prop · GL03152 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeln skulle därför endast till liten del fylla den funktion som var avsedd, dvs. att förhindra att en pensionsberättigad av bristande kunskap eller av annan orsak går miste om sina pensionsrättigheter. En regel om utbetalning av pension bör därför utformas på ett annat sätt än vad som tidigare föreslagits. Mot denna bakgrund föreslår vi i den härmed avlämnade propositionen om inkomstgrundad ålderspension att som huvudregel skall gälla att pension skall betalas ut senast fr.o.m. , om den försäkrade då är inskriven hos försäkringskassa och inte begär annat. Ut- betalning av pension skall emellertid alltid grundas på en ansökan från den enskilde. På grund härav föreslår vi i den nämnda propositionen att alltid, i de fall en pensionsberättigad som är inskriven hos försäkringskassa inte före den månad då han eller hon fyller ansökt om uttag av inkomstpension, skall utreda om den pensionsberättigade vill senarelägga sitt pensionsuttag ytterligare eller inte. Vi föreslår här, i likhet med vad som föreslogs i Ds 1997:66, att detsamma skall gälla i fråga om garantipension. I utredningsskyldigheten bör ligga en skyldighet för personal vid för- säkringskassan att ta kontakt med den pensionsberättigade för att utreda dennes önskemål. Detta kan naturligtvis ske genom att den pensions- berättigade tillställs blanketter jämte information för ansökan om pen- sion. För det fall den pensionsberättigade inte lämnar något besked i an- ledning av en sådan kontakt bör detta emellertid inte kunna anses som ett tillräckligt underlag för slutsatsen att den pensionsberättigade önskar skjuta upp sitt pensionsuttag. Det bör då krävas att personal vid försäk- ringskassan tar ytterligare kontakt med den pensionsberättigade t.ex. genom brev eller personlig kontakt för att utröna vad den pensionsbe- rättigade har för önskemål. I fall då den pensionsberättigade är bosatt utomlands, men ändå är inskriven hos någon allmän försäkringskassa (vilket kan inträffa med hänsyn till EG-rätten), kommer emellertid denna utredningsskyldighet av praktiska skäl inte att vara lika omfattande som då den pensionsberättigade är bosatt i . Det kan t.ex. inte krävas att personal vid i sådana situationer skall göra hembesök hos den enskilde för att utröna dennes vilja. Förtidspension och särskild efterlevandepension avlöses inom det nu- varande systemet av ålderspension då den pensionsberättigade fyller . Regeringen uppdrog åt en särskild utredare att utforma förslag till ett nytt system för ekonomisk ersättning vid långvarig nedsättning av arbetsförmåga, som skall ersätta dagens system med förtidspension och sjukbidrag. Utredaren skulle bl.a. bedöma vilken tidpunkt för övergång till ålderspension som är lämplig. Utredningens betänkanden Ohälsoförsäkringen Trygghet och aktivitet (SOU 1997:166) och Ohälsoförsäkringen Övergångsbestämmelser (SOU 1997:189) överlämnades till regeringen och bereds , efter remissbehandling, inom . överlämnade regeringen till propositionen 1997/98:111 Reformerad förtidspension, m.m., som bl.a. innehåller förslag till riktlinjer för en reformering av reglerna om ersättning vid varaktig medicinskt grundad arbetsoförmåga och en beskrivning av den planerade fortsatta beredningen av frågan om en reformering av hela systemet för sådan ersättning. Vidare uppdrog regeringen åt en särskild utredare att bl.a. utforma förslag till en anpassning av efterlevandepensioneringen till det reformerade systemet. I Ds 1995:41 och Ds 1997:66 föreslogs att reglerna om automatisk utbetalning av ålderspension när denna avlöser hel förtidspension grundad bosättning skulle fortsätta att tillämpas i avvaktan på förslag härom av först nämnda utredning. I Ds 1997:66 föreslogs också att motsvarande regel för den som uppbär hel särskild efterlevandepension grundad bosättning skulle fortsätta att tillämpas i avvaktan på förslag härom av Utredningen om efterlevandepension. Under remissbehandlingen av Ds 1997:66 har synpunkter framförts, av bl.a. allmänna försäkringskassa, om att det även i dessa situationer bör krävas en ansökan av den enskilde för att garantipension skall betalas ut. Bland andra skäl har därvid framförts att det bland förtidspensionärer kan finnas personer som inte haft rätt till utländsk invalidpension men som får rätt till utländsk ålderspension. Detta skulle innebära att även personer med hel förtidspension eller hel särskild efterlevandepension grundad bosättning borde ansöka om ålderspension. Med beaktande av remissynpunkterna har frågan om en automatisk ut- betalning av ålderspension som avlöser hel förtidspension och hel sär- skild efterlevandepension grundad bosättning ånyo övervägts. Regeringen har funnit att det även i nu redovisade fall kan uppstå sådana situationer att inte enbart med hjälp av uppgifter i till- gängliga register kan avgöra hur stor garantipension den enskilde even- tuellt är berättigad till. Det är sannolikt att även i dessa situationer kommer att bli beroende av uppgifter från den enskilde för att bestämma storleken av den pension denne är berättigad till. Regeringen föreslår med hänsyn härtill att garantipension även i nu nämnda situationer skall betalas ut först efter ansökan. Beträffande de situationer då den pensionsberättigade till någon del uppbär förtidspension föreslår vi, i likhet med vad som föreslogs i Ds 1997:66, en särregel såvitt avser utredningsskyldighet i fråga om den pensionsberättigade vill senarelägga sitt pensionsuttag eller inte. Förtidspension utges längst t.o.m. den månad som föregår den månad då den pensionsberättigade fyller . Normalt bör förtidspensionen då avlösas med ålderspension. Med hänsyn härtill bör utredningsskyldighet för den som uppbär förtidspension inträda redan om ansökan om ålderspension inte inkommit senast den månad då den pensionsberättigade fyller . Eftersom föreslagna regler om från vilken tidpunkt en ansökan får verkan innebär att pension inte kan beviljas för tid före månaden efter det att ansökan kom in till skulle emellertid nu föreslagen regel, om utredningsskyldighet vad avser den som uppburit förtidspension före det att han eller hon fyller , kunna innebära att denne inte erhåller någon pension alls under . För att undvika detta föreslår regeringen att pension, i nu nämnda fall, skall kunna beviljas även för tid före det att ansökan kom in till , dock inte tillbaka än före ansökningsmånaden. Detta utgör således ett undantag från huvudregeln att pension betalas ut tidigast fr.o.m. månaden efter den månad då ansökan inkom. Med utgångspunkt från de överväganden som har gjorts beträffande automatisk utbetalning av pension bör motsvarande regler gälla även för den som till någon del uppbär särskild efterlevandepen- sion. Vi föreslår således att utredningsskyldighet för de pensionsberättigade som till någon del uppbär förtidspension eller särskild efterlevandepension skall inledas då den pensionsberättigade fyller . Vidare skall den i Ds 1997:66 föreslagna regeln om retroaktiv utbetalning av ålderspension gälla såväl för den som uppburit förtidspension som för den som uppburit särskild efterlevandepension . Ökning och minskning av garantipension bör som tidigare anförts an- sluta till motsvarande uttag av inkomstpension. Samma regler om ansö- kan och anmälan som gäller vid ökning och minskning av inkomstpension bör därför gälla för garantipension. Detta innebär att vi föreslår att ökning av partiell garantipension skall kräva skriftlig ansökan till och att den begärda ökningen kommer att betalas ut tidigast månaden efter det att ansökan kommit in. När den pensionsberättigade vill återkalla eller begära minskning av tidigare begärt uttag kan detta ske genom att den pensionsberättigade tillställer en anmälan om det, senast månaden före den månad återkallelsen eller minskningen avses börja. Enligt nuvarande regler får betala ut pension utan ansökan från den pensionsberättigade om statligt eller kommunalt personalpensionsorgan begär det. Utbetalning av allmän pension och statlig eller avtalspension sker då genom samma utbetalningstransaktion. Som ovan redovisats skall utbetalning av ålderspension i det reformerade systemet som huvudregel ske efter ansökan. För att så långt som möjligt åstadkomma enhetliga regler för uttag av pension bör, i det reformerade ålderspensionssystemet, samma regler gälla oavsett typ av pensionsrättighet. Regeringen föreslår därför att någon regel om att får betala ut garantipension utan ansökan från den pensionsberättigade om statligt eller kommunalt personalpensionsorgan begär det inte införs i det reformerade ålderspensionssystemet. 8.3 Månadsvisa utbetalningar med möjlighet till undantag Regeringens förslag: Garantipension skall enligt huvudregeln betalas ut t.o.m. den månad då den pensionsberättigade avlider eller rätten till garantipension annars upphör.För det fall den pensionsberättigade flyttar utomlands skall garantipension betalas ut till och med utflyttningsmånaden Utbetalning skall endast ske till den pensionsberättigade. Garantipension skall även, oavsett den pensionsberättigades sam- tycke, kunna betalas ut för andra perioder än . Detta skall gälla såväl utbetalningar i som till utomlands bosatta. Promemorians förslag: Förslaget i promemorian stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: PRO tillstyrker förslaget. RFV och läns allmänna försäkringskassa tillstyrker förslaget att pension inte skall kunna betalas ut till annan än den pensionsberättigade. läns allmänna försäkringskassa anser att garantipension bör kunna betalas ut till annan än den pensionsberättigade om denne p.g.a. ålderdomssvaghet, sjukdom, drogmissbruk eller annat inte själv kan ta hand om sin pension. allmänna försäkringskassa tillstyrker förslaget att garantipension skall kunna betalas ut för andra perioder än . SPV anser att verket bör få betala ut garantipension tillsammans med tjänstepension. Skälen för regeringens förslag: I det nuvarande systemet betalas ålderspension enligt huvudregeln ut genom månadsvisa utbetalningar. Pensionsförmånen utges om inte annat är föreskrivet t.o.m. den månad då den pensionsberättigade avlider eller rätten till förmånen annars upphör. Pensionen betalas som huvudregel ut direkt till den pensionsberättigade. I vissa fall kan emellertid besluta att pensionen helt eller delvis skall betalas ut till annan. Förutsättningarna härför är att den pensionsberättigade till följd av ålderdomssvaghet, sjuklighet, långvarigt missbruk av beroendeframkallande medel eller därmed jämförlig orsak är ur stånd att själv ta hand om sin pension. Pensionen får då betalas ut till en myndighet eller den pensionsberättigades make eller annan person för att användas till den pensionsberättigades eller hans eller hennes familjs nytta. Även garantipension skall, enligt regeringens förslag, som huvudregel betalas ut och bör på samma sätt som i det nuvarande syste- met utges t.o.m. den månad då den pensionsberättigade avlider. Om rät- ten till garantipension upphör innan pensionstagaren avlider t.ex. på grund av att pensiontagaren inte längre uppfyller kravet på bosättning i skall naturligtvis pension inte utges för tid efter det att rätten till pension upphört. Vi föreslår att garantipension för det fall den en- skilde flyttar utomlands skall betalas ut till och med utflyttningsmånaden. Regeringen föreslår vidare att garantipensionen som huvudregel beta- las ut direkt till den pensionsberättigade. Frågan om det även i det refor- merade ålderspensionssystemet skall finnas en möjlighet för att betala ut pensionen till annan än den pensionsberättigade berördes varken av Pensionsarbetsgruppen eller i princippropositionen. I Ds 1995:41 föreslogs för den inkomstgrundade pensionen att under de förutsättningar som anges i nuvarande regler i AFL skall få betala ut pension till annan än den pensionsberättigade. Under det fortsatta beredningsarbetet har det visat sig att regeln om utbetalning av pension till annan sällan tillämpas. premiereservutredning ifrågasatte i sitt betänkande behovet av en sådan utbetalningsregel och ansåg att regeln återspeglar en äldre tids förhållanden och värderingar. Utredningen ansåg vidare att regeln inte fyller någon nyttig funktion vid sidan av allmänna bestämmelser om förvaltarskap och godmanskap som finns i den familjerättsliga lagstiftningen. Med beaktande härav föreslog utredningen att någon motsvarande regel inte bör införas för utbetalning av premiepension. Även regeringen ifrågasätter, på grund av i huvudsak samma skäl som angetts i utredningens förslag till premiepension, om det finns behov av en sådan regel. Vi menar att den som inte kan ta hand om sin pension själv sannolikt behöver hjälp med att förvalta sin egendom eller bevaka sin rätt även i andra avseenden. Det kan t.o.m. vara så att utbetalning enligt nuvarande bestämmelse av pensionen till någon av den pensionsberättigades anhöriga medför att godmanskap eller för- valtarskap inte kommer till stånd trots att det vore sakligt påkallat. Med hänsyn till vad som anförts föreslår regeringen att en regel motsva- rande den i 16 kap. 12 § AFL inte införs i lagen om garantipension. I det nuvarande systemet betalas alltså ålderspension enligt huvud- regeln ut . Om den pensionsberättigade är bosatt utomlands kan dock med den pensionsberättigades samtycke förordna att pensionen skall betalas ut på annat sätt. Enligt den praxis som har utvecklats sker utbetalningar i princip årsvis i stället för må- nadsvis om den månadsvisa pensionsutbetalningen skulle ha understigit av basbeloppet (). Huvudregeln i det reformerade pensionssystemet bör på samma sätt som i det nuvarande systemet vara att garantipension, liksom inkomst- grundad pension, skall betalas ut . Det bör emellertid i vissa fall också finnas möjlighet att betala ut pension för andra tidsperioder. har beslutat (budgetproposition 1997/98:1 utg.omr. 11, bet. 1997/98:SfU1, rskr. 1997/98:111) om ändring i 16 kap. 4 § AFL på så sätt att om årspensionen uppgår till högst , skall undantag från den månadsvisa utbetalningen kunna göras om det inte finns särskilda skäl däremot. Utbetalning skall ske i efterskott en eller . Denna begränsning skall gälla utan samtycke från den pensionsberättigade och för pensionsberättigade bosatta såväl utomlands som i . Vidare har beslutats att utbetalning även i annat fall, efter överenskommelse med den pensionsberättigade, får ske en eller . Regeln skall träda i kraft . Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att utbetalningar till utlandet kan medföra förhållandevis stora kostnader såväl för den enskilde som för staten. Vidare anfördes att proportionerna mellan administrationskostnaderna och det utbetalade beloppet blir orimliga när det är fråga om små belopp, samt att utbetalning av små belopp kan upplevas som stötande. Mot bakgrund av detta och gjorda bedömningar i arbetet med det reformerade pensionssystemet anförde regeringen att det i det nuvarande pensionssystemet bör göras en ändring så att små pensionsbelopp skall kunna betalas ut för annan tidsperiod än . Månatlig utbetalning bör enligt beslut i anledning av förslaget i budgetpropositionen ske när pensionen överstiger medan belopp därunder skall kunna utges en eller . Det anfördes i propositionen att det normalt inte torde innebära några nackdelar för pensionstagaren att sammanföra pensionsbelopp understigande till utbetalningar en eller . I enstaka fall kan emellertid även sådana belopp ha avgörande betydelse för pensionstagare. Enligt riksdagsbeslutet får därför utbetalning ske även av små belopp om det finns särskilda skäl. Med tanke på beloppets storlek torde sådana särskilda skäl aktualiseras endast i yttersta undantagsfall. Motsvarande bestämmelse har föreslagits gälla inkomstgrundad ålderspension. Regeringen föreslår nu att motsvarande regel också skall gälla garantipension. 8.4 Åtgärder på grund av felaktig utbetalning och ändrad pensionsrätt Regeringens förslag: En person skall vara skyldig att återbetala garantipension, om han eller hon genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att inte fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet har förorsakat att pension betalats ut felaktigt eller med för högt be- lopp. En person skall vidare vara återbetalningsskyldig, om pension i annat fall betalats ut felaktigt eller med för högt belopp och han eller hon borde ha insett detta. Beslut om återbetalningsskyldighet fattas av . bör om det finns särskild anledning kunna helt eller delvis efterge ett krav på sådan återbetalning. Om en pensionsberättigad till följd av ändrad taxering retroaktivt erhåller höjd inkomstgrundad ålderspension och detta påverkar storleken av den garantipension han eller hon har erhållit skall den pensionsberättigade vara skyldig att återbetala för mycket uppburen garantipension. Detta får göras genom avräkning på retroaktivt utbe- tald inkomstgrundad ålderspension. Garantipension skall beviljas för förfluten tid för en pensionsberättigad som retroaktivt fått sin pensionsrätt sänkt i fråga om den inkomstgrundade pensionen. Om en enskild tidigare, som garantipension beviljats retroaktivt, uppburit ersättning enligt en annan författning skall avdrag göras på den retroaktiva garantipensionen. För det fall en enskild, som garantipension beviljats retroaktivt, i väsentligt fått sin försörjning genom ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (1980:620) utan villkor om återbetalning, skall den retroaktivt beviljade garantipensionen få betalas ut till socialnämnden. Promemorians förslag: Förslaget i promemorian stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: PRO och allmänna försäkringskassa tillstyrker förslaget. läns allmänna försäkringskassa hävdar att samma återbetalningsregler bör gälla för alla förmåner och förordar att återbetalningsreglerna avseende garantipension utformas i enlighet med reglerna för utbildningsbidrag, bostadsbidrag och underhållsstöd, för vilka förmåner gäller att återbetalningsskyldighet föreligger oavsett om den försäkrade förorsakat felutbetalningen eller ej. Länsrätten i instämmer i promemorians förslag att skall samordna pensionsbetalningarna på så sätt att det belopp som den pensionsberättigade är skyldig att återbetala skall räknas av på den retroaktivt höjda pensionsförmånen. () har framfört vissa lagtekniska synpunkter. Skälen för regeringens förslag: I 20 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) upptas regler om återbetalningsskyldighet för ersättning som någon uppburit obehörigen genom att ha lämnat oriktiga uppgifter e.d. Dessa regler tar sikte på såväl utbetald pension som andra ersättningar inom ramen för AFL. Innebörden av reglerna är att åter- betalningsskyldighet för uppburen ersättning föreligger i två fall. I det första krävs att någon genom oriktiga uppgifter eller genom underlåten- het att fullgöra henne eller honom åvilande uppgifts- eller anmälnings- skyldighet eller på annat sätt förorsakat att ersättning har utgått obehöri- gen eller med för högt belopp. I det andra fallet krävs att någon eljest obehörigen eller med för högt belopp har uppburit ersättning, vilket han eller hon skäligen bort inse. I det första fallet krävs således inte att vederbörande varit medveten om felaktigheten. I det andra fallet är han eller hon skyddad av god tro. I båda fallen är följden återbetalningsskyl- dighet av vad som utbetalats för mycket, om inte i särskilt fall anledning föreligger att helt eller delvis efterge återbetalningsskyldigheten. Reglerna om återbetalningsskyldighet i 20 kap. 4 § AFL har utökats med bestämmelser om återbetalning vid underlåten eller bristfällig betalning av tilläggspensionsavgift. Även i det reformerade ålderspensionssystemet bör, under samma förutsättningar som enligt AFL, den pensionsberättigade åläggas åter- betalningsskyldighet för pension som betalats ut med för högt belopp beroende på att den enskilde lämnat oriktiga uppgifter e.d. Den enskilde bör också på samma sätt som gäller bli återbetalningsskyldig om pension uppburits felaktigt eller med för högt belopp och den enskilde skäligen bort inse detta. Fråga är emellertid om den nuvarande regeln i AFL bör överföras helt oförändrad till det nya ålderspensionssystemet. Lagrådet finner det svårt att hitta exempel på något fall då den enskilde kan bli återbetalningsskyldig för att han eller hon på annat sätt än genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet orsakat att pensionen har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp. Exempelvis täcks felaktiga uppgifter i inkomstdeklarationer av oriktiga uppgifter . Med hänsyn härtill och då den angivna förutsättningen för återbetalningsskyldighet inte kommit till användning i förvaltningsdomstolarnas praxis förordar Lagrådet att orden eller på annat sätt får utgå ur det aktuella lagrummet i den nya lagstiftningen. Regeringen finner fog för vad Lagrådet anfört i denna fråga och menar därför att orden eller på annat sätt bör utgå ur den regel motsvarande 20 kap. 4 § AFL som vi föreslår skall införas i den nya lagstiftningen. Skyldighet att betala tillbaka utbetald pension skall inträda endast om beslut om återbetalning meddelats. Sådant beslut bör fattas av försäk- ringskassan. Återbetalningen bör, liksom , kunna ske antingen ge- nom avdrag på senare utbetalningar av pension eller genom att den en- skilde åläggs att återbetala för mycket erhållen pension eller i sista hand genom sedvanlig indrivning. Såsom gäller skall om det finns särskilda skäl ha möjlighet att helt eller delvis efterge krav på återbetalning. Vad som har sagts föreslås i propositionen om inkomstgrundad ålderspension gälla för sådan pension och föreslås nu gälla för garanti- pension. Ändringar i den försäkrades taxering kan under vissa förutsättningar innebära att beslut om pensionsgrundande inkomst och pensionsrätt måste ändras. från det att pensionsrätt fastställts till dess att beslutet ändras kan den enskilde redan hunnit att ta ut pension. Pensionen kommer då naturligtvis att räknas om för framtiden. Frågan är vad som skall gälla för pension som betalats ut för förfluten tid. För det fall den ändrade taxeringen innebär en höjning av den pen- sionsgrundande inkomsten och av pensionsrätten skall den högre pensionen enligt förslag i propositionen om inkomstgrundad ålderspension betalas ut även för förfluten tid. De tillkommande pensionsbeloppen skall därvid betalas ut i ett sammanhang. För det fall den ändrade taxeringen leder till en sänkning av den pensionsgrundande inkomsten och som en följd härav en sänkning av pensionsrätten kommer detta enligt förslaget i den nämnda propositionen som huvudregel inte leda till att den enskilde blir återbetalningsskyldig för den för mycket uppburna inkomstgrundade ålderspensionen. Återbetalningsskyldighet av inkomstgrundad pension kommer alltså i detta läge att kunna bli aktuell endast då ändringsbeslutet, som lett till en lägre pensionsgrundande inkomst och därmed lägre inkomstgrundad pension, har sin grund i att den enskilde tidigare lämnat oriktig uppgift eller liknande. En pensionsberättigad som till följd av ändrad taxering erhåller en högre inkomstgrundad pension för förfluten tid än vad han eller hon re- dan uppburit kan även ha uppburit garantipension. Den retroaktiva höjningen av den inkomstgrundade pensionen kan innebära att garantipension borde ha utgetts med ett lägre belopp eller inte alls. Enligt vad som anges i avsnitt 10.3 föreslår vi att beslutet om garantipension då automatiskt skall ändras. Den pensionsberättigade skall då även i sådana situationer skall vara skyldig att återbetala för mycket uppburen garantipension. bör härvid samordna pensionsbetalningarna på så sätt att det belopp avseende garantipension som den pensionsberättigade är skyldig att återbetala skall räknas av på den retroaktivt höjda inkomstgrundade pensionen innan denna betalas ut.