prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett minskat bidragsanslag föreslås för (), vilket i kombination med vissa kostnadsökningar bedöms kunna medföra att ett tjugotal personer riskerar uppsägning . De personalpolitiska konsekvenserna under de därpå följande budgetåren kan f.n. ej bedömas. () redovisar i delårsrapporten en prognos för som visar ett underskott i verksamheten på . Mot bakgrund av detta underskott och den föreslagna anslagsramen kan det inte uteslutas att personalminskningar kommer att krävas . kan dock inget sägas om omfattningen av eventuella personalminskningar. redovisar följande bedömningar. Inom () kommer utvecklingen att innebära en forsatt minskning av personal finansierad genom anslag. Det totala personalbehovet är beroende av uppdragsverksamhetens utveckling. Fortsätter den positiva utvecklingen av uppdragsfinansierad verksamhet, kan personalminskningarna som följd av anslagsminskningen begränsas. Vid oförändrad uppdragsvolym kan en minskning av personalvolymen med ett 20-tal personer erfordras för att klara besparingskraven. Detta bör kunna ske inom ramen för naturlig avgång. Vid inträde i EU ställdes inför en omfattande förändring av sin verksamhet. Arbetsvolymerna minskade krafigt, främst avseende klarering och ett helt nytt regelverk infördes. Som en följd av detta beslutade att anpassa dimensionering efter de nya förutsättningarna (prop. 19994/95:100 bil. 8, bet. 1994/95: SkU23 och 33, rskr. 1994/95:240). Beslutet innebär att anslaget minskades med . Verket fick även en ny organisation och personalstyrkan reducerades med cirka 820 personer. Den nya organisationen skulle enligt förutsättningarna omfatta 2 450 årsarbetskrafter. dimensionering och organisation är föremål för en utvärdering i enlighet med betänkande (1994/95:SkU23). Med anledning av nya arbetsrutiner och ny organisation för har sammanlagt 12 befattningshavare sagts upp under /96 på grund av arbetsbrist. Inberäknat de befattningshavare som sagts upp tidigare under budgetåret har sammanlagt 30 personer lämnat kontoret /96. En mindre organisationsförändring och behov av kompetenstilllskott har medfört att kontoret nyanställt 9 personer. Den sammanlagda personalminskningen under /96 uppgår således till 21 personer. Enligt bedömning kommer en minskning av fast anställd personal att ske med 10 personer . bedömer kontoret att det krävs ett tillskott på 15 tidsbegränsat anställda i samband med introducering av nytt låneinstrument. bedömer att detta tillfälliga personaltillskott kan avvecklas För () del pekar nuvarande siffror på att prognosen om en personalminskning om 207 årsarbetskrafter står sig. redovisas en ny bedömning, enligt vilken personalminskningen kommer att uppgå till i storleksordningen 150-200 årsarbetskrafter, istället för den tidigare prognosen om 5 årsarbetskrafter. prognos om en minskning med 256 årsarbetskrafter ligger fast. Eventuella personalkonsekvenser i samband med en kommande regionalisering ligger utanför dessa prognoser. har sett över sin organisation. Organisationsöversynen kommer sannolikt att leda till en personalminskning. läggs ned fr.o.m. och verksamheten avvecklas. Uppgifterna att lämna stöd till regeringen i budgetarbetet samt förvaltning och avveckling av tomma lokaler läggs på Statskontoret. Dessa uppgifter bedöms kräva högst 5 - 6 årsarbetskrafter av cirka 35 anställda. Statens ekonomistyrningsfunktion renodlas och en ny myndighet inrättas. Den statliga produktionen av ekonomi- och personaladministrativa system och stödtjänster samordnas och integreras i den nya myndigheten. Regeringen avser att tillsätta en organisationskommitté för att dels föreslå vilka verksamheter som skall ingå, dels hur den nya myndigheten skall organiseras samt genomföra de praktiska förberedelser som krävs för att den nya organisationen skall kunna verka tidigast från . De myndigheter som främst berörs är () och Statens löne- och pensionsverk (SPV). I utredningen om Reformerad stabsorganisation (SOU 1997:80) görs bedömningen att det finns förutsättningar att lokalisera tillkommande aktualiseringsverksamhet inom ramen för SPV:s pensionsverksamhet till . Regeringen delar denna bedömning och avser att fatta beslut om att verksamhet motsvarande cirka 50 arbetstillfällen skall förläggas till . redovisar följande bedömningar. Strukturförändringar eller bespringar inom skolområdet har under innevarande år inte inneburit några personalförändringar inom staten. övertar ansvaret för förskoleveksamheten och skolbarnsomsorgen vilket innebär ett vidgat ansvarsområde som kommer att kräva personalförstärkningar. Budgetpropositionen innehöll förslag inom högskoleområdet på såväl besparingar på per capita, ersättningen i grundutbildningen som en utbyggnad av antalet platser. Totalt sett innebär det att personalut- vecklingen vid universiteten och högskolorna i mycket liten grad påverkas. Den fortsatta utbyggnaden av högskolan 1998 och framåt liksom nyetableringar av högskolor kommer att innebära att antalet anställda i högskolan kommer att öka. De besparingar som görs på forskningsråden kompenseras totalt sett mer än väl av de ökade satsningarna från de olika forskningsstiftelsern. Förändringar i stiftelselagarna har medfört större samverkan mellan stiftelserna, forskningsråden och sektorsorganen. Totalt kommer forskningssystemet att tillföras med i storleksordningen från de olika forskningsstiftelserna. Detta kan jämföras med besparingar på totalt , varav inom verksamhetsområde för och framåt. Detta innebär att de beslutade besparingarna inte i någon nämnvärd utsträckning bör ge negativa effekter på sysselsättningen. Rådet för forskning om universitet och högskolor kommer att avvecklas fr.o.m. . Totalt berörs knappt 1,5 årsarbetskrafter. redovisar följande bedömningar. Antalet anställda vid ökade med 50 personer jämfört med året innan. Administrationen av den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket bl.a. innefattar stödutbetalningar och kontrollåtgärder i enlighet med EU:s förordningar på området, har föranlett personalförstärkningen. Under innevarande år beräknas personalstyrkan behöva förstärkas med uppskattningsvis ytterligare 20 personer p.g.a. att nya stödformer införts. Även för den kommande treårsperioden beräknas tills vidare en viss resursförstärkning krävas p.g.a. utbyggnaden av miljöprogrammet. Regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning som ser över jordbruksadministrationen vilken kan komma att påverka personalsituationen. , för vilken är chefsmyndighet, omorganiserades . Som en följd av detta valde cirka 90 veterinärer att lämna organisationen för att istället arbeta på privat basis. liksom för den kommande treårsperioden bedöms personalstyrkan ligga kvar på nuvarande, lägre nivå. Antalet anställda vid var oförändrat i jämförelse med året innan. Anslaget minskades för . Som en föjd av detta har 16 personer sagts upp, men p.g.a. långa uppsägningstider inträffar personalminskningarna först . planeras dock en satsning på fiskevård som satellitkontroll inom fiskets område införs till föjd av EU-regler, vilket torde dämpa den tidigare aviserade personalminskningen vid verket. pågår en utredning av fiskeriadministrationen vilken kan komma att påverka personalsituationen på verket. utökade personalstyrkan med 35 personer , bl.a. som en konsekvens av EU- medlemskapet. För kommande treårsperiod är dock bedömningen att antalet anställda vid verket måste minska med cirka 30 personer för att anpassa kostnaderna till tilldelade medel. () ålades kraftiga besparingar /96. Nästan 190 personer sades då upp, men p.g.a uppsägningstider avslutas dessa anställningar först under innevarande år. SLU omfattas av utbyggnaden av antalet högskoleplatser som aviserades i den ekonomiska vårpropositionen. Det innebär ett ökat behov av lärare m.m. och framåt. redovisar följande bedömningar. har gjort en stor organisationsförändring som innebär att administrativa stödfunktioner för hela landet samordnas i organisationen . Omorganisationen innebär att nya ansvars- och rollfördelningar etableras inom AMS och vid länsarbetsnämnderna samt nya krav på kompetens och förhållningssätt inom organisationen. Den nya organisationen möjliggör både omedelbara och successiva besparingar inom AMS och länsarbetsnämnderna. Vid har en minskning med 34 årsarbetskrafter skett under . För förutses en personalminskning med 9 årsarbetskrafter. Budgetåren 1999-2000 kan inga förändringar förutses. För Arbetslivsinstitutets del planeras inga personalminskningar under . Minskat anslag med kan föranleda presonalminskningar. Institutet planerar för viss omorganisation. Inga förändringar kan förutses budgetåren 1999-2000. planerar inga personalminskningar 1997. I stället avser rådet att göra en långsiktig besparing genom att minska sitt lokalinnehav. kan minskat anslag med föranleda personalminskningar. Inga förändringar kan fär närvarande förutses . Arbetsdomstolen beräknar kunna bibehålla organisationen 1997 genom att använda anslagssparande från föregånde budgetår. kommer man sannolikt att behöva minska med en eller två assessorskompetenta sekreterare. Inga förändringar kan förutses . har under nyanställt fem personer. redovisar följande bedömningar. Vid () och () har totalt 34 personer sagts upp , varav 11 . Uppsägningarna berodde främst på minskade infrastrukturarbeten som ledde till nedläggning av uppdragsverksamheten i (21 personer) och neddragningar på uppdragsverksamheten inom mittområdet (10 personer). Efter en omorganistion inom RAÄ sades 3 personer upp. års besparingskrav m.m. har RAÄ och SHMM sagt upp 15 personer som samtliga har uppsägningstid. Av dessa var 9 personer anställda inom och 4 personer på SHMM. Olika besparingsåtgärder diskuteras inom myndigheten, möjligen kan resultatet innebära att fler personer måste sägas upp. har organisationsarbetet för den avgiftsfinansierade uppdragsverksamheten lett till att cirka 40 personer, både arkeologer och administrativ personal, har sagts upp. Syftet med uppsägningarna är att skapa en långsiktig balans mellan resurser och kostnader mot bakgrund av kraftigt vikande uppdragsunderlag. Uppsägningstider ininebär att effekten av nedskärningarna kommer att visa sig först . bildar SHMM en egen myndighet. Det kommer med stor sannolikhet att medföra en översyn av organisationen. har beroende på medelsbrist sagt upp och vakantsatt 36 tjänster, varav 17 lönebidragsanställda. Ytterligare vakantsättningar och uppsägningar kan bli aktuella beroende på medelstilldelningen. Statens musiksamlingar har, till följd av de minskade bidrag som annonserades i budgetpropositionen , sammanlagt sagt upp och vakantsatt 4 anställningar under /96 och 2 anställningar under . Närings- och redovisar följande bedömningar. Kommerskollegiet har minskat sina anställda till följd av de besparingskrav som ställts. Kollegiet räknar med att antalet anställda minskar från 1997 till 2000. Nedgången i antalet anställda beräknas kunna ske genom att uppkomna vakanser inte återbesätts. genomförda besparingar har för del inte inneburit några uppsägningar av personal. Verket har i besparingssyfte emellertid avstått från vissa nyrekryteringar vid uppkomna vakanser. Beräkningar av utgifter och anslagstilldelning för förvaltningskostnader pekar dock mot att ett underskott kan komma att uppstå för att sedan öka ytterligare under . En anpassning av verkets personalstyrka kan således bli aktuell och uppskattningsvis torde riktmärket för antalet årsarbetskrafter behöva justeras ned från dagens 121 till cirka 100. beslutade (prop. 1996/ 97:84, bet. NU1996/97:NU12, rskr. 1996/97:xxx) att en särskild energimyndighet skall inrättas . Till denna myndighet skall föras merparten av myndighetsfunktionerna på energiområdet och då främst från (). Eftersom förändringen är att betrakta som verksamhetsövergång har den personal som är sysselsatt med verksamheten rätt att gå över till den nya myndigheten. Inrättandet av den nya myndigheten bedöms inte leda till att personal friställs. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att förbereda inrättandet av den nya myndigheten. Utredaren skall enligt direktiven lämna förslag till organisation, uppgifter, bemanning, kompetens och arbetsformer m.m. för den nya myndigheten. () är mitt i en stor satsning på att förnya sitt nuvarande IT-system. Detta innebär att arbete kan utövas effektivare och att det kommer att vara ett behov av mindre personal . Exakt vad detta kommer att innebära är svårt att överblicka. Regeringen har beslutat att utlokalisera PRV:s varumärkesavdelning från till . Utlokaliseringen skall vara genomförd . Det kommer förmodligen att vara en mycket liten del av nuvarande styrka (cirka 90 personer) som kommer att flytta med till och denna personal måste därför ersättas med nyrekryteringar. () har på grund av budgetnedskärningar och ett allmänt högt kostnadsläge sagt upp 29 personer som kommer att sluta . Verksamheten och ekonomin skall enligt planerna vara 2001. Regeringen föreslog ekonomiska vårproposition att SGU och () skall gå samman till en myndighet med syftet att få en effektiv avveckling av oljelagringsansläggningarna under långsiktigt stabila former. Detta är att betrakta som en verksamhetsövergång och den berör cirka 55 personer. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att uppgifter om miljösäkring av Adakgruvan förs över från till SGU per . redovisar följande bedömningar. Genomförda rationaliseringar inom lantmäteriområdet har medfört personalreduceringar på totalt cirka 110 personer. Fortsatta rationaliseringar beräknas enligt innebära personalreduceringar med i storleksordningen 750 personer. Minskningen av antalet anställda sker främst som en föjd av minskad orderingång i uppdragsverksamheten och att en ny och effektivare arbetsprocess införs i fastighetsbildningsverksamheten. Vid länsstyrelserna beräknas antalet anställda minska med cirka 150 personer och cirka 100 personer . Det är svårt att nu bedöma personalminskningarnas omfattning . Flera länsstyrelser har redan tidigare planerat sina personalminskningar för hela mandatperioden. Flertalet länsstyrelser har ett anslagssparande som tas i anspråk vid neddragning av resurser. De personalpolitiska konsekvenserna av den integrationspolitiska proposition som lämnas med bugetpropositionen kan inte fastställas definitivt. En ny integrationsmyndighet föreslås inrättas som delvis eller i i modifierad form tar över den integrationsverksamhet som bedrivs av . Den organisationskommitté som skall tillsättas skall utreda den närmare organisationen av myndigheten. Förslaget i betänkandet Lika möjligheter (SOU 1997:82) innebär emellertid att den integrationsverksamhet som bedrivs av invandrarverket berör cirka 80 anställda. Den nya myndigheten beräknas ha cirka 100 anställda, dvs. ett nettotillskott på 20 personer. Myndigheten kommer att ha vissa nya kompetensbehov. En annan faktor som kan komma att påverka den berörda personalen är den nya myndighetens lokalisering. Denna fråga är ännu inte avgjord. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering skall inordnas i den nya myndigheten med en i myndigheten självständig ställning. Denna förändring förväntas inte påverka antalet anställda. redovisar följande bedömningar. Vid är en minskning av personalen erforderlig för att klara besparingskraven. Detta sker genom indragning av tillfälligt anställd personal, pensioneringar och naturlig avgång. Totalt beräknas personalen minskas med cirka 70 personer /96 - 1999 till följd av besparingarna. Kemikalieinspektionen räknar med personalbesparingar på 2 personer , dvs. Uppgifterna och personalresurserna (cirka 30 personer) förs då över till domstolsväsendet i enlighet med regeringens beslut om lagrådsremiss om en miljöbalk. Som en följd av energiöverenskommelsen och beslutet om kärnkraftsavvecklingen krävs en förstärkning av strålskydds- och kärnsäkerhetsverksamheten. och beräknas behöva ytterligare 9 respektive 12 nya handläggare. 8.1 Inledning Regeringen redovisar i denna proposition olika förslag på skatte- och avgiftsområdet med effekter för och de därpå följande budgetåren. På socialavgiftsområdet lämnas förslag om en förändrad avgiftsstruktur och om en förändring av det sammantagna uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift. I anslutning härtill lämnas också vissa förslag om justeringar av den särskilda löneskatten och den särskilda premieskatten för grupplivförsäk-ring m.m. Vissa justeringar i förmögenhetsbeskattningen föreslås. Avdragen för kostnader för resor till och från arbetet och för resor i tjänsten föreslås höjda. Gränsen för icke avdragsgilla kostnader för resor föreslås höjd. Förslag lämnas om en förlängning av den period under vilken skattereduktion för reparationer på bostadshus kan medges. Regeringen redovisar, utan att lämna några förslag, sin bedömning av inkomstskattens utformning . I bilaga 6 till propositionen lämnar regeringen sin slutliga värdering av skattereform. Vidare redovisar regeringen sin syn på dels frågan om ökad miljörelatering av skattesystemet, dels frågan om beskattning av tjänster. I detta avsnitt redovisar regeringen sin syn på ett antal energiskattefrågor. vårproposition (prop. 1996/97:150, avsnitt 7.3.2) aviserade regeringen en särskild skatte-stimulans för att underlätta omställningen till användande av förnybara energikällor. Det gäller ett tidsbegränsat direktavdrag för investeringar i anläggningar för värme- och kraftvärmeproduktion som använder förnybara energikällor samt för investeringar i distributionsnät från sådana anläggningar. Ett förslag till en sådan skattestimulans bereds nu inom . Sedan godkännande inhämtats från enligt statsstödsreglerna avser regeringen att återkomma till med förslag. Ärendet och dess beredning Vid beredningen av lagförslagen avseende förmögenhetsskatten och reseavdragen har synpunkter under hand inhämtats från . Vad gäller kontrolluppgiftsskyldigheten för upplupen avkastning på fordringar har synpunkter inkommit från och . En promemoria med förslag till förändrad avgiftsstruktur på socialavgiftsområdet har underhand tillställts och för synpunkter. Lagrådet Lagförslagen i denna proposition, med undantag för de avseende förmögenhetsskatten, avser ändrade avgifts- och skattesatser och andra justeringar av tekniskt sett enkel beskaffenhet. Förslagen är enligt regeringens bedömning därför av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagförslagen avseende förmögenhetsskatten är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande normalt borde inhämtas. En lagrådsgranskning i denna del skulle emellertid innebära att ett förslag inte skulle kunna lämnas i sådan tid att det vore möjligt att åstadkomma en ändring av lagreglerna . Det är av synnerlig vikt att de föreslagna ändringarna i förmögenhetsbeskattningen genomförs till taxering. Med hänsyn till att Lagrådets hörande skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling har därför Lagrådets yttrande inte inhämtats. 8.2 Allmänna överväganden Flera olika centrala skattepolitiska frågor har varit föremål för utredning . I första hand handlar det om 1990-91 års skattereform. I denna reform betonades starkt önskvärdheten av ett likformigt skattesystem där skatternas styrande inverkan på olika ekonomiska val begränsas. har delvis nya frågor aktualiserats i skattepolitiken. En bidragande orsak till detta har varit depressionen och den arbetslöshet som då växte fram. Frågan om skatternas roll i sysselsättningspolitiken kom att få ökad betydelse. har miljöfrågorna blivit allt mer betydelsefulla. Frågan om skatternas roll som ekonomiskt styrmedel och som ett instrument i arbetet för ett ekologiskt hållbart samhälle har fått allt större uppmärksamhet. Regeringen ger i denna proposition sin värdering av skattereform. Redovisningen lämnas i bilaga 6 till propositionen. Bland annat med anledning av denna redovisning återkommer regeringen här till utformningen av inkomstskatterna . Frågan om skatternas miljöstyrande roll och den koppling som har gjorts till sysselsättningsfrågan som aktualiserats i debatten kring skatteväxling har utretts av . Frågan om det önskvärda i att genom skatteåtgärder riktade mot tjänstesektorn förbättra sysselsättningen och välfärden har utretts av . Regeringen gör här en bedömning av de överväganden och förslag som redovisats av dessa utredningar. 8.2.1 Inkomstskatten efter 1998 Regeringen lämnar i bilaga 6 sin slutliga värdering av skattereform. Av denna framgår att det fördelningsmässiga utfallet för hushåll med högst inkomster avviker från de bedömningar som gjordes i reformpropositionen (1989/90:110). I detta sammanhang kan också noteras att de barnbidragshöjningar som avsågs ske som en integrerad del av skattereformen och som syftade till att ge ett tillfreds-ställande fördelningsmässigt utfall inte kom att förverkligas fullt ut. Av bilagan framgår också att det inte är möjligt att hävda att skattereformen var fullt ut finansierad, även om det för många av de områden där en underfinansiering tidigare kunde konstateras finns starka tendenser till återhämtning. Det gäller kapitalinkomstbeskattningen, men särskilt företagsbeskattningen. Det är också sannolikt att de i reformen förutsedda dynamiska effekterna till vissa delar har realiserats med positiva effekter på skatteinkomsterna. Av intresse är dock att det inte finns något underlag för att frångå en tidigare bedömning om en underfinansiering på i storleksordningen som en följd av att skattesatserna för individer sänktes. Det förhållandet att den i skattereformen avsedda höjningen av barnbidragen ej helt kom att förverkligas kan ses som en förtida korrigering av den underfinansiering som senare kunde konstateras för reformens första år. Detta och den reducering av barnbidraget som senare skett som en del av saneringsprogrammet har isolerat betraktat givit negativa fördelningseffekter, genom att den negativa inverkan varit störst för hushåll med lägst inkomster och för barnfamiljerna. Mot denna bakgrund föreslår regeringen i annat sammanhang i denna proposition att barnbidraget höjs från . Detta bidrar till att förbättra fördelningsprofilen i linje med vad som åsyftades i skattereformen. Som ett led i saneringsprogrammet beslutade om en tillfällig höjning av den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomster från . Denna värn-skatt har bidragit till en tillfredsställande fördelningsprofil på saneringsprogrammet. I enlighet med tidigare beslut upphör värnskatten 1998. Mot bakgrund av redovisningen i bilaga 6 finns anledning att göra en fördelningspolitisk korrigering av skattereformen utöver höjningen av barnbidraget. De bedömningar i finansieringsfrågan som redovisas i bilagan talar för att denna korrigering görs genom förändringar i skatten på förvärvsinkomster. Det är dock angeläget att begränsa skatteuttaget på arbete och att undvika alltför höga marginaleffekter för flertalet av de skattskyldiga med förvärvsinkomster. kan antalet skattskyldiga med förvärvsinkomster som betalar statlig inkomstskatt, inklusive värnskatt, beräknas till 1 270 000 personer eller till av denna grupp (se underbilagan till bilaga 6). Den fördelningspolitiska korrigeringen bör endast omfatta en mindre del av denna grupp och beröra inkomsttagare med förvärvsinkomster överstigande ca . En sådan åtgärd skulle komma att beröra omkring 300 000 personer eller av de skattskyldiga med förvärvsinkomster. Regeringen avser att ekonomiska vårproposition presentera förslag med denna innebörd. I skattereformen var det en uttalad ambition att av de skattskyldiga med förvärvsinkomster skulle betala statlig inkomstskatt utöver det fasta grundbeloppet (). Av redovisningen i bilaga 6 framgår att så inte varit fallet med undantag för . När ekonomiskt utrymme föreligger bör inkomstskatten ändras så att det nämnda målet uppnås. Utöver de åtgärder som aviserats bör möjligheten av skattesänkningar för personer i normala inkomstlägen prövas. Åtgärderna bör vara fullt finansierade och prövas mot den inverkan de kan ha på sysselsättning och arbetslöshet.