prop · GL0397 · 1998-01-01 00:00:00 — Uppgifter bör liksom i viss utsträckning kunna lämnas till myndigheter och organisationer utomlands. Vi föreslår att uppgifter i misstankeregistret skall gallras när en för- undersökning har avslutats utan att åtal väckts med anledning av misstanken, när åtal har lagts ned eller när dom eller beslut har meddelats. Har den misstänkte frikänts skall uppgift om misstanken stå kvar i misstankeregistret till dess att den frikännande domen har vunnit laga kraft. Uppgifter om en person som har begärts utlämnad för brott skall gallras när begäran har avslagits eller verkställts. Den nuvarande polisregisterlagen skall enligt vårt förslag ersättas med en polisdatalag. Den skall bygga på den kommande persondatalagen och alltså bara innehålla de bestämmelser som behövs i stället för eller utöver reglerna i persondatalagen. Lagen föreslås bli tillämplig på behandling av personuppgifter i polisens verksamhet för att 1. förebygga brott och andra störningar av den allmänna ordningen och säkerheten, 2. övervaka den allmänna ordningen och säkerheten, hindra störningar därav samt ingripa när sådana har inträffat och 3. bedriva spaning och utredning i fråga om brott som hör under allmänt åtal. Polisdatalagen bör, liksom persondatalagen, endast gälla sådan behandling av personuppgifter som är helt eller delvis automatisk samt annan behandling av personuppgifter som ingår i eller är avsedda att ingå i ett register. Persondatalagen ger enligt vår mening stöd för den behandling av personuppgifter som krävs i den egentliga polisverksamheten. Vi har funnit att de grundläggande krav som enligt persondatalagen skall gälla för behandling av personuppgifter också bör gälla på polisens område. Vi tar i avsnitt 8 upp de olika bestämmelserna i persondatalagen och belyser deras betydelse för polisens behandling av personuppgifter. I anslutning därtill anges vilka särbestämmelser som enligt vår mening behövs i polisdatalagen vid all behandling av personuppgifter. Vi har funnit anledning att för polisens del göra undantag för persondatalagens förbud mot behandling av uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexuell läggning. Uppgifter om en person bör inte få behandlas enbart på grund av vad som är känt om honom eller henne i dessa hänseenden. Om uppgifter om en person behandlas på annan grund bör uppgifterna dock få kompletteras med sådana känsliga uppgifter, om det är oundgängligen nödvändigt för syftet med behandlingen. Vi föreslår vidare en särskild bestämmelse om att personuppgifter som behandlas hos polisen normalt skall förses med uplysningar om uppgiftslämnares trovärdighet och uppgifternas sakriktighet. Dessutom föreslår vi en särskild bestämmelse om utlämnande av uppgifter till utlandet. Förutom dessa bestämmelser, vilka skall gälla all behandling av personuppgifter, föreslår vi särskilda bestämmelser för behandling av personuppgifter i underrättelseverksamhet. Automatisk behandling av personuppgifter i sådan verksamhet avses få förekomma endast i samband med särskilda undersökningar som har vissa i lagen angivna ändamål, som avser allvarlig brottslighet och som leds av Rikspolis- styrelsen eller en länspolismästare. Slutligen tar vi upp frågan om vilka särskilda bestämmelser som bör gälla för egentliga register. Det kan av lätt insedda skäl inte gärna komma i fråga att reglera alla polisens register i lag eller förordning. Ett sådant system skulle bli alltför stelbent. Regleringen i lag bör i stället begränsas till att avse särskilt omfattande register och sådana register som på grund av kriterierna för registreringen får anses särskilt känsliga. Med hänsyn härtill bör för det första tas in bestämmelser i polisdatalagen om underrättelseregister, vilka bör motsvara de av oss i delbetänkandet föreslagna reglerna för informationsregister i polisens underrättelseverksamhet. Även de regler om DNA-register som vi har föreslagit bör överföras till polisdatalagen. Vi föreslår vidare regler för fingeravtrycks- och signalementsregister som förs för att underlätta identifiering av personer i samband med brott. Sådana register skall endast få innehålla uppgifter om misstänkta och dömda personer. Uppgifter om en misstänkt person skall som regel gallras när förundersökning eller åtal mot honom läggs ned eller när åtal ogillas. Om den misstänkte döms skall uppgifterna om honom få bevaras till dess att samtliga uppgifter om honom har gallrats ur det allmänna belastningsregistret. Uppgifter om att en person anses misstänkt för brott trots att förundersökning mot honom har lagts ned skall enligt vårt förslag få registreras endast under vissa särskilda förutsättningar. Sådana uppgifter skall som regel gallras . Om åtal mot en person har lagts ned eller ogillats skall uppgift om att personen i fråga ändå anses misstänkt inte få registreras. Register som förs för att underlätta övervakning av personer bör endast få innehålla uppgifter om allvarligt kriminellt belastade personer eller personer som kan antas vara farliga för annans säkerhet. Uppgifter om en person i ett sådant register bör gallras senast när samtliga uppgifter om personen i fråga gallras ur det allmänna belastningsregistret. För andra permanenta register än dem vi nu har nämnt bör, utöver de allmänna bestämmelser som skall gälla för all behandling av personuppgifter, gälla vissa särskilda bestämmelser om anmälan till Datainspektionen och om gallring. Register som skall innehålla uppgifter om att en person är dömd för brott, är eller har varit misstänkt för brott eller kan antas ta befattning med brottslig verksamhet skall enligt vårt förslag alltid anmälas till Datainspektionen innan det tas i bruk. Vi har dessutom ansett att register av integritetsskäl som huvudregel bör gallras och således inte bevaras för forskningsändamål. En tid för gallring skall därför alltid bestämmas när ett nytt register inrättas. Dessutom skall registrets ändamål och innehåll fastställas. Dessa regler bör enligt vår mening inte avse register. För sådana register bör de allmänna bestämmelserna i polisdatalagen vara fullt tillräckliga. De bör inte heller gälla behandling av personuppgifter i samband med en förundersökning eller annan undersökning eller utredning. I avsnitt 9 tar vi upp frågan om behandling av personuppgifter i Säkerhetspolisens verksamhet till en sammanhållen genomlysning. Avsnittet inleds med en kort bakgrundsteckning, där bl.a. tidigare utredningar som starkt har påverkat dagens förhållanden nämns. Därefter behandlas frågan om konsekvensernaför Säkerhetspolisens vidkommande av att persondatalagen kommer att utgöra bakgrund för all behandling av personuppgifter. Vi har funnit att de allmänna be- stämmelserna i vårt förslag till polisdatalag bör gälla även för Säkerhetspolisen, däremot inte de särskilda bestämmelserna om be- handling av personuppgifter i underrättelseverksamhet. Särskilda före- skrifter bör meddelas för . Vi föreslår att Säkerhetspolisen skall föra ett register som har till ändamål att underlätta spaning i syfte att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet eller bekämpa terrorism och att utgöra underlag för registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen. Uppgifter som kan hänföras till enskilda personer (personuppgifter) skall få föras in i registret endast 1. om det finns anledning anta att den som avses med uppgiften ägnar sig åt eller har ägnat sig åt brottslig verksamhet som innefattar hot mot rikets säkerhet eller terrorism eller kommer att begå allvarliga brott av sådant slag, 2. om personen har undergått registerkontroll enligt säkerhets- skyddslagen (1996:627) och därefter fått den anställning eller det uppdrag eller fått delta i den verksamhet som kontrollen avsett eller 3. om det annars finns särskilda skäl till det. Regeringen bör bemyndigas att meddela närmare bestämmelser om registrets innehåll. Personuppgifterna skall avlägsnas ur registret efter en på förhand bestämd tid, om det inte framkommit något beträffande den registrerade som föranleder att registreringen måste finnas kvar. Uppgifter som avlägsnas ur registret och de handlingar som uppgifterna hänvisar till bör av integritetsskäl normalt förstöras i samband med att uppgifterna utgår ur registret. Om en förundersökning eller en annan utredning företagits talar dock forsknings- och insynsintressena för att materialet bevaras för framtiden. Det kan också finnas andra speciella skäl som motiverar att uppgifter bevaras. Regeringen föreslås meddela bestämmelser om när material skall bevaras. Säkerhetspolisen bör stå under tillsyn. Lagen om det allmänna belastningsregistret, lagen om misstankeregister och lagen om polisens behandling av personuppgifter m.m. bör träda i kraft , då även persondatalagen skall träda i kraft. Vårt val av rättsliga lösningar för polisens behandling av personupp- gifter synes inte medföra några ökade kostnader. lagförslag Förslag till lag om det allmänna belastningsregistret Härigenom föreskrivs följande. 1 § Hos skall föras ett allmänt belastningsregister. 2 § Det allmänna belastningsregistret skall föras för att underlätta till- gången till sådana belastningsuppgifter som behövs i verksamhet hos 1. polis- och tullmyndigheter för att förebygga, uppdaga och utreda brott, 2. åklagarmyndigheter för förundersökning och åtal samt vid utfär- dande av strafföreläggande, 3. allmänna domstolar för straffmätning och val av påföljd eller 4. polismyndigheter och andra myndigheter vid sådan lämplig- hetsprövning och tillståndsgivning som anges i författning. Registret får användas också för att till enskild lämna uppgift som är av särskild betydelse i dennes verksamhet. I riket meddelade domar eller beslut 3 § I registret skall föras in uppgifter om den som 1. genom dom eller strafföreläggande har ålagts påföljd för brott för vilket inte endast penningböter är föreskrivet, 2. har ålagts förvandlingsstraff för böter. 3. med tillämpning av 30 kap. 6 § har förklarats fri från påföljd, 4. på grund av åklagares beslut enligt 9 eller 17 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare inte har åtalats för brott, som enligt åklagarens bedömande skulle ha lett till fängelse, villkorlig dom eller skyddstillsyn, 5. skall utlämnas enligt lagen (1957:668) om utlämning för brott eller enligt lagen (1959:254) om utlämning för brott till , , och eller 6. har meddelats besöksförbud enligt lagen (1988:688) om besöks- förbud. 4 § Utöver vad som följer av 3 § skall i registret föras in uppgift om den som har körkort, traktorkort eller körkortstillstånd och som har ålagts böter för annat brott vid förande av motordrivet fordon eller spårvagn. Vad som har sagts gäller dock inte brott mot 3 § lagen (1971:965) om straff för trafikbrott som begåtts utomlands eller överträdelse av 72 § 7 eller 74 § första stycket 3 vägtrafikkungörelsen (1972:603). Vad som sägs i första stycket gäller även den för vilken begränsad giltighetstid enligt 19 § körkortslagen (1977:477) eller spärrtid enligt 21 § samma lag har beslutats men ännu inte har löpt ut. Uppgift om den som har utländskt körkort skall tas in i registret endast om han eller hon är folkbokförd här i landet. och beslut som meddelas i utlandet 5 § Uppgifter om den som avses med en dom eller ett beslut i utlandet skall föras in i registret, om uppgiftens innehåll motsvarar vad som sägs i 3 § och uppgiften 1. kommer från en myndighet i en stat som tillhör Internationella kriminalpolisorganisationen, från denna organisation eller från Europol, och avser svensk medborgare eller den som har hemvist här i riket eller 2. lämnas från en stat enligt en överenskommelse mellan och den staten. Uppgifter som skall tillföras registret 6 § Beträffande den som skall registreras enligt 3 5 §§ skall registret tillföras de uppgifter regeringen bestämmer. 7 § En myndighet eller enskild som har rätt till utdrag eller upplysning ur registret skall, i varje särskilt fall, noga pröva behovet av information. Utdrag eller upplysningar ur registret får begäras endast om skälet till det uppväger det intrång eller men i övrigt det innebär för den som berörs. 8 § Utöver vad som följer av 14 kap. sekretesslagen (1980:100) skall ett utdrag ur eller en upplysning om innehållet i registret lämnas när detta begärs av 1. myndighet i den utsträckning regeringen för vissa slag av ärenden ger tillstånd till det eller 2. annan enskild än den registrerade i den utsträckning regeringen för vissa typer av fall ger tillstånd till det och det behövs för att pröva en fråga om anställning eller uppdrag i en verksamhet som avser vård eller som är av betydelse för förebyggande eller beivrande av brott eller i annat fall, om den enskilde styrker att hans rätt är beroende av upplysning ur registret och regeringen medger att upplysningen meddelas. 9 § Uppgifter som är nödvändiga för att framställa rättsstatistiken skall lämnas till . 10 § Ett utdrag ur eller en upplysning om innehållet i registret skall lämnas till domstol eller polis- eller åklagarmyndighet i , , eller om det begärs för utredning i brottmål. Uppgifter får vidare lämnas till en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation, om utlämnandet följer av en internationell konvention som har biträtt. Uppgifter får på begäran även lämnas till domstol eller polis- eller åklagarmyndighet i en stat som är ansluten till internationella kriminalpolisorganisationen eller till denna organisation om det behövs för att myndigheten eller organisationen skall kunna förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott eller för ett utlänningsärende. Regeringen får meddela föreskrifter om att uppgifter får lämnas till domstol eller polis- eller åklagarmyndighet i annan stat än som sägs i tredje stycket, om det behövs för utredning i ett brottmål eller ett utlänningsärende. Regeringen får också meddela föreskrifter om att uppgifter beträffande den som är medborgare i en främmande stat eller som har hemvist där, får lämnas till en myndighet i den staten. Att uppgifter får lämnas ut även i vissa andra fall framgår av 1 kap. 3 § tredje stycket sekretesslagen (1980:100). 11 § Om verkställighet av annan påföljd än böter har förts över hit från , , eller eller härifrån till någon av dessa stater, får uppgifter om den som avses med beslutet om överflyttning lämnas till den stat från eller till vilken överflyttning har skett. Detsamma gäller i fråga om anteckning, som gjorts rörande tillämpningen av 14 eller 21 § lagen om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m. Om verkställighet av påföljd har flyttats över hit från annan stat eller härifrån till annan stat enligt lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom eller lagen (1978:801) om internationellt samarbete rörande kriminalvård i frihet, tillämpas första stycket, första meningen. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om utlämnande av uppgifter enligt denna paragraf. 12 § En begäran om utlämnande av uppgifter prövas av Rikspolis- styrelsen. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får dock meddela föreskrifter om att en polismyndighet i vissa fall får lämna ut uppgifter. 13 § En uppgift skall gallras ur registret 1. om överrätt genom dom eller beslut som vunnit laga kraft, frikänt den registrerade för den åtalade gärningen eller funnit honom skyldig till denna men inte dömt honom till en påföljd som skall antecknas i registret, 2. om en domstol efter resning har meddelat dom eller beslut som avses i 1, 3. om strafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot har undanröjts, 4. om överrätt har upphävt ett beslut om förvandlingsstraff för böter, 5. om åklagares beslut att inte åtala har återkallats, 6. om besöksförbud har upphävts eller 7. när den registrerade har avlidit. 14 § Utöver vad som följer av 13 § skall 1. uppgift om fängelse eller förvandlingsstraff för böter gallras förflutit från frigivningen, 2. uppgift om fängelse som skall anses helt verkställt genom tidigare frihetsberövande eller från vilket någon genom beslut om nåd har befriats helt gallras förflutit från domen eller beslutet, 3. uppgift om fängelse som har fallit bort enligt 35 kap. 8 eller 9 § eller om förvandlingsstraff för böter som har fallit bort enligt 18 eller 21 § bötesverkställighetslagen (1979:189) gallras förflutit från det att straffet föll bort, 4. uppgift om skyddstillsyn eller villkorlig dom gallras förflutit från domen eller beslutet, 5. uppgift om överlämnande till vård inom eller vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall gallras förflutit från domen eller beslutet, 6. uppgift om överlämnande till rättspsykiatrisk vård gallras förflutit från utskrivningen, 7. uppgift om böter gallras förflutit från dom, beslut eller godkännande av strafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot, 8. uppgift om att någon enligt 30 kap. 6 § har förklarats fri från påföljd gallras förflutit från dom eller beslut, 9. uppgift om åklagares beslut att inte åtala brott gallras förflutit från beslutet och 10. uppgift om beslut om besöksförbud gallras förflutit från beslutet. 15 § Om det före utgången av den tid som anges i 14 § har gjorts en ny anteckning enligt 3 eller 5 § beträffande samma person, skall ingen av uppgifterna gallras så länge någon av dem skall finnas kvar i registret. Detta skall dock inte gälla om den nya anteckningen avser penningböter. En uppgift skall alltid gallras förflutit från den dom eller det beslut som föranledde att uppgiften fördes in i registret. I fråga om uppgift som avses i 14 § 1 eller 6 gäller detta endast om de tidsfrister som anges där har gått ut. Skall en uppgift som avses i 3 5 §§ gallras enligt denna paragraf, skall även sådana uppgifter som har antecknats i anslutning därtill gallras, om inte regeringen förordnar annat. 16 § Den som med stöd av denna lag har fått del av uppgifter om annans personliga förhållanden får inte obehörigen röja vad han sålunda erfarit. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i sekretesslagen (1980:100). 17 § Persondatalagens regler om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Denna lag träder i kraft , då lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister upphör att gälla. Förslag till lag om misstankeregister Härigenom föreskrivs följande. 1 § Hos skall föras ett register för uppgifter om skälig misstanke om brott (misstankeregistret). 2 § skall föras för att underlätta tillgången till sådana uppgifter om skälig misstanke om brott som behövs i verksamhet hos 1. polis- och tullmyndigheter för att samordna förundersökningar mot samma person och förebygga, uppdaga och utreda brott, 2. åklagarmyndigheter för förundersökning och åtal eller 3. polismyndigheter och andra myndigheter vid sådan lämplig- hetsprövning och tillståndsgivning som anges i författning. Registret får användas också för att till enskild lämna uppgift som är av särskild betydelse i dennes verksamhet. 3 § I registret skall föras in uppgifter om den som har fyllt och som enligt förundersökningsledarens bedömning är skäligen misstänkt för 1. brott mot , 2. annat brott för vilket svårare straff än böter är föreskrivet eller 3. sådant brott utomlands som enligt svensk lag motsvarar brott enligt 1 eller 2, under förutsättning att frågan om lagföring för brottet skall avgöras i . Uppgifter skall även föras in om den mot vilken allmän åklagare har inlett utredning i mål om förvandling av böter och om den som har begärts utlämnad för brott. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får föreskriva att registreringen skall begränsas på visst sätt. 4 § Beträffande den som skall registreras enligt 3 § skall registret tillföras de uppgifter regeringen bestämmer. 5 § En myndighet eller enskild som har rätt till utdrag eller upplysning ur registret skall i varje särskilt fall, noga pröva behovet av information. Utdrag eller upplysningar ur registret får begäras endast om skälet till det uppväger det intrång eller men i övrigt det innebär för den som berörs. 6 § Utöver vad som följer av 14 kap. sekretesslagen (1980:100) skall ett utdrag ur eller en upplysning om innehållet i registret lämnas när detta begärs av 1. myndighet i den utsträckning regeringen för vissa slag av ärenden ger tillstånd till det samt 2. enskild i den utsträckning regeringen för vissa typer av fall ger tillstånd till det och det behövs för att pröva en fråga om anställning eller uppdrag i en verksamhet som avser vård eller som är av betydelse för före- byggande eller beivrande av brott eller i annat fall, om den enskilde styrker att hans rätt är beroende av upplysning ur registret och regeringen medger att upplysningen meddelas. 7 § Uppgifter som är nödvändiga för att framställa rättsstatistiken skall lämnas till . 8 § Ett utdrag ur eller en upplysning om innehållet i registret får lämnas till en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation, om utlämnandet följer av en internationell konvention som har biträtt. Uppgifter får på begäran även lämnas till polis- eller åklagarmyn- dighet i en stat som är ansluten till internationella kriminalpolisorgani- ationen eller till denna organisation om det behövs för att myndigheten eller organisationen skall kunna förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott eller för ett utlänningsärende. Regeringen får meddela föreskrifter om att uppgifter får lämnas till polis- eller åklagarmyndighet i annan stat än som sägs i andra stycket, om det behövs för utredning i ett brottmål eller ett utlänningsärende. Regeringen får också meddela föreskrifter om att uppgifter be- träffande den som är medborgare i en annan stat eller som har hemvist där, lämnas till en myndighet i den staten. Att uppgifter får lämnas ut även i vissa andra fall framgår av 1 kap. 3 § tredje stycket sekretesslagen (1980:100). 9 § En begäran om utlämnande av uppgifter prövas av Rikspolis- styrelsen. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får dock meddela föreskrifter om att en polismyndighet i vissa fall får lämna ut uppgifter. 10 § En uppgift skall gallras 1. när en förundersökning har avslutats utan att åtal väckts med anledning av misstanken, 2. när åtal som har väckts med anledning av misstanken har lagts ned, 3. när domstol har meddelat dom eller beslut med anledning av misstanken eller den misstänkte har godkänt strafföreläggande som har utfärdats i anledning av misstanken. Om den tilltalade har frikänts skall uppgift i misstankeregistret gallras först när domen har vunnit laga kraft eller 4. när en begäran om utlämning har avslagits eller verkställts. Vad som sägs i första stycket skall i tillämpliga delar gälla även uppgifter om talan om förvandling av böter. 11 § Den som med stöd av denna lag har fått del av uppgifter om annans personliga förhållanden får inte obehörigen röja vad han sålunda erfarit. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i sekretesslagen (1980:100). 12 § Persondatalagens regler om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om polisens behandling av personuppgifter m.m. (polisdatalag) Härigenom föreskrivs följande. Allmänna bestämmelser Lagens tillämpningsområde 1 § Vid behandling av personuppgifter inom polisen gäller person- datalagen (0000:00) om inte avvikande bestämmelser meddelas i denna lag. 2 § Lagen gäller vid behandling av personuppgifter i polisens verksamhet för att 1. förebygga brott och andra störningar av den allmänna ordningen och säkerheten, 2. övervaka den allmänna ordningen och säkerheten, hindra störningar därav samt ingripa när sådana har inträffat eller 3. bedriva spaning och utredning i fråga om brott som hör under allmänt åtal. Lagen gäller också behandling av sådana uppgifter som avses i 26 och 27 §§.