastruktur 3.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar väghållning och vägtrafik samt banhållning. Verksamheten syftar till att tillhandahålla och utveckla en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Statens företrädare på central nivå för frågor inom väg- och järnvägsområdet är respektive . MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 33 069,1 23 317,8 24 104,01 21 491,8 24 043,2 24 618,8 1 Avser utgiftsprognos . I prognosen ingår s.k. äldreanslag. Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Verksamhetsområdet väg och järnväg har präglats av de fortsatt många och stora nyinvesteringarna, även om dessa volymmässigt minskat jämfört med . Flera större järnvägsinvesteringar har avslutats eller är inne i sin slutfas. togs bl.a. Ystadbanan samt ett flertal sträckor längs och Ostkustbanan i trafik. På vägsidan har ett tiotal objekt öppnats för trafik vilket bl.a. resulterat i att hela E 6 från till söder om nu är motorväg liksom E 4 från till . När det gäller järnvägarna har reinvesteringar och tungt underhåll till stor del inriktats mot att anpassa existerande banor till snabbtågstrafik samt mot att åstadkomma förbättringar för godstrafiken. Även upprustning av länsbanorna har haft hög prioritet. Inom vägtransportsystemet har underhållet minskat i volym till följd av minskande anslag. Bland annat har beläggningsarbeten fått senareläggas. De medel som anslagit för investeringar i vägar, järnvägar och länstrafikanläggningar har vid årets utgång inte tagits i anspråk fullt ut. Anslagssparandet på anslag för investeringar i vägar och länstrafikanläggningar uppgick till ca . hade ett motsvarande anslagssparande på ca . För del förklaras anslagssparandet bl.a. av innehållna medel för statsbidrag till storstadsprojekten, medan anslagssparandet för järnvägsinvesteringar till största delen kan hänföras till ej avslutade planprocesser. De insatser som och har genomfört har bidragit positivt till måluppfyllelsen med avseende på de trafikpolitiska målen. Större förändringar För såväl som beslutade om myndigheternas sektors-ansvar för frågor inom väg- respektive järnvägstransportsystemet (prop. 1995/96:131, bet. 1995/96:TU18, rskr. 1995/96:231 samt prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115). Båda myndigheterna har därefter organiserat om verksamheten för att klara de ökade krav som detta ansvar ställer. Prioriteringar för har beslutat om inriktningen av transportinfrastrukturen för perioden 2007 (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). Åtgärderna i infrastrukturen skall bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet, leda till förbättrad transportkvalitet, öka infrastrukturens miljöanpassning, minska störningarna från trafikbuller samt utformas med utgångspunkt från högsta ambition för trafiksäkerheten. Resultatbedömning och slutsatser Resursutvecklingen inom verksamhetsområdet väg och järnväg har anslagen för investeringar inom verksamhetsområdet kraftigt ökat i omfattning. Parallellt med denna utveckling har det skett en ökning av investeringar finansierade på annat sätt än över statsbudgeten. Även resurserna för drift och underhåll har ökat i omfattning. fattade beslut om inriktning av infrastrukturinvesteringarna för perioden 2007. Sammanlagt skall användas för drift, underhåll och nyinvesteringar i vägar och järnvägar samt för vissa infrastrukturanknutna åtgärder som kan minska vägtrafikens miljöpåverkan och öka dess trafiksäkerhet (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). Trafikutvecklingen uppgick det totala godstransportarbetet (antalet tonkilometer) till vilket är en fördubbling . uppgick godstransporterna på väg till att jämföra med järnvägens . Omkring hälften av det totala transportarbetet i under detta år utfördes i samband med transporter till och från utlandet. ökade godstransportarbetet på väg med . Persontrafikarbetet (antalet personkilometer) i har ökat år .