prop · GL0313 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1997/98:13 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen presenterar regeringen en lägesbeskrivning av arbetet för att föra mot målet ekologisk hållbarhet. skall vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för en ekologiskt hållbar utveckling. Det innebär en helhetssyn på samhällsutvecklingen där hänsyn till ekologiska förutsättningar förenas med en god ekonomisk, social och kulturell utveckling. De övergripande målen för ett ekologiskt hållbart samhälle är att skydda miljön och människors hälsa, att använda jordens resurser effektivt och att nå en hållbar försörjning. Det krävs långsiktiga och uthålliga insatser inom samtliga politikområden för att föra mot ekologisk hållbarhet. I skrivelsen görs en lägesredovisning av arbetet med sådana åtgärder. Betydande vikt läggs vid åtgärder med positiva effekter på näringslivsutveckling och sysselsättning. En energipolitisk proposition har redan behandlats av . I årets budgetproposition presenteras ett omfattande lokalt investeringsprogram. och presenteras propositioner om bland annat, jordbruk, en ny trafikpolitik samt miljö inklusive nya miljömål för 2000-talet. Bakgrund I regeringsförklaringen underströk statsministern att skall vara en pådrivande internationell kraft och ett föregångsland i strävan att skapa en ekologiskt hållbar utveckling . lämnade regeringen en skrivelse till På väg mot ett ekologiskt hållbart samhälle (skr. 1996/97:50, prop. 1996/97:JoU11, rskr. 1996/97:187). Den beskrev pågående arbete med att utveckla strategier för ekologisk hållbarhet inom olika samhällssektorer. Regeringen beslöt att tillsätta en delegation för en ekologiskt hållbar utveckling. I delegationen ingår statsråden , ordförande, , , och . Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen (1996/97:150) utifrån ett förslag från delegationen, presenterat ett förslag till ett investeringsprogram för ekologisk hållbarhet samt en gemensam plattform för det fortsatta arbetet. har godkänt huvudinriktningen för de lokala investeringsprogrammen samt att avsätts . lämnade delegationen ett förslag till hur stödet för lokala investeringsprogram närmare kan utformas. I årets budgetproposition (prop 1997/98:1) föreslås medel . beslutade om nya riktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr.1996/97:272). Enligt riktlinjerna skall energipolitiken skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Hälsan, miljön och klimatet skall påverkas så litet som möjligt. I skrivelsen På väg mot ett ekologiskt hållbart samt i den ekonomiska vårpropositionen redogjorde regeringen för sin ambition att i samband med årets budgetproposition presentera ytterligare ett led i arbetet för att föra vidare mot målet ekologiskt hållbar utveckling. Innehållsförteckning 1 En politik för ekologisk hållbarhet 6 1.1 Inledning 6 1.2 Den ekologiska hållbarhetens tre delmål 8 2 Riktlinjer för det fortsatta arbetet 12 2.1 Inledning 12 2.2 Staten som föredöme 12 2.3 Offentlig upphandling 13 2.4 Bygg om till ökad hållbarhet 14 2.5 Miljö 15 2.6 Energi 16 2.7 Internationellt arbete 16 2.8 Näringsliv 18 2.9 Utbildning och forskning 18 2.10 Arbetsmarknad och arbetsliv 19 2.11 Kommunikationer 20 2.12 Samhällsplanering och byggande 21 2.13 Ekonomi och finanser 22 2.14 Jord- och skogsbruk, fiske 23 2.15 Konsumentpolitik 23 2.16 Kulturpolitik 24 2.17 Övrigt 24 3 Åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom olika departements verksamhetsområden 26 3.1 Åtgärdsprogram för ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde 26 3.2 Åtgärdsprogram för ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde 27 3.2.1 Utrikesrepresentationen 27 3.2.2 UD:s externa uppgifter 28 3.2.3 Utvecklingssamarbetet 28 3.2.4 Den globala miljöfonden 28 3.2.5 Information 28 3.2.6 Uppföljning av UNGASS 29 3.2.7 Globala konventioner 29 3.2.8 Handel och miljö 29 3.2.9 Verksamhetsplanering och personalutveckling 31 3.2.10 Internationell rekrytering 31 3.3 Åtgärdsprogram för ekologiskt hållbar utveckling inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde 32 3.3.1 Inriktning av miljöarbetet 33 3.3.2 Internationellt arbete 34 3.4 Åtgärdsprogram för ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde 35 3.4.1 Miljörelaterad ohälsa 36 3.4.2 Nationella folkhälsomål 37 3.4.3 Miljöåtgärder inom hälso-och sjukvården 38 3.4.4 Miljöåtgärder vad avser läkemedel 39 3.4.5 Internationell samverkan inom hälsoskyddet och miljömedicinen 39 3.5 Åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde 40 3.5.1 Trafikpolitisk proposition 41 3.5.2 Infrastruktur 41 3.5.3 Vägtrafik 42 3.5.4 Järnvägstrafik 42 3.5.5 Sjöfart 43 3.5.6 Luftfart 43 3.5.7 Informationsteknik/transportinformatik 44 3.5.8 Kollektivtrafik 44 3.6 Åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde 44 3.6.1 Skatter 45 3.6.2 Miljöräkenskaper 46 3.6.3 Offentlig upphandling 47 3.6.4 Statlig förvaltning av pensionsmedel 48 3.6.5 Förvaltningspolitik 48 3.6.6 48 3.7 Åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde 49 3.7.1 Förskola, grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning 50 3.7.2 Forskning och högskoleutbildning 54 3.7.3 Forskning 55 3.8 Åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde 56 3.8.1 Jordbruk 56 3.8.2 Fiske 60 3.9 Åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom område 62 3.9.1 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 63 3.9.2 63 3.9.3 som arbetsgivare 64 3.9.4 Arbetsmiljö- och arbetslivsfrågornas hantering inom ramen för ett ekologiskt hållbart 64 3.10 Åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde 65 3.10.1 Kulturarvet 67 3.10.2 Kulturmiljön 67 3.10.3 Arkitektur och form 68 3.10.4 Forskning 68 3.10.5 skapande mångfald 68 3.10.6 Kulturnät 69 3.10.7 69 3.10.8 Kultur och natur 69 3.11 Åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom Närings- och verksamhetsområde 70 3.11.1 Ekologi och ekonomi - från motsatspar till samspel 71 3.11.2 Integration av miljö- och näringspolitiken 72 3.11.3 Nätverk 72 3.11.4 Miljöledningssystem 73 3.11.5 Energi 74 3.11.6 Skogssektorn 74 3.11.7 Export och miljö 75 3.11.8 Baltic 21 76 3.11.9 Delegationen för främjande av miljöanpassad teknik 76 3.12 Åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde 77 3.12.1 Konsumenterna och miljön 78 3.12.2 Samhällsplanering för en ekologiskt hållbar utveckling 79 3.12.3 Lagstiftning om va-system 80 3.12.4 Ekologisk hållbarhet i byggande och bebyggelsen 80 3.12.5 Samhällets informationsförsörjning 81 3.12.6 Transnationellt samarbete 82 3.13 Åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde 83 3.13.1 En miljöpolitisk proposition 85 3.13.2 Nya nationella miljömål presenteras 85 3.13.3 Förslaget till miljöbalk - ett viktigt redskap 86 3.13.4 Indikatorer utvecklas 86 3.13.5 Producentansvaret förstärks 86 3.13.6 Eko-effektivitet/Faktor 10 utvecklas 87 3.13.7 Utforma en hållbar kemikaliepolitik 87 3.13.8 En hållbar utveckling i skärgårdsområden 87 3.13.9 Gröna Jobb redovisas i särskild rapport 87 3.13.10 88 3.13.11 Identifiera subventioner som motverkar en hållbar utveckling 89 3.13.12 Kommunvis inventering av radioaktivt avfall 89 3.13.13 och vatten - regionala miljö- och hushållningsprogram 89 4 Lokala och nationella investeringar 91 4.1 Lokala investeringprogram 91 4.2 Investeringar i ekologisk omställning av byggnader, anläggningar och infrastruktur 93 4.3 Nationella investeringar i infrastruktur 93 4.4 Nationella investeringar i energisystem 93 1997/98:13 1 En politik för ekologisk hållbarhet 1.1 Inledning En hållbar utveckling innebär att dagens generation kan tillgodose sina behov utan att äventyra för kommande generationer att tillgodose sina. Så definierade kraven på den framtida världsutvecklingen. De stora FN-konferenserna visar att dessa krav hänger samman med befolkningsutveckling och med social, kulturell och ekonomisk utveckling i världen. Miljön utsätts globalt sett för en allt starkare negativ påverkan. Det sker en mycket snabb ekonomisk tillväxt i delar av världen, som . blir de fattiga länderna i exempelvis allt fattigare. Världens befolkning fortsätter att öka även om takten avtar. Konflikter om färskvattenresurser, människor på flykt från miljöproblem, klimatförändringar och ett uttunnat ozonskikt är nya globala säkerhetshot som kräver fortsatt internationellt samarbete för att kunna lösas. Att komma till rätta med de globala miljö- och utvecklingsproblemen kräver långtgående insatser. Den redan rika världen har ett särskilt ansvar. Knappt en femtedel av jordens befolkning står för den övervägande delen av belastningen på miljön och förbrukningen av jordens naturresurser. Vi måste använda resurserna effektivare för att de skall räcka åt alla. En hållbar utveckling utgår från människans samlade behov och innehåller därför alla de dimensioner som är viktiga i våra liv. Riodeklarationen betonar helhetssynen och det nödvändiga samspelet mellan social, kulturell, ekonomisk och ekologisk hållbarhet. Däri ryms exempelvis god vård och omsorg, en god hälsa bland befolkningen, utbildning, arbete och en innehållsrik fritid. Där finns en stark ekonomi, tillväxt, industriell utveckling, regional balans och goda kommunikationer. En hållbar utveckling ser regeringen som utmaningen för det svenska samhället. har goda förutsättningar i vår natur, i vår kulturmiljö, god utbildning, ett avancerat näringsliv, en omfattande forskning och en stabil tradition av nationell demokrati och lokalt självstyre. Det ger förutsättningar att skapa fortsatt välfärd med ett hållbart uttag av naturresurser och en låg belastning på miljön. Därmed kan vi lämna vårt eget land till våra barn och barnbarn i ett bättre skick än det i vilket vi övertog det. Vi blir också ett exempel för andra, och kan därmed påverka den globala utvecklingen. Det finns likheter med en annan stor samhällsförändring. Folkhemsbygget var ett stort och långsiktigt politiskt projekt, fött ur arbetslöshet, social misär och krav på rättvisa, startat med lokal handlingskraft och förvandlat till nationell politik med stöd av nya nationalekonomiska teorier och erfarenheter. Resultatet kan mätas i medellivslängd, boendestandard, utbildningsnivå, äldreomsorg och andra välfärdsmått. Omställningen till ekologisk hållbarhet över en eller ett par generationer kan inte skapas genom ett enda långsiktigt handlingsprogram. Men färdriktningen kan läggas fast och omfattningen bedömas. Med färdriktningen given och med ambitionen att bli föregångsland kan de första stegen ta form. Regeringen gör därvid bedömningen att samverkan i kampen mot den akuta arbetslösheten bör prioriteras. De långsiktiga och breda investeringsprogram med lokal förankring för en ekologisk modernisering av realkapitalet, som regeringen redovisade i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150), är en viktig del i detta arbete. Lediga resurser i form av kvalificerad arbetskraft i byggsektorn och omfattande offentliga utgifter sätts på det sättet in i framtidsbyggandet som de befintliga värdena skall tas till vara. Mot bakgrund av den akuta situationen på arbetsmarknaden skall allt som är möjligt göras så att investeringsprogrammen kommer igång snabbt. Ekonomin blir alltmer global. Världshandeln ökar betydligt snabbare än de flesta länders BNP. Råvaror och produkter säljs ofta på en global marknad. Den svenska ekonomin är nära sammanflätad med ekonomin i de övriga EU-länderna som i sin tur blir alltmer sammanflätad med andra världsdelars ekonomi. Miljöföroreningarna känner inga nationsgränser. Vi påverkas särskilt av utsläppen i norra . Därför är österut viktig för den svenska miljön. Allt detta är skäl för att skall vara bland de internationellt pådrivande för en ekologisk hållbar utveckling. Men det förutsätter att vi går före nationellt, så att vi är trovärdiga när vi skall övertyga andra, och att vi lär av andras exempel när de har kommit längre än vi. Den internationella konkurrenskraften är grundläggande för ekonomi, sysselsättning och välfärd. Svenskt näringsliv kan stärka sin konkurrenskraft med en grön affärsidé . En omställning av hela det svenska samhället till ekologisk hållbarhet ger ökad trovärdighet åt en sådan profil som omställningen i sig ger den stabila hemmamarknad som behövs för att utveckla nya industriella idéer till kommersiell mognad. På så sätt kan den ekologiska omställningen bli bärare av en lång våg av tillväxt och stabilitet i sysselsättningen. En omställning på bred front kan också bidra till att skapa sysselsättning inom många olika branscher och därmed bidra till att förutsättningarna för tillväxt ökar även i utsatta regioner. Alla inbjuds att delta i detta arbete. Regeringen kommer att ta initiativ till en bred dialog om en ekologiskt hållbar utveckling. Denna skrivelse är ett steg på vägen som kommer att följas av ett antal förslag /98. 1.2 Den ekologiska hållbarhetens tre delmål I en värld med växande befolkning förutsätter ekologisk hållbarhet en ökad ekologisk effektivitet. Detta förtydligas i regeringens mål för ekologisk hållbarhet. I den ekonomiska vårpropositionen uttalar regeringen att den ekologiskt hållbara samhällsutvecklingen i grunden handlar om skyddet av miljön, en hållbar försörjning och en effektiv användning av jordens resurser. Övergripande mål för dessa tre områden formulerades på följande sätt: Skyddet av miljön: Utsläppen av föroreningar skall inte skada människans hälsa eller överskrida naturens förmåga att ta emot eller bryta ner dem. Naturligt förekommande ämnen skall användas på ett sådant sätt att de naturliga kretsloppen värnas. Naturfrämmande hälso- och miljöskadliga ämnen bör inte få förekomma i miljön. Den biologiska mångfalden skall bevaras och värdefulla kulturmiljöer skyddas. Effektiv användning: Användning av energi och andra naturresurser skall bli mycket effektivare än den är . Flödena av energi och material kan därmed begränsas så att de är förenliga med en hållbar utveckling. Samhällsplanering, teknikutveckling och investeringar skall därför också inriktas på resurssnåla produkter och processer. Hållbar försörjning: Ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga måste säkras. Så långt som möjligt skall försörjningen baseras på ett långsiktigt hållbart nyttjande av förnybara resurser. Det betyder att användningen inte långsiktigt kan överskrida den takt med vilken naturen skapar nya resurser och att material bör återvinnas i ett kretslopp. Vi skall hushålla med icke förnybara resurser och kontinuerligt sträva efter förnybara ersättningar. Målet om att skydda miljön innebär Kunskapen om olika ämnens miljöegenskaper och erfarenheter av decenniers miljöarbete gör att långsiktiga miljömål kan formuleras med relativt god precision. Vi bör eftersträva en utveckling som bland annat innebär att följande tillstånd uppnås: Atmosfärens koncentration av växthusgaser har stabiliserats på en nivå som förhindrar en farlig störning av klimatet. Ozonskiktet är tillräckligt tjockt för att skydda människors hälsa och de ekologiska systemen från solens farliga ultravioletta strålning. Luftkvaliteten skall vara sådan att den inte innebär risker för människans hälsa. Utsläpp till luft förorsakar heller inte skador i miljön, såsom försurning av mark och vatten eller spridning av toxiska ämnen. I havs- och vattenområden kan naturligt förekommande arter fortleva. Fisken kan ätas utan risk för hälsan. Markens långsiktiga produktionsförmåga kan vidmakthållas. Den är inte skadad av föroreningar eller överutnyttjad. Grundvattnet är så rent att det kan utgöra en dricksvattenresurs. Den biologiska mångfalden har bevarats genom att naturligt förekommande arter kan fortleva i livskraftiga bestånd. Detta innebär att bestånden av olika arter är tillräckligt stora för att överlevnad skall vara säkrad. Natur- och kulturlandskapet utgör en viktig del av kulturarvet. Det gynnar biologisk mångfald och är en källa till skönhetsupplevelser, rekreation och kulturell identitet för människor. Vi kan producera tillräckligt med mat och andra förnödenheter. Människans byggda miljö skapar trygghet, trivsel och social gemenskap. I den ekologiska omställningen och hushållningen med resurser ingår också att ta tillvara och främja bebyggelsens kulturvärden och arkitektoniska kvaliteter. Miljömålen kommer att utvecklas i den miljöpolitiska propositionen som regeringen avser att lämna . Målet om effektiv användning innebär Det andra målet, för effektiv användning, innebär att vi skall utnyttja naturresurserna på ett bättre sätt. Energin är ett centralt område. Arbetet för en effektivare energianvändning har, genom det energipolitiska beslutet, gått in i en ny fas. Utmaningen är att minska behovet av energi och material om. Endast genom en betydligt effektivare användning kan vi leva på ett sätt som är hållbart i ett globalt perspektiv. Användningen av metaller bör ingå i ett kretslopp med så små förluster som möjligt. Ett begrepp som blivit alltmer vanligt i den internationella debatten är faktor 10, vilket innebär att resursanvändningen, inte bara av fossila bränslen utan av all energi och alla material, behöver bli i genomsnitt 10 gånger effektivare under de närmaste en till två generationerna. Många forskare, företagsledare och politiker anser att detta är nödvändigt för att kunna möta den ökande befolkningstillväxten och för att kunna minska miljöförstöringen utan att försämra välfärden. Siffran 10 - eller 4 om tidshorisonten är kortare - ger en signal om vilken storleksnivå på effektiviseringarna som krävs, snarare än ett exakt mål. Faktor 10- tänkandet kan därvid fungera som kompass och stimulera till nödvändigt nytänkande. Arbetet med att formulera tydliga och funktionella mål för en effektivare resursanvändning, med tillvaratagande av befintliga värden, måste nu intensifieras. Regeringen kommer därför att ta initiativ till en öppen dialog med näringsliv och forskare. Målet om hållbar försörjning innebär Det tredje målet, hållbar försörjning, handlar till stor del om att ställa om vår energiförsörjning och om livsmedelsförsörjning med hög kvalitet. Energisystemet skall grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, resurser. Det energipolitiska beslutet innebär bl.a. en kraftfull satsning på förnybara energikällor. Även annan försörjning med naturresurser såsom vatten, material, näringsämnen etc. skall göras hållbar. En så stor del av försörjningen som är förenlig med en totalt sett effektiv resursanvändning skall ske genom återföring i kretslopp. Andelen förnybara råvaror och förnybar energi bör utökas. Analysarbete och indikatorer för ekologiskt hållbar utveckling En förutsättning för en ekologiskt hållbar samhällssutveckling är att miljöhänsyn och resurshushållning integreras i alla samhällsprocesser. De olika samhällssektorerna och dess olika aktörer måste därför ta ett ökat ansvar. En önskad utveckling kan dessutom bara uppnås genom samverkan mellan de olika aktörerna dvs. näringsliv, myndigheter, kommuner och organisationer. För att ge stöd i omställningen av samhällssektorerna så att målen för ekologisk hållbarhet kan nås, behövs långsiktiga studier med skilda utgångspunkter och perspektiv. Det är en angelägen uppgift för myndigheter och forskningsinstitutioner att beakta innebörden av den höjning av ambitionsnivån som målen för ekologisk hållbarhet innebär och tillgodose detta behov. Runt om i världen pågår utveckling och genomförs studier av intresse att följa och att delta i. Inom har viktiga analyser gjorts för vissa sektorer. Dit hör t.ex. stora framtidsstudie och arbetet med ett miljöanpassat transportsystem. Regeringen avser att fortsätta detta arbete i dialog med aktörer i olika samhällssektorer såväl myndigheter som näringsliv, kommuner och organisationer. Huvudtemat är att stärka internationella konkurrenskraft på de framtida marknader där efterfrågan kommer att styras av krav på ekologisk hållbarhet. Exempelvis bedömer den Asiatiska att investeringsbehovet för miljöförbättringar i kommer att öka från till . Näringslivets utveckling får en central position i studierna. Områden som kan bli aktuella är den ekologiska faktorns roll för de viktigaste industriella branscherna, omställningen av energisektorn samt effekter på arbetsmarknaden och i arbetslivet. Regeringen kommer att ta initiativ till en analys av förutsättningarna för att stärka konkurrenskraft vad gäller tjänster och produkter som är anpassade för ökad ekologisk hållbarhet. Det krävs också en anpassning av statistiken så att den lämpar sig för att göra sådana analyser. Statistiken är ofta upplagd med andra syften, vilket gör att indelningar och variabler som är intressanta att få belysta ur ekologisk hållbarhetssynpunkt inte alltid finns. Det kan till exempel gälla ekonomisk statistik, arbetsmarknadsstatistik, regional statistik och välfärdsstatistik. En anpassning av statistiken bör göra det möjligt att t.ex. beakta konsekvenserna för miljöpåverkande faktorer, som utsläpp, avfall och materialanvändning, i ekonomiska analyser. Vidare behöver indikatorer för ekologiskt hållbar utveckling tas fram som underlag för olika aktörers arbete och för kontinuerlig uppföljning och utvärdering. I årets ekonomiska vårproposition aviserades att Miljövårdsberedningen skulle utarbeta ett förslag. Förslag till indikatorer kommer att presenteras i miljöpropositionen 1998. 1997/98:13 2 Riktlinjer för det fortsatta arbetet 2.1 Inledning Arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling innebär att vi drar nytta av de senaste 25 årens erfarenheter. Under den tiden har utsläppen av föroreningar minskat. Flera av de farligaste kemiska produkterna är borta eller på väg att fasas ut. Sjöar har återhämtat sig och hotade naturområden och djurpopulationer har räddats. Vi har gjort betydande insatser för att spara på energi och naturresurser. medverkan i det internationella samarbetet har ökat. Men naturligtvis återstår mycket att göra, och nya problem har visat sig. Därför behövs ett ökat tempo i arbetet. I det följande redovisas riktlinjer för regeringens fortsatta arbete. Under avsnitt 3 ges lägesbeskrivning och utförligare redovisning av åtgärder inom de olika departementens verksamhetsområden. I särskilda propositioner kommer större och mer långsiktiga förändringar att redovisas. Det gäller t.ex. transportsystemet och jordbruket. 2.2 Staten som föredöme Regeringen har framhållit att staten skall vara föregångare i en ekologiskt hållbar utveckling. Det ligger ett stort ansvar på de olika departementen och statliga myndigheterna att integrera ambitionen att gå före i arbetet för ekologisk hållbarhet i beslut som rör olika samhällssektorer. Det arbete som inletts med att införa miljöledningssystem inom statlig verksamhet bör vidareutvecklas. Innevarande år påbörjades ett pilotprojekt för att introducera miljöledningssystem hos 25 utvalda statliga myndigheter. Det innebär att myndigheternas hantering av frågor som rör miljö samt energi- och resurshushållning integreras och systematiseras i den ordinarie verksamheten. Bl.a. skall statlig upphandling aktivt efterfråga produkter, system och tjänster som utformats med hänsyn till miljö och resurshushållning. vunna erfarenheter har skapat goda förutsättningar för att gå vidare med utvecklingen av miljöledningssystem i statlig verksamhet. Detta arbete kommer också att breddas i flera steg. Regeringen har också påbörjat en systematisk genomgång av statsbudgeten för att analysera vilka anslagsposter som har störst betydelse för en ekologiskt hållbar utveckling. utvidgas projektet till att omfatta flera statliga myndigheter. Också de statliga företagen skall i sin verksamhet integrera miljöhänsyn och resurshushållning och aktivt bidra till en ekologiskt hållbar utveckling. Viktiga inslag i arbetet är att: * Fortsätta utvecklingen av miljöledningssystem i statliga myndigheter.