prop · GL03151 · 1998-01-01 00:00:00 — Eftersom de arvsvinster som faktiskt uppstått ett visst år är kända först efter dödsfallsårets slut, är det vidare en fördel att växla metod då en individ fyller . Vid ingången av det år då individen skall fylla och har rätt att lyfta pension har därmed pensionsbehållningen såväl indexomräknats som tillgodoräknats arvsvinster. För dem som lyfter pension från undviks sålunda en eftersläpning avseende den del av pensionsutbetalningarna som motsvarar tillgodoräknade arvsvinster för året före pensionsuttaget. Arvsvinsttilldelningen före uttag av pension föreslås således ske efter två olika metoder beroende på individens ålder vid dödsfallsårets slut. Efter personer som avlidit tilldelas faktiskt uppkomna arvsvinster, dvs. ackumulerad pensionsbehållning för dem som avlidit ett visst år. I högre åldrar tillgodoräknas de kvarlevande som arvsvinst ett beräknat belopp, dvs. pensionsbehållning för dem som statistiskt sett beräknas ha avlidit ett visst år. Regeringen föreslår att arvsvinsttill- delning såväl i yngre som i högre åldrar görs genom att räkna upp pensionsbehållningen med en faktor, arvsvinstfaktor. Detta skiljer sig från förslaget i Ds 1995:41, som i stället innebar att tilldelning skulle ske genom att ett belopp lades till pensionsbehållningen. Detta arvsvinstbelopp var i princip fast även om pensionsunderlaget i efterhand skulle ändras på grund av t.ex. omtaxering. Då enligt regering- ens förslag tilldelning i stället skall ske med användande av en uppräk- ningsfaktor, innebär det att individens arvsvinsttilldelning kommer att räknas om i sådana situationer. De olika tillvägagångssätten för arvsvinsttilldelning beskrivs närmare i det följande. På grund av eftersläpningen vad gäller den första metoden kommer tilldelning enligt båda metoderna att göras i slutet av det år individen fyller , eftersom fr.o.m. arvsvinsttilldelning skall ske enligt den alternativa, på livslängdsstatistik baserade, metoden. Som behandlats i avsnitt 6.2 föreslår vi att arvsvinster av besparings- skäl inte tilldelas efter personer som avlidit . Det innebär att första gången som pensionsbehållningar skall omräknas med arvsvinstfaktorer är . skall tilldelas arvsvinster efter personer som avlidit det år de fyllt eller skulle fylla eller mer. Pensionsbehållningar för personer som fyllt minst omräknas med arvsvinstfaktorer, som innebär tilldelning av arvsvinster efter avlidna i samma åldrar (arvsvinstfaktorer baserad på livslängdsstatistik). Arvsvinster efter personer som avlidit kommer enligt förslaget tilldelas . kommer således alla registrerade pensionsbehållningar att omräknas med arvsvinstfaktorer. Vi föreslår att arvsvinstfaktorerna fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Teknik för tilldelning av arvsvinster efter personer som avlidit före det år då de skulle ha fyllt För tid före det kalenderår som individen fyller skall enligt rege- ringens förslag de faktiskt uppkomna arvsvinsterna, dvs. pensions- behållningarna för dem i en viss åldersgrupp som avlidit , fördelas mellan de kvarlevande i samma åldersgrupp i förhållande till vars och ens pensionsbehållning. Den enskilde skall således tillgodo- räknas så stor andel av de avlidnas pensionsbehållning som hans eller hennes pensionsbehållning utgör av samtliga kvarlevandes behållning. Det betyder att arvsvinstfaktorn skall beräknas som summan av talet ett och kvoten mellan summan av avlidnas pensionsbehållningar och summan av kvarlevandes pensionsbehållningar. För tillgodoräknande av arvsvinst skall den enskildes pensionsbehållning multipliceras med fak- torn 1 + (summa avlidnas behållning) / (summa kvarlevandes behåll- ning). Vidare bör följande gälla för beräkning av arvsvinstfaktorn. Arvsvinstfaktorn avser avlidna i en viss födelseårgång under ett visst år. Med kvarlevande avses de personer i samma födelseårgång som levde vid utgången av det aktuella året (dödsfallsåret). I avlidnas pensions- behållningar kan endast ingå pensionsrätter intjänade t.o.m. året före det aktuella dödsfallsåret, eftersom pensionsrätt inte tillgodoräknas för dödsfallsåret. Latenta pensionsrätter skall medräknas. Även kvarlevandes pensionsbehållningar skall inkludera pensionsrätter intjänade t.o.m. året före dödsfallsåret och latenta pensionsrätter. Avlidnas och kvarlevandes behållningar skall ha räknats om med inkomstindex och arvsvinstfaktorer t.o.m. samma tidpunkt. Arvsvinstfaktorerna kan beräknas och fastställas först efter utgången av aktuellt dödsfallsår då uppgifter om avlidna finns tillgängliga. Enligt vårt förslag skall senare omtaxeringar m.m. inte påverka fastställda arvsvinstfaktorer. Eftersom pensionsrätt för inkomstpension inte skall fastställas då en person avlidit finns inga registrerade arvsvinster efter dem som har avlidit före det år de skulle ha fyllt . Förslaget om arvsvinst- fördelning enligt ovan berör således pensionsbehållning efter personer som skulle ha varit lägst 17 och högst vid dödsfallsårets slut. Teknik för tilldelning av arvsvinster efter personer som avlidit det år då de fyllt eller skulle ha fyllt eller mer Arvsvinster som uppkommer fr.o.m. det kalenderår individen fyller skall enligt regeringens förslag beräknas på ett annat sätt än arvsvinster . Den procentuella uppräkningen av indivi- dens pensionsbehållning, dvs. storleken av de avlidnas behållning i förhållande till de kvarlevandes, bestäms i detta fall inte av faktiska uppgifter utan med ledning av beräknade uppgifter. Beräkningen av arvsvinstfaktorerna skall baseras på den officiella livslängdsstatistiken för befolkningen. Med utgångspunkt i livslängdsstatistiken skall det således uppskattas hur stor andel av personer i en viss födelseårgång som avlider under det år då de fyllt eller skulle ha fyllt , etc. De avlidna förutsätts därvid ha pensionsbehållningar av genomsnittlig storlek. De avlidnas pensionsbehållningar kommer då att utgöra samma andel av födelseårgångens sammanlagda pensionsbehållning som antalet avlidna personer utgör av samtliga i födelseårgången. Arvsvinstfaktorn utgör förhållandet mellan totala antalet personer i en viss ålder och antalet kvarlevande som är , dvs. antalet personer som är i livet . Denna arvsvinstfaktor motsvarar den tidigare beskrivna uppräkningsfaktorn för dem som är och yngre. Arvsvinstfaktorns beräkning föreslås grundas på livslängdstabeller avseende en femårsperiod enligt officiell statistik. Sådana livslängd- stabeller framställs av . då individen fyller baseras arvsvinstfaktorn på senast kända livslängdstabeller, dvs. livslängdstabeller för den femårsperiod under vars sista år individen fyllde . Även arvsvinsttilldelning personen fyller 61 baseras på samma tabell. Fr.o.m. det år då personen fyller skall arvsvinstfaktorn grundas på livslängdstabeller under vars sista år personen fyllde . Detta innebär t.ex. att livslängdstabeller för åren 1995 1999 tas som utgångspunkt för beräkning av arvsvinster 2004 födda (som fyller 1999) och för arvsvinstberäkning födda (som fyller 1999). Livslängdsstatistik tas fram separat för män och kvinnor. Enligt sta- tistiken lever kvinnor längre än män. Liksom inom nuvarande regel- system skall emellertid ålderspension beräknas på lika villkor för män och kvinnor. Samma arvsvinstfaktor skall därför enligt vårt förslag tillämpas för män och kvinnor. För beräkning av arvsvinstfaktorer bör således tas fram en för män och kvinnor gemensam livslängdstabell ur vilken kan utläsas antalet kvarlevande personer i olika åldrar av 100 000 födda. Detta kan ske genom "hopviktning" av antal kvarlevande män och kvinnor, där andelen födda pojkar respektive flickor används som vikter. Det avsedda tillvägagångssättet beskrivs i tablå 17.1. Tablå 17.1 Framtagning av en gemensam livslängdstabell för män och kvinnor lm(x) = antalet kvarlevande män i ålder x av 100 000 födda enligt den officiella statistikens livslängdstabeller för en femårsperiod lk(x) = motsvarande uppgift för kvinnor fm = andel födda pojkar fk = 1-fm , dvs. andel födda flickor Lx = andel kvarlevande män och kvinnor av 100 000 födda barn Lx = fm*lm(x)+fk*lk(x) , där x = 0,1,2, osv. Lx där x är t.ex. beräknas som medelvärdet av L60 och L61, L60,5 = (L60 + L61 )/2 Personer som t.ex. fyller under ett visst kalenderår bör antas vara vid årets början och . Arvsvinstfaktorn för dem som fyllde under kalenderåret motsvarar då kvoten mellan antalet 59,5-åringar och 60,5-åringar. Om med L59,5 betecknas antalet kvarlevande i åldern (beräknat enligt beskriv- ningen i tablå 17.1) blir arvsvinstfaktorn för dem som fyllde kvoten L59,5/L60,5. Produkten av arvsvinstfaktorn och pensionsbe- hållningen intjänad vid årets början utgör pensionsbehållningen inkl. arvsvinster uppkomna under det år då den pensionsberättigade fyllde . bör fastställas arvsvinstfaktorer beräknade utifrån senast tillgängliga livslängdsstatistik. Om pensionsbehållningen förändrats föreslås tilldelningen av arvsvinster ske efter särskilda rutiner, vilka beskrivs i avsnitt 18.5. 17.3 Årlig omräkning av pensionsbehållning med inkomstindex Regeringens förslag: Den för inkomstpension registrerade pensionsbehållningen skall räknas om med den relativa förändringen i inkomstindex. Sådan omräkning skall göras även för tid . Promemoriornas förslag: Förslaget i Ds : 41 stämmer överens med regeringens förslag. Därutöver föreslogs i Ds 1995:41 att fastställd pensionsrätt för intjänandeåret skulle räknas om med en faktor motsvarande indexomräkning. I Ds 1997: 67 föreslogs att halvårsomräkningen skulle slopas. Remissinstanserna: Vad gäller förslaget i Ds 1995:41 har synpunkter framförts på utformningen av index, vilka redovisats i avsnitt 16, men inte på indexomräkningen som sådan. Remissinstansernas synpunkter på förslaget att slopa indexomräkningen för intjänandeåret har redovisats i avsnitt 6.2. Skälen för regeringens förslag: Enligt antagna riktlinjer skall indexeringen av pensionsrätterna i det reformerade systemet kopplas till den allmänna inkomstutvecklingen i stället för till prisutvecklingen. Härmed uppnås större följsamhet till samhällsekonomin och intjänade pensionsrätter behåller sitt värde relativt den allmänna inkomstnivån. En sådan koppling uppnås genom att utvecklingen av fastställda pensionsrätter knyts till utvecklingen av inkomstindex. Hur inkomstindex föreslås konstrueras har redovisats i avsnitt 16. Omräkning av pensionsbehållningen med förändringen i inkomstindex föreslår vi skall ske per varje årsskifte. I Ds 1995:41 föreslogs att omräkning skulle göras även för intjänandeåret med en faktor motsvarande indexomräkning. Som föreslagits i avsnitt 6 skall dock ingen sådan indexomräkning göras för intjänandeåret. Värdet av pensionsrätt intjänad år t skall därmed enligt vårt förslag omräknas med index första gången t+1. Exempel: Pensionsbehållningen 2001 innefattar pensionsrätter intjänade t.o.m. (eftersom pensionsrätt intjänad ännu inte är känd). Denna pensionsbehållning multipli- ceras med kvoten mellan inkomstindex för och inkomstindex för . Omräkning med inkomstindex för förfluten tid, dvs. för tid , skall göras på motsvarande sätt. Det innebär att pensionsrätter intjänade multipliceras med kvoten mellan inkomstindex för och , pensionsrätter intjänade och multipliceras med kvoten mellan inkomstindex för och , osv. I pensionsbehållningen, som omräknas per ett årsskifte, skall även inräknas de arvsvinster som tilldelats t.o.m. samma årsskifte. Om pensionsbehållningen förändrats , genom t.ex. uttag av inkomstpension, bör omräkningen per efterföljande årsskifte göras . Detta behandlas i avsnitt 18.5. 17.4 Finansiering av pensionssystemets förvaltningskostnader Regeringens förslag: Kostnaderna för förvaltningen av ålderspen- sionssystemets fördelningsdel skall täckas inom ramen för de avgifter som tas ut för att finansiera systemet. Förvaltningskostnaderna skall belasta AP-fonden och skall för år täckas genom en minskning av pensionsbehållningarna. Andelen som skall täckas genom en sådan minskning skall öka fram . En s.k. förvaltningskostnadsfaktor skall ligga till grund för den nedjustering av pensionsbehållningarna som görs för att täcka förvalt- ningskostnader. Förvaltningskostnadsfaktorn skall fastställas av regeringen eller av den myndighet regeringen bestämmer. Promemorians förslag: I Ds 1995:41 föreslogs att kostnaderna för att administrera ATP och reformerad inkomstgrundad ålderspension från fördelningssystemet skulle finansieras genom att det samlade pensionsåtagandet i det reformerade systemet minskas med dessa kostnader. Detta föreslogs ske genom att pensionsbehållningarna, vid den årliga omräkningen med hänsyn till förändringar i inkomstindex och arvsvinster, även räknades om med hänsyn till förvalt- ningskostnaderna. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna kommenterar direkt förslaget till finansiering av administrationskostnaderna i Ds 1995:41. () har dock inget att erinra mot förslaget. 1-3 Fondstyrelserna (AP-fonden) anför att det finns skäl att se över nuvarande beräkningsmetoder för förvaltningskostnaderna, innan de nya reglerna börjar användas eftersom kostnaderna direkt kommer att påverka pensionerna. () noterar som en nackdel att det reformerade pensionssystemet synes bli dyrare och krångligare att administrera än ATP-systemet, något som reducerar pensionsnivån. () framhåller att en rimlig kostnadsnivå avseende administrationen av avgiftsuttaget bl.a. förutsätter att arbetsgivaravgifterna även fortsättningsvis kan inkasseras inom ramen för den samlade skatte- och avgiftsuppbörden. Skulle mer komplicerade system för uppbörd av arbetsgivaravgifterna komma att införas kan enligt RSV betydande kostnadsökningar uppkomma. RSV förutsätter vidare att den föreslagna registreringen av pensionsrätt som inte motsvaras av avgiftsinkomster inte ankommer på skatte- förvaltningen. Skälen för regeringens förslag: Enligt reglerna för ATP-systemet skall tilläggspensionsavgiften vara så avvägd att den i förening med andra tillgängliga medel finansierar bl.a. förvaltningskostnader. Kostnaderna för förvaltningen av det reformerade inkomstrelaterade ålders- pensionssystemet bör i likhet med dagens system täckas av de avgifter som tas ut för att finansiera systemet varför regeringen föreslår att förvaltningskostnaderna skall finansieras med medel ur AP- fonden. I Ds 1995:41 föreslogs att förvaltningskostnaderna i sin helhet skulle täckas av en minskning av pensionsbehållningarna. Detta skulle ha inneburit att vissa kohorter i mellangenerationen och senare födda årskullar skulle ha fått betala en större andel av förvaltningskost- naderna än äldre personer i mellangenerationen. Denna effekt av försla- get i Ds 1995:41 beror bl.a. på att summan av pensionsbehållningar för inkomstpension under infasningen av systemet kommer att vara betydligt lägre än i fullfunktionsstadiet. Att pensionsbehållningen i inledningsskedet av systemet är lägre än i fullfunktion är i huvudsak en följd av att mellangenerationen, dvs. årskullar födda 1953, föreslås tjäna in reformerad pensionsrätt med tjugondelar, se avsnitt 28.1. Den lägre totala pensionsbehållningen i systemet medför att kvoten mellan förvaltningskostnaderna och pensionsbehållningen inledningsvis kommer att vara förhållandevis stor. Detta skulle i sin tur inledningsvis kräva, relativt sett, stora justeringar av pensionsbehållningarna för att täcka förvaltningskostnader på det sätt som föreslogs i promemorian. Den genom avdraget för förvaltnings- kostnader relativt sett stora procentuella minskningen av pensionsbehållningarna efter systemets ikraftträdande skulle dessutom göras på underlag som vanligen skulle vara större för yngre personer än äldre. Även detta beroende på att äldre personer genom föreslagen tjugondelsberäkning tjänar in en mindre andel av sin pensionsrätt enligt de reformerade reglerna än vad yngre gör. Det är av flera skäl svårt att fastställa storleken av den kostnadsöver- vältring som skulle bli följden med förslaget i Ds 1995:41. Över- vältringens storlek är bl.a. beroende på hur stora kostnaderna för att administrera ATP-beräknad ålderspension kommer att vara. Denna kost- nad är svår att särskilja från kostnaderna för att förvalta inkomstpensio- nen och kommer dessutom att år sjunka allteftersom det reformerade systemets fasas in. För att minska övervältring av kostnader från äldre årsgrupper till yngre föreslår regeringen att förvaltningskostnaderna skall täckas genom en minskning av pensionsbehållningarna på det sätt som föreslogs i Ds 1995:41 men att detta, , endast skall avse av nämnda kostnader. Resterande föreslås inte påverka pensions- behållningarna. Regeringen föreslår att denna del av kostnaderna på samma sätt som förvaltningskostnaderna inom ATP-systemet finansieras över buffertfonden (AP-fonden) utan något motsvarande avdrag från pensionsbehållningarna. Andelen av förvaltningskostnaderna som skall täckas genom en nedjustering av pensionsbehållningarna föreslås öka . Med förslaget kommer av förvaltningskostnaden att täckas genom att pensionsbehållningarna nedjusteras. Detta anser vi ger en rimlig infasning av den kostnad som omräkningen av pensionsbehållningarna med hänsyn till förvaltningskostnader innebär för de försäkrade. Regeringen föreslår vidare att förvaltningskostnaderna, i enlighet med vad som gäller för ATP- systemet, beräknas av . Dessa kostnadsberäkningar skall även i fortsättningen granskas och godkännas av Riksrevisions- verket. Minskningen av pensionsbehållningarna till följd av förvaltningskost- nader, föreslås ske genom att pensionsbehållningarna räknas om med en s.k. förvaltningskostnadsfaktor. Denna faktor bör i princip beräknas som talet ett minskat med kvoten av fördelningssystemets budgeterade för- valtningskostnader det år faktorn avser och summan av alla pensions- behållningar. Faktorn kommer därmed alltid att vara ett tal mindre än ett. Vid beräkningen av förvaltningskostnadsfaktorn bör den budgeterade förvaltningskostnaden justeras med hänsyn till eventuella avvikelser mellan avsättningen för den budgeterade förvaltningskostnaden och den faktiska förvaltningskostnaden året före det år faktorn avser. Den försäkrades pensionsbehållning multipliceras med förvaltningskostnads- faktorn enligt vad som framgår av tablå 17.2. Metoden innebär att för- valtningskostnaderna tas ut av de försäkrade så länge de deltar som förvärvsaktiva i systemet. Den försäkrades betalning av för- valtningskostnaden verkställs, genom minskningen av pensionsbehåll- ningen, först i samband med att pensionen börjar utbetalas. Som nämns i avsnitt 31.2 bör den justering som görs med hänsyn till förvaltnings- kostnader redovisas i det årliga pensionsbeskedet. Enligt preliminära och osäkra bedömningar av förvaltningskostnader m.m. kan det i fullfunktionsstadiet bli fråga om en årlig nedjustering av pensionsbehållningarna med . Enligt dessa preliminära beräkningar kan justeringen av pensionsbehållningarna i fullfunktions- stadiet innebära en minskning av pensionen med i för- hållande till en situation utan justering. 17.2 Justering av pensionsbehållningen med förvaltningskostnads- faktorn AFt = 1- [(Bt - Ct-1 + Ft-1)/j PBt-2 där Bt = budgeterade förvaltningsskostnader år t Ct-1 = j PBt-2 * 1-AFt-1) det belopp varmed pensionsbehållningen minskats vid omräkningen år t-1 Ft-1 = faktiska förvaltningskostnader år t-1 j PBt-2 = summa pensionsbehållningar intjänade t.o.m. år t-2 Vid omräkning t+1, justeras pensionsbehållningarna enligt följande: PBjust = PBt-1*AFt där, PBt-1 = individens utgående pensionsbehållning år t vad avser pensionsrätt intjänad t.o.m. år t-1 PBjust = individens ingående pensionsbehållning år t + 1 vad avser pensionsrätt intjänad t.o.m. år t-1 I tablån har bortsetts från arvsvinsttilldelning och indexering för år t. I Ds 1995:41 föreslogs att eventuella skillnader som av olika orsaker kan uppkomma mellan de ålderspensionsavgifter som inflyter och den pensionsrätt som fastställs bör registreras i särskild ordning. I det fall saldot av dessa avvikelser skulle tendera till ett stort underskott eller ett stort överskott angavs att detta borde tillgodoräknas, respektive belasta, kollektivet av försäkrade. Detta ansågs lämpligen kunna ske genom att det från fördelningssystemets förvaltningskostnad ett givet år görs ett avdrag för ett uppkommet överskott respektive görs ett tillägg till för- valtningskostnaden i det fall saldot är negativt. Några sådana bestäm- melser föreslår regeringen inte. Eventuella avvikelser mellan fastställd pensionsrätt och influtna avgiftsmedel bör i och för sig bevakas av berörda myndigheter så att en uppfattning om avvikelserna omfattning erhålls. Innebörden av vårt förslag överensstämmer dock med förslaget i Ds 1995:41 såtillvida att såväl positiva som negativa avvikelser mellan influtna avgifter och fastställd pensionsrätt kommer att tillföras, respek- tive belasta, fördelningssystemet. Sådana avvikelser kommer därmed som förslaget till reformerade regler utformats att påverka buffert- fondens storlek och beaktas vid beräkningen av fördelningssystemets ekonomiska ställning. Principer för en sådan beräkning har översiktligt beskrivits i avsnitt 16. I och med att vårt förslag vad gäller förvaltningskostnaderna för fördelningssystemet innebär att det skall göras uttag ur buffertfonden (AP-fonden) utan att mot- svarande minskning av pensionsåtagandet görs fullt ut, försvagas fördel- ningssystemets ekonomiska ställning något. Därmed sker en marginell ökning av risken för att den s.k. bromsen, som beskrivits i avsnitt 16, skall utlösas. 17.5 Omräkning av pensionsbehållning per årsskiften Den enskildes pensionsbehållning skall enligt förslagen ovan tilldelas arvsvinster och räknas om med förändringen i inkomstindex. Vidare skall ett avdrag för förvaltningskostnader göras och nyintjänad pensionsrätt läggas till behållningen. Pensionsbehållningen skall således multipliceras med en arvsvinstfaktor, en faktor som visar förändringen i inkomstindex och en förvaltningskostnadsfaktor. För att beskriva tillvägagångssättet kan tas som exempel en person som fyller . Pensionsbehållningen per årsskiftet 2005/2006 skall i det fallet omräknas med två arvsvinstfaktorer. Den ena arvsvinstfaktorn avser personer avlidna det år då de fyllt eller skulle ha fyllt dvs. , den andra avser personer avlidna det år då de fyllt eller skulle ha fyllt dvs. Vid omräkning med den förstnämnda faktorn (arvsvinstfaktorn avseende personer avlidna det år de fyllt eller skulle ha fyllt ) skall pensionsrätt intjänad inte tas med i pensionsbehållningen. Det innebär således att pensionsbehållningen omfattande pensionsrätter intjänade t.o.m. , inklusive de omräkningar som skall göras per årsskiftet 2004/2005, multipliceras med arvsvinstfaktorn ifråga. Därefter läggs pensionsrätt intjänad till behållningen. Behållningen multipliceras med arvsvinstfaktorn avseende personer avlidna det år de fyllt eller skulle ha fyllt , därefter med förändringen i inkomstindex och slutligen med förvaltningskostnadsfaktorn för . Vad som sagts skall gälla även om pensionsbehållningen senare ändras på grund av t.ex. omtaxering. Den omräkning som i det angivna exemplet gjorts per årsskiftet 2005/2006 får då göras om. Med pensionsbehållning avses här pensionsbehållning inklusive latenta pensionsrätter. Pensionsbehållning som härrör från latenta pensionsrätter måste dock registreras särskilt tills dess personen uppfyllt förvärvsvillkoret. 18 Uttag och beräkning av inkomstpension 18.1 Villkor för uttag av inkomstpension Regeringens förslag: Inkomstpension skall kunna tas ut fr.o.m. oberoende av pensionens storlek. Uttag av inkomstpension skall kunna ske som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Ett uttag av inkomstpension skall kunna återkallas helt eller delvis högst en gång per sexmånadersperiod.