prop · GL0313 · 1998-01-01 00:00:00 — Översynen skall koncentreras till vad som är den lämpligaste avvägningen mellan försäljningsskatt, fordonsskatt, energi- och koldioxidskatt i syfte att förbättra den samlade styreffekten med avseende på trafiksäkerhet och miljö. Utredningen skall också överväga möjligheten att med ekonomiska styrmedel öka utskrotningen av gamla bilar. Vidare skall utredningen ta sin utgångspunkt i de principöverväganden som Kommunikationskommittèn lämnade i sitt delbetänkande Ny kurs i trafikpolitiken (SOU 1996:165). Utredningen kommer att redovisa resultatet av arbetet . Det har tillsatts en interdepartemental arbetsgrupp som skall se över energiskattesystemet för att analysera och precisera den principskiss till ett reformerat skattesystem som presenterats i betänkande. Översynen skall beakta riktlinjerna för energibeskattningen energiöverenskommelse och behandla förslag. Förutsättningarna för att främja användningen av biobränslen och särskilt biobränslebaserad kraftvärme kommer att behandlas i översynen. Vidare skall hänsyn tas till det arbete som pågår inom EU med ett nytt energibeskattningsdirektiv. En ökad miljörelatering av skattesystemet förordades i betänkande. Deras förslag rörde främst energibeskattningen, men betänkandet innehöll även andra förslag som bör följas upp. En generell översyn av hur en miljörelatering av skattesystemet bäst kan göras är också önskvärd med en analys av vilka delar av systemet som bäst lämpar sig för att bedriva miljöpolitik, med hänsyn tagen till skattesystemets övriga uppgifter. Regeringen planerar att lämna en proposition till om skatt på avfall. Innan propositionen kan överlämnas till måste dock regeringen anmäla förslaget till för granskning av om förslaget är förenligt med statsstödsreglerna i artiklarna 92-94 i . Målet är att avfallskatten skall kunna träda i kraft . På pågår ett löpande utvecklingsarbete kring den årliga rapporteringen av skatteavvikelser i de ekonomiska vårpropositionerna. Hur miljöaspekter ska kunna ingå i denna rapportering bör utgöra en del av det fortsatta arbetet. Utvecklingen av de miljörelaterade skatterna anges i tabellen nedan. ENERGI- OCH MILJÖSKATTEINTÄKTER, i löpande priser 1 1995 1996 1997 1998 Energirelaterade skatter 40 811 41 710 48 258 48 982 52 581 Fordonsrelaterade skatter 5 308 5 801 6 871 6 586 6 586 Övriga miljörelaterade skatter 183 332 458 551 547 Totalt 46 302 47 843 55 587 56 119 59 714 Procentuell nominell ökning (relativt till föregående år) 3,16,1,6,1 Kassamässig redovisning arbetar () med utveckling av miljöräkenskaper. Arbetet inleddes som ett resultat av miljöräkenskapsutredningen () som presenterades 1991. Med miljöräkenskaper kan man i större utsträckning integrera miljöhänsyn i det politiska beslutsfattandet. En möjlighet som är tänkt att tas tillvara är att i använda räkenskaperna för miljöekonomisk analys. avsätts 1 200 tkr till utvecklingsarbetet på KI. Projektet genomförs i nära samarbete med SCB och . Svåra praktiska problem återstår dock att lösa. är arbetet på detta område högprioriterat såväl nationellt som inom EU. Huvuduppgiften för KI är att utveckla monetära räkenskaper, dvs sambanden mellan miljö och ekonomi, medan SCB ansvarar för att utveckla fysiska miljöräkenskaper och tar fram data som beskriver de olika ekosystemens hälsa. Institutet skall också bistå i metodfrågor vad avser utvidgning och vidareutveckling av fysiska miljöräkenskaper. Mycket av arbetet med att i ekonomiska termer värdera fysiska utsläpp återstår fortfarande. Två delprojekt avrapporteras , dels provräkenskaper över svavel- och kväveutsläpp, dels beräkningsgrunderna, dvs hur man skall värdera utsläppsskador. kommer miljöprojektet att koncentreras på att utveckla en simuleringsmodell för miljöekonomiska analyser. Därigenom kan exempelvis analyser av olika miljöskatter och miljörestriktioner utföras. Miljöräkenskapsarbetet inriktas till att bygga in miljösambanden i KI:s långfristiga modeller. Den omfattande offentliga upphandlingen är ett effektivt instrument att utnyttja i miljöarbetet. Genom att påverka utbudet på marknaden kan beståndet av produkter snabbare anpassas till kraven på ekologisk hållbarhet. Intresset för en miljöanpassad offentlig upphandling finns inom flertalet av EU-länderna. Länderna har i samband med översynen av EU:s åtgärdsprogram för miljön preliminärt kommit överens om att göra en översyn av gemenskapens regler för offentlig upphandling så att miljöhänsyn i större utsträckning kan tas vid tillämpning av reglerna som en sund konkurrens bevaras. är det t.ex. oklart om det vid upphandling av varor överhuvudtaget är möjligt att ställa miljökrav på produktionen och transporten av varorna. Genom att ange enhetliga miljökrav för den offentliga upphandlingen minskar belastningen på miljön som producenterna får incitament att styra mot miljöanpassade varor och tjänster, vilket kan bidra till att svenska företags exportmöjligheter ökar. En vägledningsstrategi för miljöanpassad offentlig upphandling har på Miljövårdsberedningens uppdrag tagits fram av , och för offentlig upphandling bör också tillsammans med och Kemikalieinspektionen ta fram ett underlag till en svensk ståndpunkt i EU. Den skall utgå från och andra internationella regler. I det fall önskvärda miljökrav inte överensstämmer med bör förslag lämnas till hur upphandlingsdirektiven kan ändras så att reglerna blir tydliga samt styr i riktning mot ekologisk hållbarhet. För att den offentliga upphandlingen skall bli en pådrivande kraft i arbetet för ekologisk hållbarhet skall en delegation inrättas. Den skall vara pådrivande för en miljöanpassad offentlig upphandling och skall initiera och utveckla konkreta vägledningar för hur miljökrav kan ställas vid all offentlig upphandling inom olika områden. Delegationen skall vidare, särskilt prioritera områden där upphandlingen kan få genomslag på utvecklingen i ekologiskt hållbar riktning. Ett exempel är att man vid offentlig upphandling av byggtjänster kan ställa krav på viss andel återanvänt material. Delegationen skall också sprida kunskap, erfarenheter och goda exempel från t.ex. pilotmyndigheternas arbete, landstingens databas med upphandlingskriterier, olika kommuners miljökrav vid upphandling. För detta ändamål skall delegationen göra en sammanställning av arbete med miljöanpassad offentlig upphandling i dessa verksamheter. Delegationen skall följa utvecklingen i andra länder, inom och utanför EU. 3.6.4 Statlig förvaltning av pensionsmedel Vid införande av sjätte fondstyrelsen inom Allmänna pensionfonden konstaterade regeringen att miljöargumenetet i allt större utsträckning blir en konkurrensfaktor för företagen. Regeringen fann därför att det inom ramen för de grundläggade kraven på långsiktigt hög avkastning och tillfredsställande riskspridning bör vara väl motiverat för sjätte fondstyrelsen, liksom för övriga fondstyrelser inom Allmänna pensionsfonden, att ta miljörelaterade hänsyn vid sina placeringar. Inom görs nu en översyn av Allmänna pensionsfondens placeringsbestämmelser, Ett förslag kommmer att presenteras . I översynen kommer strävandena efter en ekologiskt hållbar utveckling att beaktas. bereds ett premiereservsystem som skall ingå som en del i den reformerade allmänna ålderspensioneringen. I detta system skall medel motsvarande intjänade pensionsrätter förvaltas i fristående värdepappersfonder, som väljs av de försäkrade. För sådana försäkrade som inte gör något eget val skall medlen placeras i en eller flera fonder som förvaltas av ett statligt fondbolag. Strävandena efter ett ekologiskt hållbart bör spela en viktig roll i det statliga fondbolagets placeringsverksamhet. måste beaktas att de försäkrades intresse av god avkastning på de förvaltade medlen inte eftersätts i förhållande till andra försäkrade inom premiereservsystemet. Myndigheterna skall beakta de krav som ställs på verksamheten av hänsyn till en ekologiskt hållbar utveckling. Ändringen aviserades i den ekonomiska vårpropositionen 1997. () är en myndighet under . SFV förvaltar 1,6 miljoner kvm lokaler och har upprättat en miljöledningsplan som beskriver det långsiktiga miljöarbetet inom verket. Planens uppläggning ansluter till det internationella miljöstyrningssystemet ISO 14001. Under finns också ett antal bolag som förvaltar stora fastighetsytor (, m.fl). Samtliga dessa bolag har antagit någon form av miljöpolicy i sin fastighetsförvaltning. 3.7 Åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde Sammanfattning Införa miljömärkning av skolor. Förstärka miljöundervisningen på gymnasieskolan bl.a. genom ett nytt tekniskt program och flexiblare ämnesstruktur. Underlätta för kompetensutveckling av lärare inom miljö, natur och teknik. Fortsätta det reformarbete som pågår med att integrera verksamheterna i förskola och skola där en översyn av läroplanen och utvecklingen av ett nytt måldokument för förskolan ingår. I dessa arbeten ingår miljöfrågorna som en naturlig del. Påbörja arbetet vid universitet och högskolor med att införa miljöledningssystem . Ha som mål vid universitet och högskolor att miljö- och resursfrågorna behandlas i utbildningarna i sådan omfattning och med sådan inriktning som motiveras av den verksamhet utbildningen förbereder för. Utbildning som ger kunskaper i meningen fakta, färdighet, förståelse och förtrogenhet är avgörande för att främja hållbar utveckling och förbättra människors förmåga att lösa miljö- och utvecklingsfrågor. Det är viktigt att stärka miljöundervisningens roll i skolan genom att skapa utrymme för undervisning om miljö och livsstilsfrågor. Genom ett förändrat och gränsöveskridande arbetssätt kan miljöfrågorna komma in i alla skolans ämnen. En väg att synliggöra och konkretisera miljöfrågorna är att införa en miljömärkning av skolor där skolorna måste uppfylla vissa kriterier för att få utmärkelsen miljöskola. Tydliga mål och kriterier att sträva mot gör miljöfrågorna levande och konkreta för lärare och elever som verksamheten blir lättare att utvärdera och utveckla i önskad riktning. Miljömärkningen blir också ett incitament till att använda ett förändrat arbetssätt i skolorna när det gäller miljöfrågorna. Många elever på gymnasieskolan är intresserade av frågor om vår gemensamma miljö. Det är därför viktigt att ta till vara elevernas intresse och att ge dem möjligheter till att fördjupa sina kunskaper i miljöfrågor. Regeringen anser att miljöundervisningen måste stärkas på gymnasieskolan. Genom det intensiva utvecklingsskede som gymnasieskolan nu befinner sig i finns goda möjligheter att stärka och förtydliga miljöfrågornas roll i undervisningen. Vidare pågår en översyn inom av läroplanen (Lpo 94) så att den kommer att omfatta förskoleklassen, skolan och skolbarnomsorgen. Barnomsorg- och skolakommittén har genom tilläggsdirektiv också fått i uppdrag att utarbeta förslag till måldokument för förskolan. Uppdraget skall redovisas . Med en helhetssyn på barnets lärande och utveckling från tidig ålder skapas förutsättningar för att lägga grunden för en god miljöundervisning. Den grundläggande högskoleutbildningen, forskarutbildningen och forskningen är i en stor och expanderande sektor. Sammantaget studerade /96 nästan 286 000 personer. Högskolan är också en stor arbetsplats med sammanlagt 44 400 årsverken och närmare 16 000 doktorander som avsätter av normal heltid för forskarstudier. Den svenska högskolan har som forum för den högre utbildningen och forskningen en mycket betydelsefull roll och ett stort ansvar i arbetet med att utveckla och förnya vårt samhälle. Högskolan skall inte bara erbjuda kvalificerad utbildning, utföra forskning och utvecklingsarbete utan också främja en ekologisk hållbar utveckling. Varje lärosäte har att besluta om utbildningarnas inriktning och innehåll. Integreringen av miljöhänsyn och resurshushållning i universitetens och högskolornas verksamhet bör därför inte i första hand ske genom utfärdande av lagar och förordningar utan bäras upp och drivas framåt av högskolans egna studenter, lärare, forskare och anställda. Det finns goda möjligheter för lärosätena att profilera sig och verka för ett brett utbud av utbildningar inom miljöområdet. Många högskolor satsar också på utbildningar inom miljöområdet. Behovet av goda kunskaper och en stark medvetenhet om miljö och utvecklingsfrågorna är generellt för i princip alla framtida roller i arbetsliv och som samhällsmedborgare. 3.7.1 Förskola, grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning Miljömärkning av skolor - ett sätt att förtydliga miljömålen Bakgrund För miljöundervisningen är det viktigt att styrdokumenten är utformade på ett sådant sätt att miljöfrågornas betydelse genomsyrar dokumenten och utgör grund för miljöundervisningen. Förskolans kunskapsmål för miljöområdet är att förskolan skall bidra till att barnen känner ansvar för naturen och får erfarenheter och grundläggande kunskaper om sig själva och andra, om sig själva i kedjan av generationer, om människan i förhållande till andra arter och till naturen samt om naturens krafter och hur vi kan använda dem. Runt om i landet pågår utvecklings- och förnyelsearbete som syftar till att i den dagliga verksamheten ge barnen möjlighet att själva få uppleva delaktighet i naturens kretslopp. I många kommuner har också mål och program för ett miljöfostrande arbetssätt lagts fast. Miljömålen för såväl det obligatoriska (Lpo) som det frivilliga (Lpf) skolväsendet finns uttryckta i läroplanerna. skriver i sin utvärdering av skolans samlade miljöundervisning att skolans mål och policyformuleringar för miljöundervisningen i form av lagstiftning, läroplaner, kursplaner och skolplaner har utvecklats och bedöms som tillräckliga, om än inte fullständiga. Trots att miljömålen är tydligt uttryckta i styrdokumenten visar tidigare nämnda utvärdering på att miljöfrågorna har svårt att synliggöra sig i skolans undervisning. Miljö finns inte som eget ämne i utan skall vara ett eget övergripande kunskapsområde och skall struktureras och samordnas mellan olika ämnesområden. anför att när det gäller genomförandeprocessen med de nya läroplanerna och har den i och för sig nått den kommunala nivån men inte i någon större omfattning och djup trängt ut till skolnivån, dvs. eleverna och lärarna. Miljöfrågorna i skolan är inte sällan beroende av enskilda eldsjälar bland lärarna. Det finns ett flertal exempel på skolor och klasser som arbetar med miljöundervisning på ett berömvärt, ambitiöst och konstruktivt sätt. Utvärderingar visar på att miljönätverken mellan skolor har en positiv inverkan på undervisningen. Det är viktigt att dessa erfarenheter och kunskaper tas till vara och sprids till skolor som kommit mindre långt. Det är en uppgift för att stimulera miljönätverken. Det finns dock brister när det gäller ett brett genomförande av undervisningen på skolorna och bland de enskilda lärarna och klasserna. Bland lärare råder osäkerhet om vad miljöundervisning egentligen är och hur den skall och kan bedrivas. Som ett led i att undanröja sådana osäkerheter är det nödvändigt att målen med miljöundervisningen konkretiseras och förtydligas. Utarbeta kriterier för miljömärkning kommer att få i uppdrag av regeringen att i samråd med ta fram kriterier och en symbol för miljömärkning av förskolor, grundskolor, gymnasieskolor och den kommunala vuxenutbildningen. Liknande tankar finns inom flagg, ett projekt av Håll Rent. Kraven för att en skola skall uppnå miljömärkning bör omfatta all verksamhet dvs. såväl skolan som arbetsplats (om miljöhänsyn för skolbespisning, administration, transporter etc. tillämpas) som undervisningen (uppläggning, m.m.). Miljömärkning måste vidare erövras på nytt efter vissa tidsintervall, t.ex. en treårsperiod. Det kommer att vara frivilligt för skolhuvudmännen att delta i miljömärkningen. Målet är dock att den övervägande majoriteten av alla skolor i ska uppnå kriterierna och bli miljöskolor. Uppdraget skall finansieras inom resurser. Syftet med miljömärkningen är att stimulera miljöundervisningen i skolorna. Den kan också för kommunerna fungera som en vägledning i arbetet med att utveckla miljöundervisningen. Genom miljömärkningen skapas ett incitament som stärker och synliggör miljöfrågorna i skolan. Stärka miljöundervisningen på gymnasieskolan I gymnasieskolan finns miljökunskap som ett eget ämne inom energiprogrammet och naturvetenskapsprogrammet. Kärnämnet naturkunskap syftar även till bättre kunskaper om natur och miljö. Naturbruksprogrammet har olika valbara kurser inom ämnet natur- och miljökunskap. Även inom andra kurser i gymnasieprogrammen ingår miljökunskap med inriktning utifrån det aktuella programmet t.ex. har alla program med yrkesämnen en obligatorisk kurs i arbetsmiljökunskap. Därtill finns i nästan alla kurser i yrkesämnen inslag som rör miljöfrågor inom respektive yrkesområde. Många elever i gymnasieskolan är intresserade av miljöfrågor och vill fördjupa sina kunskaper om vår gemensamma miljö. Det är viktigt att eleverna ges den möjligheten. Flera gymnasieskolor erbjuder också eleverna att läsa lokalt fastställda miljöinriktade kurser. skriver i sin utvärdering av miljöundervisningen att det är för få lärare och rektorer som inser vikten av miljöundervisningen på skolorna. Stödet för miljöundervisningen är ofta svagt och inte utvecklat i synnerhet inte i de äldre elevernas skolformer. Regeringen anser att miljöundervisningen måste stärkas i gymnasieskolan. I regeringens skrivelse 1996/97:112 till utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning kvalitet och likvärdighet har aviserats en översyn av gymnasieskolans struktur. Därvid angavs möjligheten att utveckla ett nytt tekniskt program för att stimulera elevernas intresse för teknik och teknisk utveckling t.ex. inom miljö och energiteknik. Utvecklingsplanen visade också på att den fasta ämnesstrukturen i naturvetenskaps- och samhällsvetenskaps- programmens timplaner behöver luckras upp. Programmen behöver öppnas så att elever kan välja utbildningskombinationer som miljökunskap ekonomi, humaniora naturvetenskap etc. Programmål och timplaner bör utformas så att detta blir möjligt. Det utvecklingsskede som gymnasieskolan nu befinner sig i och de i utvecklingsplanen uttalade behoven av översyn av varje nationellt programs inriktning och profil skapas möjligheter att stärka miljöfrågorna i gymnasieskolan t.ex. genom att erbjuda eleverna en utbildning med olika miljöprofiler och miljöinriktningar. har som en huvuduppgift att löpande se över gällande kursplaner och föreslå förändringar. Verket har i sin utvärdering av den samlade miljöundervisningen redovisat avsikten att i samband med uppföljningsarbetet av kursplanerna ta ställning till behovet av en precisering och konkretisering av de grundläggande och nödvändiga kunskapsmålen i miljöundervisningen. Verket arbetar just nu med att bl.a. se över vissa av yrkesprogrammens kursplaner och några av programmålen. Regeringen anser att miljöundervisningen på gymnasieskolan måste stärkas inom ramen för oförändrade kostnader för skolhuvudmännen. I det uppdrag som får när det gäller behovet av översyn och tydliggörande av varje nationellt programs inriktning och profil samt översynen av utbudet av nationella program och dess grenar ges goda möjligheter att stärka miljöfrågorna i gymnasieskolan. Förbättra lärarnas kompetens i miljöfrågor Bakgrund För att utbildning skall kunna ges i skolan på ett bra sätt och för att miljöperspektivet skall kunna genomsyra skolans arbete så som är tänkt, förutsätter detta att lärarna har tillräckligt goda kunskaper på området. Kompetensutveckling av lärare är i första hand ett ansvar för kommunerna i egenskap av arbetsgivare. Även staten har ett ansvar för att ge stöd till kompetensutveckling inom områden som genom uppföljningar visat sig vara bristområden, problemområden eller kritiska områden i en reformering. Kompetensutveckling inom miljöområdet har inte prioriterats av kommunerna i konkurrens med många andra nyheter i samband med genomförande av Lpo 94. har inbjudit till utarbetande av idéskisser till kompetensutveckling för skolans personal inom nationellt prioriterade områden. Miljö är ett av dessa områden. Fortbildningsbehovet för stora lärargrupper är stort i både naturvetenskap, teknik och miljö. Erfarenheter och utvärderingar visar på detta. Teknikämnet är nytt som ett obligatoriskt ämne i . Miljöundervisningen har, som tidigare påpekats, ingen egentlig plattform som eget ämne. Många lärare har otillräckliga grundkunskaper och bristande självförtroende för ämnena ifråga. Den stora gruppen 1-7 lärare i och även låg- och mellanstadielärarna har större eller mindre brister i sina egna ämnes- och metodkunskaper i naturvetenskap, teknik och miljö men är de lärare som får undervisa i dessa ämnen. Till detta kommer behoven av kunskaper hos personalen i förskolan inklusive sexårsverksamheten. I gymnasieskolan bör särskilt behovet av kunskap och insikt om miljöfrågorna och dess betydelse uppmärksammas för lärare i yrkesämnen. Skolans undervisning handlar ofta om ting och händelser som finns utanför klassrummet. Det finns en verbal kultur som försöker förmedla denna verklighet. Skolan är föremålsfattig. De ting man talar om är svåra att ta in i skolan. Här har de trettiotal science centra och och de tre nationella resurscentra i kemi, fysik- och teknik en viktig uppgift. De gör en viktig insats genom att stimulera och stärka miljöundervisningen. Satsningar på kompetensutveckling av lärare höjs statsbidragen till kommuner och landsting med . har regeringen på tilläggsbudgeten för uppfört . Regeringen har uttalat i den ekonomiska vårpropositionen att resurstillskottet bör leda till förstärkta resurser inom vård, omsorg och skola. Inom skolan bör detta tillskott kunna möjliggöra att förstärkta resurser ges till elever med behov av särskilt stöd och att en särskild satsning görs på miljö, natur och teknik. Genom de höjda statsbidragen får kommunerna förbättrade möjligheter att bl.a. satsa på kompetensutveckling av lärare. Behov av sådan utbildning föreligger dels för arbetsmarknaden, dels för att höja kunskapsnivån hos befolkningen inom hela det naturvetenskapliga och tekniska området och de alltmer betydelsefulla miljöfrågorna. Kunskap om sambandet mellan konsumtion och miljö bör också lyftas fram. Målsättningen med fortbildningen är att på kort sikt förbättra kunskapsnivån beträffande miljöfrågorna hos landets lärare. Det är också angeläget att den grundläggande lärarutbildningen beaktar behovet av kunskaper hos blivande lärare för att dessa skall klara miljöundervisningen i skolorna enligt målen i beskrivningarna för lärarexamina. har vid en överläggning med företrädare för landets lärarutbildningar diskuterat hur dessa planerar möta kommunernas ökade efterfrågan på utbildningar i de här aktuella ämnena. 3.7.2 Forskning och högskoleutbildning Miljöledningssystem vid universitet och högskolor Regeringen beslutade att utse 25 myndigheter i pilotprojektet i statlig förvaltning . Lunds och ingår som pilotmyndigheter. Avsikten är att , utifrån erfarenheter från universiteten och de övriga pilotmyndigheterna, involvera universitet och högskolor i detta arbete. Regeringen avser därför att återkomma med generella riktlinjer till högskolorna när den pågående verksamheten har följts upp. Universitet och högskolor bör, inom ramen för sina ordinarie uppdrag och finansiering, påbörja arbetet med att införa miljöledningssystem redan under . Miljöfrågorna i den grundläggande högskoleutbildningen Inom ramen för verksamhet har under /96 fullgjort regeringsuppdraget att integrera miljöinslag i den högre utbildningen. Under /96 har rådet beviljat tio projekt till en kostnad av . Inom ramen för miljöuppdraget har rådet även finansierat en särskild satsning på högskolornas bibliotek och bibliotekspersonal. Regeringen avser att uppdra åt att även fortsättningsvis, inom ramen för sitt ordinarie uppdrag och finansiering, verka för en integration av miljöaspekter i högskoleutbildningar.