prop · GL03151D2 · 1998-01-01 00:00:00 — Efter remiss har yttrande över betänkandena Ohälsoförsäkringen Trygghet och aktivitet (SOU 1997:166) och Ohälsoförsäkringen Övergångsbestämmelser (SOU 1997:189) avgetts av Kammarrätten i , Länsrätten i , , Riksför- säkringsverket, , , Statskonto- ret, , , , Statens löne- och pensionsverk, , Arbetsmarknads- styrelsen, Arbetarskyddsstyrelsen, , Ung- domsstyrelsen, , Försäkringskasseförbun- det, , i , , , , , Akademikers centralorganisation, , , Arbetslöshetskassornas , , , SIOS - Samarbetsorgan för invandrarorganisationer i , , , , Handikappförbundens Samarbetsorgan, , Neurologiskt , , Mental Hälsa, , , , , och . Yttranden har också inkommit från , , Ungdomar och Vuxna samt . Efter remiss har yttrande över departementspromemorian AP-fonden och det reformerade ålderspensionssystemet (Ds 1998:7) avgetts av , Allmänna pensionsfonden första-tredje fonds- styrelserna), Allmänna pensionsfonden (fjärde fondstyrelsen), Allmänna pensionsfonden (sjätte fondstyrelsen), , Kammar- kollegiet, , , , , Justitiekanslern, , , , industri- förbund, , , , , pensionärers riksför- bund, , försäkringsför- bund, , , , , Efterlevandepensionsutred- ningen, Ensamståendes intresseorganisation, EAP. Ordlista I ordlistan redovisas inledningsvis termer för de olika delar som i och med reformeringen kommer att utgöra det allmänna systemet för ålders- pension. Därefter anges de termer som i denna framställning används för att tydliggöra hur basbeloppet enligt AFL tillämpas i olika sammanhang respektive tillkomsten av ett inkomstbasbelopp inom ramen för det re- formerade pensionssystemet. Slutligen redovisas vissa andra termer som används dels i lagtexten, dels i den allmänna framställningen. Det reformerade ålderspensionssystemet allmän ålderspension Inkomstgrundad ålderspension och garantipension. Inkluderar tilläggspension (tidigare tilläggs- pension i form av ålderspension) och övergångsvis garantipension till personer födda eller tidigare. inkomstgrundad ålderspension Den inkomstgrundade ålderspen- sion som skall utges . Inkluderar tilläggspension (tidigare tilläggspension i form av ålderspension). inkomstpension Inkomstgrundad ålderspension baserad på pensionsrätt enligt re- formerade regler som utges från fördelningssystemet. premiepension Inkomstgrundad ålderspension baserad på pensionsrätt enligt re- formerade regler som utges från premiepensionssystemet. premiepension till efterlevande Pension som utges från premie- pensionssystemet på grund av fri- villigt efterlevandeskydd. kvotdelsberäknad pension Inkomstgrundad ålderspension be- räknad enligt reglerna för tjugon- delsinfasningen som utges till personer i mellangenerationen ba- serad på dels pensionsrätt tillgo- doräknad enligt reformerade reg- ler, dels pensionspoäng. tilläggspension Tilläggspension (tidigare tilläggs- pension i form av ålderspension) som utges till personer födda eller tidigare samt den ATP- baserade delen av den kvotdelsbe- räknade inkomstgrundade ålders- pension som utges till personer i mellangenerationen. garantipension Grundskydd i det reformerade pensionssystemet i form av dels en på visst sätt beräknad utfyllnad till inkomstgrundad ålderspension, dels en lägsta garantinivå för dem som inte tjänat in rätt till inkomst- grundad ålderspension. Utges till personer födda eller . övergångsvis garantipension Den motsvarighet till garantipen- sion för personer födda eller tidigare som skall ersätta det nuvarande grundsskyddet i form av folkpension inkl. pensionstillskott och särskilda skatteregler. Basbeloppet basbelopp Basbeloppet enligt AFL (). förhöjt basbelopp Det förhöjda basbeloppet enligt AFL (). (avses det fastställda basbeloppet enligt AFL ökat med det belopp som följer av 1 kap. 6 § sista stycket i den lagen.) minskat basbelopp Basbelopp som bl.a. används vid beräkning av ålderspension enligt folkpensions- och ATP-reglerna. Motsvarar basbeloppet reducerat (för ). prisbasbelopp/förhöjt prisbasbelopp/ minskat prisbasbelopp Basbeloppen enligt 1 kap. 6 § AFL skall fr.o.m. benämnas prisbasbelopp och för- höjt prisbasbelopp. Minskat bas- belopp kallas minskat prisbasbe- lopp. inkomstbasbelopp Belopp som bl.a. skall användas i det reformerade pensionssystemet vad avser uppräkningen av intjänandetaket, förvärvsvillkoret och det enhetliga beloppet vid beräkning av pensionsgrundande belopp för barnår. Motsvarar det förhöjda prisbasbeloppet. därefter skall detta belopp räknas om med hänsyn till förändring i inkomstindex. skall användas det förhöjda pris- basbeloppet . Andra termer avseende det reformerade pensionssystemet antagandeinkomst Fiktiv inkomst som läggs till grund för pensionsgrundande belopp för förtidspensionärer vars förtidspension beräknas utifrån s.k. antagandepoäng. arvsvinster Pensionsbehållningar som har till- godoräknats personer som avlider och som skall tillgodoräknas kvar- levande i samma ålder. arvsvinstfaktor Faktor för uppräkning av indivi- dens pensionsbehållning med av- seende på tilldelad arvsvinst. barnår År då förälder till barn som är eller yngre alternativt ett skall kunna tillgodoräknas ett särskilt pensionsgrundande belopp. delningstal Tal som avspeglar bl.a. den ge- nomsnittliga återstående livsläng- den vid pensioneringstidpunkten och med vilket individens pen- sionsbehållning divideras vid be- räkning av den årliga inkomstpen- sionen. fastställelseår Det år pensionsrätt enligt de re- formerade reglerna tidigast kan fastställas (dvs. året efter intjänan- deåret). följsamhetsindexering Den årliga omräkning som skall ske av inkomstgrundad ålderspen- sion från fördelningssystemet med hänsyn tagen till förändring i inkomstindex och till den s.k. nor- men. fördelningssystemet Den del av ålderspensionssystemet där pensionsutgifter löpande finan- sieras med avgiftsintäkter. förvaltningskostnadsfaktor Faktor för beräkning av det belopp till vilket individens pensionsbe- hållning skall minskas med hänsyn till fördelningssystemets förvalt- ningskostnad. förvärvsvillkor Villkor som enligt de reformerade reglerna för intjänande av pen- sionsrätt skall vara uppfyllt för att pensionsrätt baserad på barnår respektive plikttjänstgöring skall leda till faktisk utbetalning av pen- sion. garantiregel Regel som innebär att den in- komstgrundade ålderspensionen för personer i mellangenerationen minst skall motsvara den ålders- pension från ATP-systemet, inklu- sive viss kompensation för folkpensionen, som tjänats in . garantitillägg Tillägg enligt garantiregeln, ingår i tilläggspensionen. generell jämförelseinkomst av genomsnittet av samtliga fastställda pensionsgrundande in- komster för personer i åldrarna upp t.o.m. . Används vid be- räkning av pensionsgrundande be- lopp för barnår. Pensionsgrun- dande belopp för plikttjänstgöring beräknas som av samma ge- nomsnittsinkomst. individuell jämförelseinkomst En förälders fastställda pensions- grundande inkomst (samt i före- kommande fall pensionsgrundande belopp för förtidspensionärs an- tagandeinkomst) året före barnets födelse. Används vid beräkning av pensionsgrundande belopp för barnår. Inkomst av annat förvärvs- arbete för vilken avgifter till ålderspensionssystemet inte har betalats räknas inte med. inkomstindex Index som mäter den allmänna inkomstutvecklingen. Används vid omräkning av inkomstbasbeloppet och av pensionsbehållning för in- komstgrundad ålderspension från fördelningssystemets respektive ingår i följsamhetsindexeringen. intjänandetak Tak motsvarande 7,5 inkomstbas- belopp som det årliga pensions- underlaget m.m. högst kan uppgå till. T.o.m. tilllämpas det nuvarande taket inom ATP-syste- met, dvs. 7,5 förhöjda prisbasbe- lopp. intjänandeår Det år som den pensionsgrundande inkomsten tjänas in respektive det år som pensionsgrundande belopp avser. latent pensionsrätt Tillgodoräknad pensionsrätt för barnår och plikttjänstgöring så länge förvärvsvillkoret inte är uppfyllt. mellangenerationen Personer födda åren 1938 1953. Tal motsvarande som an- vänds vid beräkning av delningstal och vid följsamhetsindexering. pensionsbehållning Summan av fastställda pensionsrätter som successivt omräknats med hänsyn till inkomstindex, arvsvinster och förvaltningskostnadsfaktor. pensionsgrundande belopp Fiktiv inkomst som grundar pen- sionsrätt bl.a. för föräldrar till små barn. Kan tillsammans med pensionsgrundande inkomst högst uppgå till 7,5 inkomstbasbelopp. pensionsgrundande inkomst Faktiska förvärvsinkomster m.m. som grundar pensionsrätt. Kan högst uppgå till 7,5 inkomstbas- belopp. pensionsrätt av pensionsunderlaget. pensionsunderlag Summan av fastställd pensions- grundande inkomst och andra fast- ställda pensionsgrundande belopp. Kan högst uppgå till 7,5 inkomst- basbelopp. premiepensionssystemet Den del av det reformerade ålderspensionssystemet dit medel motsvarande en del av den årliga pensionsrätten avsätts och förräntas på ett individuellt konto hos en kapitalförvaltare för att senare utges som en årlig premiepension. princippropositionen Proposition 1993/94:250 Refor- mering av det allmänna pensions- systemet. tjugondelsinfasning Metod för övergångsreglering av- seende personer i mellangenera- tionen. Innebär att inkomstgrundad ålderspension skall beräknas på grundval av dels pensionsrätt till- godoräknad enligt reformerade regler, dels pensionspoäng efter en glidande skala beroende på individens ålder. ålderspensionsavgift Tilläggspensionsavgift enligt lagen om socialavgifter benämns ålderspensionsavgift. Ålders- pensionsavgift och allmän pen- sionsavgift skall tillsammans mot- svara av pensionsunder- laget. överföring av pensionsrätt för premiepension Rätt för make att till den andra maken kunna föra över intjänad pensionsrätt för premiepension. Förteckning över tidigare publikationer Nedan följer en förteckning över propositioner, utredningsbetänknaden och departementspromemorior som behandlar frågor som rör eller har aktualiserats under beredningen av reformeringen av det allmänna ålderspensionssystemet. I texten har i vissa fall hänvisats till dessa utan angivande av publikationens fullständiga namn. Propositioner: 1993/94:250 Reformering av det allmänna pensionssystemet, hänvisad till som princippropositionen 1994/95:41 Förändringar i finansieringen av det allmänna pensionssystemet, m.m. 1997/98:106 Pensionsrättigheter och bodelning 1997/98:111 Reformerad förtidspension, m.m. SOU: 1990:76 Allmän pension, betänkande av Pensionsberedningen 1994:20 22 Reformerat pensionssystem med bilaga A och B, betänkande av Pensionsarbetsgruppen 1995:8 Pensionsrättigheter och bodelning, betänkande av Utredningen om makars pensionsrättigheter vid bodelning 1996:83 Allmänt pensionssparande, betänkande av Premiereservutred- ningen 1997:72 En lag om socialförsäkringar, betänkande av Utredningen om socialförsäkringens personkrets 1997:131 Lag om premiepension, betänkande av premie- reservutredning 1997:166 Ohälsoförsäkringen Trygghet och aktivitet och 1997:189 Ohälsoförsäkringen Övergångsbestämmelser, betänkanden av Förtidspensionsutrdeningen Ds: 1992:89 Ett reformerat pensionssystem bakgrund, principer och skiss, promemoria av Pensionsarbetsgruppen 1995:29 Vissa frågor avseende allmänna egenavgifter (Socialdeparte- mentet) 1995:41 Reformerat pensionssystem lag om inkomstgrundad ålderspension, m.m. () 1995:55 Utvidgad avgiftsskyldighet vad avser ålderspension, m.m. () 1997:66 Garantipension och samordningsfrågor m.m. (Socialdeparte- mentet) 1997:67 Inkomstgrundad ålderspension finansiella frågor m.m. () 1998:7 AP-fonden och det reformerade ålderspensionssystemet () Granskade lagförslag i lagrådsremiss Reformerade regler om inkomstgrundad ålderspension 2.1 Förslag till lag om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs följande. Försäkringens omfattning och intjänande av pensionsrätt m.m. 1 kap. Allmänna bestämmelser Försäkringens omfattning m.m. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om försäkring för inkomstgrun- dad ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension och premiepension samt om premiepension till efterlevande. 2 § Försäkringen och kostnaderna för förvaltningen av den skall finansieras genom ålderspensionsavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter och allmänna pensionsavgifter enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift samt genom avkastning på avgiftsmedel. 3 § Inkomstpension och premiepension skall beräknas utifrån de pen- sionsrätter för respektive pension som fastställts för en försäkrad. Tilläggspension skall beräknas utifrån de pensionspoäng som tjänats in av en försäkrad. Pensionsrätt och pensionspoäng skall fastställas och grundas på de inkomster och andra belopp som är pensionsgrundande enligt denna lag. Pensionernas storlek är också beroende av indexomräkning för inkomstpension och värdeutveckling på de medel som fonderats för premiepension. 4 § Försäkrade för inkomstgrundad ålderspension är dels svenska med- borgare, dels personer som utan att vara svenska medborgare är bosatta i . Utländska sjömän på svenska handelsfartyg är försäkrade för inkomst- grundad ålderspension även om de inte är bosatta i landet. En person som uppbär förtidspension som har beräknats enligt 13 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring är alltid försäkrad för in- komstgrundad ålderspension beräknad på denna förtidspension. Indexering 5 § Vissa beräkningar enligt denna lag skall göras med ledning av ett in- komstindex. Detta index skall visa den relativa förändringen av genom- snittet av de försäkrades årliga pensionsgrundande inkomster enligt 2 kap. 1 § första stycket efter avdrag för allmän pensionsavgift samt de försäkrades årliga inkomster i form av förtidspension, som har uppburits av dem som under inkomståret fyllt men inte . Förändringen av indextalet mellan två på varandra följande år skall motsvara den beräknade årliga relativa förändringen av de inkomster som anges i första stycket av före det år inkomstindexet avser. Vid beräkningen av inkomsterna skall den årliga förändringen i det allmänna prisläget räknat månad frånräknas. Det framräknade värdet skall därefter omräknas med förändringen i det allmänna prisläget före det år indexet avser och det allmänna prisläget året närmast före . Regeringen skall fastställa inkomstindexet efter det att det har beräknats av . skall inkomstindexet vara lika med 100,00. 6 § Regeringen skall fastställa ett inkomstbasbelopp. In- komstbasbeloppet skall för motsvara det för det året fastställda förhöjda prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. därefter skall inkomstbasbeloppet räknas om med förändringen av inkomstindex inkomstbasbeloppet skall avse i förhållande till inkomstindex för . Det omräknade beloppet skall av- rundas till närmaste hundratal kronor. Definitioner m.m. 7 § En försäkrad som lämnar skall vid tillämpningen av denna lag fortfarande anses vara bosatt i landet om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Om regeringen inte föreskriver annat, skall också den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning anses bosatt i även om den är avsedd att vara längre än . Detta gäller även medföljande make samt barn som inte fyllt . Med make likställs den som utan att vara gift med den utsände lever tillsammans med denne, om de har varit gifta eller gemensamt har eller har haft barn. 8 § I denna lag avses, där inte annat föreskrivs, med 1. år: kalenderår, 2. månad: kalendermånad, 3. intjänandeår: det kalenderår en inkomst som är pensionsgrundande har uppburits respektive det kalenderår för vilket ett annat pensionsgrun- dande belopp än pensionsgrundande inkomst skall fastställas, och 4. fastställelseår: kalenderåret efter intjänandeåret. Om en inkomst som är pensionsgrundande har uppburits under ett be- skattningsår som inte sammanfaller med kalenderår skall den inkomsten anses ha uppburits under kalenderåret närmast före taxeringsåret. 9 § Med avses i denna lag en arbetstagare som enligt sjömans- lagen (1973:282) anses som . Med anställning på ett svenskt handelsfartyg likställs anställning på ett utländskt handelsfartyg som en svensk redare hyr i huvudsak obemannat, om anställningen sker hos denne eller någon av honom anlitad arbets- givare. Hyrs ett svenskt handelsfartyg ut till en utländsk redare i huvud- sak obemannat, skall bestämmelserna om sjömän på svenska handelsfar- tyg i denna lag tillämpas endast om anställningen sker hos fartygets ägare eller någon av denne anlitad arbetsgivare. 10 § Vad som i denna lag föreskrivs om förtidspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring skall också gälla sjukbidrag enligt samma lag. 2 kap. Pensionsgrundande inkomst 1 § Inkomster av anställning enligt 3 5 §§ samt inkomster av annat förvärvsarbete enligt 6 8 §§ är pensionsgrundande om inte annat föreskrivs i 9 17 §§. Summan av en försäkrads inkomster av anställning och inkomster av annat förvärvsarbete , beräknade enligt 18 22 §§ och var för sig avrundade till närmaste lägre hundratal kronor, utgör den försäkrades pensionsgrundande inkomst . Vid beräkning av en försäkrads pensionsgrundande inkomst skall det bortses från inkomster som enligt första stycket är pensionsgrundande till den del summan av dessa överstiger det för in- tjänandeåret gällande inkomstbasbeloppet. Sådana belopp som det skall bortses ifrån skall i första hand räknas av från den försäkrades inkomster av annat förvärvsarbete. 2 § som en person har varit försäkrad enligt 1 kap. 4 § första eller andra stycket och har haft inkomster som är pensionsgrundande, skall hans eller hennes pensionsgrundande inkomst fastställas. Detta gäller dock endast om summan av de inkomster som är pensionsgrundande uppgått till av det för intjänandeåret gällande prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Fastställande enligt första stycket skall inte göras för år före det år då den försäkrade fyllt eller då den försäkrade har avlidit. Inkomster av anställning och inkomster av annat förvärvsarbete Inkomster av anställning 3 § Lön eller annan ersättning i pengar eller annan skattepliktig förmån som en försäkrad har fått som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst, är pensionsgrundande som inkomst av anställning. Med lön likställs kostnadsersättning som inte undantas vid beräkning av skatteavdrag enligt 8 kap. 19 eller 20 § skattebetalningslagen (1997:483). Sådan skattepliktig intäkt i form av rabatt, bonus eller annan förmån som har utgetts på grund av kundtrohet eller liknande, skall också anses som inkomst av anställning, om den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för förmånen är någon annan än den som är skattskyldig för förmånen. Ersättning i pengar eller annan skattepliktig förmån för utfört arbete eller annan ersättning med anledning av tjänsten, dock inte pension, samt tillfällig förvärvsinkomst av verksamhet som inte bedrivits självständigt är pensionsgrundande som inkomst av anställning, även om mottagaren inte har varit anställd hos den som betalat ut ersättningen. Den som har utfört arbetet likställs i sådana fall med en arbetstagare och den som be- talat ut ersättningen med en arbetsgivare. I 6 § andra stycket, 7 §, 8 § och 10 § andra stycket finns bestämmelser om att ersättning för utfört arbete som avses i första och andra styckena i vissa fall inte skall anses som inkomst av anställning. 4 § Som pensionsgrundande inkomst av anställning räknas även stipen- dium som enligt punkt 12 sjunde stycket av anvisningarna till 32 § kom- munalskattelagen (1928:370) skall tas upp som intäkt av tjänst, om stipendiet har betalats ut av en fysisk person bosatt i eller av en svensk juridisk person. Den som har betalat ut ett sådant stipendium an- ses som arbetsgivare. 5 § Som pensionsgrundande inkomst av anställning räknas vidare 1. sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring samt sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbets- skadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgetts enligt annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning ersättningen har trätt i stället för en försäkrads inkomst som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst, 2. föräldrapenningförmåner enligt lagen om allmän försäkring, 3. ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, 4. ersättning som en allmän försäkringskassa utgett enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön, 5. livränta enligt 4 kap. lagen om arbetsskadeförsäkring eller motsva- rande livränta som bestäms med tillämpning av den lagen, 6. delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring, 7. vårdbidrag enligt 9 kap. 4 och 4 a §§ lagen om allmän försäkring, i den utsträckning bidraget inte är ersättning för merkostnader, 8. dagpenning från arbetslöshetskassa, 9. statsbidrag till arbetslösa som tillskott till deras försörjning när de startar egen näringsverksamhet, 10. utbildningsbidrag i form av dagpenning under arbetsmarknadsut- bildning och yrkesinriktad rehabilitering samt ersättning vid genera- tionsväxling, 11. utbildningsbidrag för doktorander, 12. korttidsstudiestöd och vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349), 13. vuxenstudiebidrag enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxen- studiestöd för arbetslösa samt särskilt utbildningsbidrag, 14. timersättning vid vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux), 15. dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt 16. bidrag från och i den ut- sträckning som regeringen så föreskriver. Inkomster av annat förvärvsarbete 6 § Pensionsgrundande inkomst av annat förvärvsarbete är 1. inkomst av näringsverksamhet här i landet i vilken den försäkrade har arbetat i inte oväsentlig omfattning (aktiv näringsverksamhet), 2. tillfällig förvärvsinkomst av självständigt bedriven verksamhet, 3. ersättning för arbete för någon annans räkning i pengar eller andra skattepliktiga förmåner, 4. ersättning som utgör skattepliktig inkomst av tjänst enligt kommu- nalskattelagen (1928:370) och som, utan att anställningsförhållande har förelegat, har betalats ut av en fysisk person som är bosatt utomlands eller av en utländsk juridisk person, 5. sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring samt sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbets- skadeförsäkring eller motsvarande ersättning som har utgetts enligt annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning ersättningen har trätt i stället för inkomst som anges i 1 4, 6. stipendium som enligt punkt 12 sjunde stycket av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen skall tas upp som intäkt av tjänst. Första stycket gäller endast i den utsträckning inkomsten inte skall räknas som inkomst av anställning, såvida inte inkomsten utgör ersätt- ning för utfört arbete från ett handelsbolag eller en europeisk ekonomisk intressegruppering till en delägare i handelsbolaget respektive en medlem i intressegrupperingen. Bedömningen i första stycket 1 skall göras för varje förvärvskälla en- ligt kommunalskattelagen för sig. 7 § Ersättning för utfört arbete som avses i 3 § räknas, i annat fall än om den har betalats ut från semesterkassa, som pensionsgrundande inkomst av annat förvärvsarbete om den har betalats ut till en mottagare som hade en F-skattsedel antingen när ersättningen bestämdes eller när den betala- des ut. Om mottagaren hade en F-skattsedel med villkor enligt 4 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:438) räknas ersättningen som inkomst av annat förvärvsarbete bara om F-skattsedeln har åberopats skriftligen. Den som har lämnat uppgift om innehav av en F-skattsedel i en an- budshandling, en faktura eller någon därmed jämförlig handling, som även innehåller uppgifter om utbetalarens och betalningsmottagarens namn och adress eller andra för identifiering godtagbara uppgifter samt uppgift om betalningsmottagarens personnummer eller organisations- nummer skall anses ha haft en sådan skattsedel.