prop · GL0381 · 1998-01-01 00:00:00 — Av ramavtalet (4 § 6) framgår också att frågor som har samband med tolkning av avtalet på europeisk nivå bör av kommissionen överlämnas till de undertecknande parterna för yttrande. Rätten till ledighet föreligger så länge arbetstagarens omedelbara närvaro är absolut nödvändig. Av detta uttryck bör man kunna dra slutsatsen att det är fråga om ett mindre antal arbetsdagar. Ordalydelsen talar också för att det behöver göras en bedömning i det enskilda fallet. För rätt till ledighet krävs ingen anmälningsskyldighet men självfallet bör dock arbetstagaren underrätta arbetsgivaren om att arbetstagaren vill utnyttja sin rätt till ledighet och hur länge hon eller han kan förväntas vara borta. Som anförts i avsnitt 6.2.1 uppfylls direktivets regel om rätt till ledighet på grund av force majeure i samband med trängande familjeskäl till viss del genom de befintliga reglerna om rätt till ledighet med tillfällig föräldrapenning och rätt till ersättning och ledighet för närståendevård. De reglerna och rätten till ledighet enligt denna lag om rätt till ledighet av trängande familjeskäl överlappar således till viss del varandra. Rätten till ledighet enligt denna lag innebär dock självfallet inte någon inskränkning i tillämpningen av reglerna om rätt till ledighet och ersättning enligt föräldraledighetslagen och närståendevårdslagen. 2 § Lagen är i princip tvingande till arbetstagarens förmån. Parterna kan dock i kollektivavtal som på arbetstagarsidan träffats eller godkänts på central nivå begränsa rätten till ledighet till visst antal dagar , till ett visst antal dagar per tillfälle eller till bådadera. Ett sådant centralt kollektivavtal får arbetsgivaren tillämpa även på en arbetstagare som inte är medlem i den avtalsslutande organisationen. En förutsättning för detta är att han eller hon sysselsätts i arbete som avses med avtalet och inte omfattas av något annat tillämpligt kollektivavtal. Anställningsskydd 3 och 4 §§ I dessa paragrafer tillförsäkras arbetstagare som begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet skydd mot uppsägning, avskedande och försämrade anställningsförmåner eller anställningsvillkor. Paragraf 4 är formulerad på samma sätt som i föräldraledighetslagen. Motsvarande bestämmelse finns i närståendevårdslagen, lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svenskundervisning för invandrare (svenskundervisningslagen) och sia-ledighetslagen. Skadestånd 5 § En arbetsgivare som bryter mot lagen skall betala skadestånd för den förlust som uppkommer och för den kränkning som har inträffat. Om det är skäligt, kan skadeståndet minskas eller helt falla bort. Paragrafen är formulerad på i huvudsak samma sätt som motsvarande paragraf i lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet (prop.1997/98:27 s. 17, 31 och 32). Rättegång 6 § Paragrafen har utformats efter samma mönster som motsvarande bestämmelse i t.ex. föräldraledighetslagen, närståendevårdslagen och svenskundervisningslagen. Mål om tillämpningen av lagen skall handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister (arbetstvistlagen). Genom hänvisning till vissa av reglerna i lagen (1982:80) om anställningsskydd (anställningsskyddslagen) skall följande gälla. Om parterna tvistar om en uppsägning är giltig, upphör inte anställningen förrän tvisten slutligt har avgjorts. Arbetstagaren får inte heller avstängas från arbetet om det inte finns särskilda skäl. Arbetstagaren har vidare rätt till lön och vissa andra förmåner. Domstolen kan för tiden intill det slutliga avgörandet besluta att anställningen skall upphöra vid uppsägningstidens utgång eller . Domstolen kan också besluta att en pågående avstängning skall upphöra (34 § anställningsskyddslagen). Ett avskedande kan förklaras ogiltigt. Domstolen kan besluta att anställningen skall bestå tills tvisten slutligt har avgjorts. Arbetsgivaren får då inte avstänga arbetstagaren och arbetstagaren har rätt till lön och vissa andra förmåner så länge anställningen består (35 § anställningsskyddslagen). Om en domstol har ogiltigförklarat en uppsägning eller ett avskedande får arbetsgivaren inte avstänga arbetstagaren från arbete på grund av de omständigheter som har föranlett uppsägningen eller avskedandet (37 § anställningsskyddslagen). I fråga om preskription av rätten till talan finns bestämmelser i 40 42 §§ och 43 § första stycket andra meningen och andra stycket anställningsskyddslagen. Ersättning för förlust som avser tid efter det att anställningen har upphört är relaterad till arbetstagarens anställningstid eller ålder (38 § andra stycket andra meningen och 39 § anställningsskyddslagen). Paragrafen innehåller, beträffande andra tvister än tvister om uppsägning och avskedande, slutligen hänvisning till reglerna om tvisteförhandling och rättegång i 64 66 och 68 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (medbestämmandelagen). Ikraftträdandebestämmelse Lagen träder i kraft . Bilaga 1 finns bara i tryckt version. Sammanfattning av promemorian Föräldraledighetsdirektivets genomförande i Föräldraledighet Föräldraledighetsdirektivet ger arbetstagare en individuell rätt till föräldraledighet . Därtill är fogat ett uttalande om att parterna anser att denna rätt i princip bör beviljas på så sätt att den inte kan överlåtas. En jämförelse av de svenska reglerna om föräldraledighet med direktivets regel om föräldraledighet leder till slutsatsen att direktivets regel är uppfylld genom föräldraledighetslagens rätt till hel ledighet till dess barnet är . Lägger man till detta rätten till ledighet med föräldrapenning i normalfallet 15 månader vilken som huvudregel skall delas lika mellan föräldrarna, framstår det svenska regelsystemet som avsevärt mycket förmånligare än direktivets regel om rätt till ledighet. Föräldraledighetslagen uppfyller också direktivets minimiföreskrifter om kvalifikationskrav och tillämpningsföreskrifter samt direktivets övriga regler om föräldraledigheten. Ledighet på grund av trängande familjeskäl Direktivet ger arbetstagare rätt till ledighet på grund av force majeure som har samband med trängande familjeskäl vid sjukdom eller olycksfall som gör arbetstagarens omedelbara närvaro absolut nödvändig. Denna regel i direktivet är till viss del uppfylld genom reglerna om rätt till ledighet med tillfällig föräldrapenning och reglerna om rätt till ledighet för närståendevård. Dessa lagregler kan dock inte anses täcka direktivets regel fullt ut. Det finns kollektivavtal med regler om möjlighet till ledighet vid enskilda angelägenheter och vilket direktivet inte kräver regler om rätt till bibehållen lön vid vissa angivna ledigheter. Man bör också kunna utgå från att det föreligger en i lag eller i avtal oreglerad rätt till ledighet när en anhörig drabbas av en sjukdom som gör att arbetstagaren behöver lämna arbetet. Man kan också påstå att reglerna om saklig grund vid uppsägning i vart fall leder till att ingen arbetstagare bör kunna riskera att bli uppsagd eller avskedad om hon eller han är frånvarande från arbetet i sådana situationer som avses i direktivet. Om ytterligare reglering behövs är det arbetsmarknadens parter som är de som är bäst lämpade att lösa frågan genom reglering i kollektivavtal. I första hand bör därför någon lagstiftningsåtgärd inte vidtas. Lag om rätt till ledighet på grund av trängande familjeskäl Om det skulle visa sig att genomförandet inte kan eller bör ske genom kollektivavtal och lagstiftningsåtgärder därför blir nödvändiga kan en lag om ledighet på grund av trängande familjeskäl införas. Rätt till ledighet enligt lagen skall föreligga på grund trängande familjeskäl vid sjukdom eller olycksfall, som gör arbetstagarens omedelbara närvaro absolut nödvändig. Lagen bör i huvudsak vara tvingande till förmån för arbetstagaren. Parterna bör dock ges möjlighet att i kollektivavtal begränsa rätten till ledighet till ett visst antal dagar och/eller ett visst antal dagar för varje tillfälle. Den arbetstagare som utnyttjar sin rätt till ledighet skall tillförsäkras skydd mot uppsägning, avskedande och försämrade anställningsförmåner eller anställningsvillkor. En arbetsgivare som bryter mot lagen skall betala skadestånd till arbetstagaren. De processuella regler som gäller enligt de övriga ledighetslagarna skall vara tillämpliga även vid tvister enligt lagen. Promemorians lagförslag Förslag till lag om rätt till ledighet på grund av trängande familjeskäl Härigenom föreskrivs1 följande. Rätt till ledighet 1 § En arbetstagare har rätt till ledighet från sin anställning på grund av trängande familjeskäl vid sjukdom eller olycksfall, som gör arbetstagarens omedelbara närvaro absolut nödvändig. 2 § Ett avtal som innebär att arbetstagarens rättigheter enligt denna lag inskränks är ogiligt i den delen. Genom ett kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av en sådan central arbetstagarorganisation som avses i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet får dock rätten till ledighet begränsas till ett visst antal dagar och/eller ett visst antal dagar för varje tillfälle. En arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal enligt andra stycket, får tillämpa avtalet även på en arbetstagare som inte är medlem av den avtalsslutande organisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet och inte omfattas av något annat tillämpligt kollektivavtal. Anställningsskydd 3 § En arbetstagare får inte sägas upp eller avskedas enbart på grund av att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag. Om arbetstagaren ändå sägs upp eller avskedas skall uppsägningen eller avskedandet ogiltigförklaras, om arbetstagaren begär det. 4 § En arbetstagare som begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag är inte skyldig att enbart av detta skäl godta 1. några andra minskade anställningsförmåner eller försämrade arbetsvillkor än sådana som är en nödvändig följd av ledigheten, eller 2. någon annan omplacering än sådan som kan genomföras inom ramen för anställningsavtalet och som är en nödvändig följd av ledigheten. Skadestånd 5 § En arbetsgivare som bryter mot denna lag skall betala ersättning för den skada som uppkommer. Skadeståndet kan avse både ersättning för den förlust som uppkommer och ersättning för den kränkning som lagbrottet innebär. Om det är skäligt kan skadeståndet minskas eller helt falla bort. Rättegång 6 § Mål om tillämpning av denna lag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegång i arbetstvister. Förs talan med anledning av uppsägning eller avskedande tillämpas 34, 35 och 37 §§, 38 § andra stycket andra meningen, 39-42 §§ samt 43 § första stycket andra meningen och andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd. I fråga om annan talan tillämpas 64-66 och 68 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanserna , , Länsrätten i , , , vid , , , , , Arbetsdomstolen, Arbetarskyddsstyrelsen, Arbetsgivaralliansen, Kooperationens förhandlingsorganisation, , i , , , , , , Akademikers , , och . Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet Per Jermsten, regeringsrådet , justitierådet . Enligt lagrådsremiss (Arbetsmarknads- departementet) har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om rätt till ledighet av trängande familjeskäl. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1997/98:81 Föräldraledighetsdirektivets genomförande i . Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp- häver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG- regler Lag om rätt till ledighet av trängande familjeskäl Jfr rådets direktiv /34/EG av om ramavtalet om föräldraledighet, undertecknat av UNICE, CEEP och EFS (EGT nr L 145, , s. 4, Celex 396L0034). EGT nr C 333, 9.12.1983, s. 6. EGT nr C 316, 27.11.1984, s. 6. EGT nr L 145, s. 4. 1 Jfr rådets direktiv /34/EG av om ramavtalet om föräldraledighet, undertecknat av UNICE, CEEP och EFS (EGT nr L 145, , s 4, Celex 396L0034). 1997/98:81 Bilaga 1 1997/98:81 Bilaga 2 1997/98:81 Bilaga 3 1997/98:81 Bilaga 4 1997/98:81 Bilaga 5