prop · GL0394 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen anser att det finns anledning att komplettera läroplanen när det gäller att ge kunskaper om den egna livsstilens betydelse för en hållbar ekologisk utveckling. Barnomsorg och skolakommittén föreslog också i sitt betänkande att jämställdhetsaspekten ytterligare borde förstärkas genom att tillföra ett femte perspektiv i läroplanen. Regeringen anser emellertid att både skollagen och läroplanen understryker betydelsen av att aktivt arbeta för jämställdhet mellan könen och avser således inte att göra en sådan förändring. Språkets betydelse Det är viktigt att i läroplanen betona skolans ansvar för elevernas språkutveckling. Varje elev måste få utveckla sin kommunikativa förmåga och få rika möjligheter att samtala, läsa och skriva i alla ämnen under hela skoldagen och skoltiden. Eleverna skall också ges möjligheter att utveckla sin förmåga att diskutera, argumentera och att framträda inför andra. Elever med annat modersmål än svenska bör uppmuntras att utveckla detta parallellt med det svenska språket. Språkutveckling, kunskapsutveckling och identitetsutveckling går hand i hand och är livslånga processer. Läs- och skrivförmåga är inte något man tillägnar sig i skolan och sedan behåller livet ut. Den språkliga utvecklingen börjar långt innan barnet börjar skolan. För att upprätthålla och vidareutveckla den krävs kontinuerlig och meningsfull språkanvändning och i alla ämnen och vidare genom utbildning, kultur-, samhälls- och yrkesliv. Läs- och skrivutveckling är alltså inte något som bara försiggår i svenskundervisningen och i de lägre åldrarna. Att den språkliga utvecklingen börjar tidigt måste påverka förskolans och skolans pedagogik och därför utgör den pedagogiska verksamheten i förskolan en viktig del av barnens läs- och skrivutveckling. En förskolepedagogik som medvetet tar vara på barns naturliga lust att leka med språket på olika sätt bidrar till barnens läs- och skrivutveckling. Att reagera tidigt när problem uppstår och vid behov sätta in stödåtgärder är av stor betydelse för elevernas möjligheter att utveckla sitt språk och att använda sig av detta senare i livet. Regeringen har även i kapitel 5 utvecklat sin syn på skolans ansvar för att ge stöd åt elever med läs- och skrivsvårigheter. Ett nära samarbete mellan förskolan, förskoleklassen, den obligatoriska skolan och fritidshemmet ökar förutsättningarna att tidigt förebygga läs- och skrivsvårigheter. Regeringen avser att i läroplanen ytterligare betona språkets roll. Skolan som kulturell och social mötesplats Vi lever i ett samhälle präglat av kulturell mångfald, där såväl det egna kulturarvet, som invandrarnas och de inhemska minoriteternas kultur har en given plats. I skolan har alltid förekommit kulturmöten och kulturkrockar. En femtedel av barnen i den svenska skolan har utländsk bakgrund. Regeringen anser att utbildningen skall ta sin utgångspunkt i alla elevers bakgrund, kultur, tidigare erfarenheter, språk och kunskaper samt främja deras fortsatta lärande och kunskapsutveckling. Det är viktigt att alla som arbetar i skolan har ett medvetet förhållningssätt till kulturell mångfald, där varje individ uppmärksammas. Den obligatoriska skolan, liksom förskoleklassen och fritidshemmet, har som kulturell och social mötesplats en unik möjlighet och ett särskilt ansvar för att stärka ett sådant förhållningssätt hos både vuxna och elever. Regeringen avser att ändra läroplanen på ett antal punkter för att förstärka de mångkulturella aspekterna i undervisningen. 6.2.1 Allmänna råd för fritidshem Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att utforma allmänna råd för fritidshem. Skälen för regeringens bedömning: Både den obligatoriska skolan och fritidshemmet arbetar med barnets utveckling och lärande i centrum. Det finns trots detta skäl att påminna om att verksamheterna också har delvis olika uppdrag. Alla barn och ungdomar skall ha lika tillgång till utbildning. Den obligatoriska skolan skall, i samarbete med hemmen, främja barns harmoniska utveckling till ansvarstagande samhällsmedlemmar. Fritidshemmet skall ge yngre skolbarn den omsorg som krävs för att föräldrar skall kunna förena föräldraskap med förvärvsarbete och genom pedagogisk verksamhet komplettera skolan och ge barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. Fritidshemmets ansvar för barnens fria tid bör förtydligas i allmänna råd. De allmänna råden bör tydligt anknyta till läroplanen men ha tyngdpunkten lagd vid fritidshemmets specifika uppgift att ge barn en meningsfull fritid. Regeringen bedömer att det är lämpligt att vissa av de målformuleringar som Barnomsorg och skolakommittén föreslagit för läroplanen i stället bildar utgångspunkt för de allmänna råden för fritidshem. Råden bör utformas som vägledning för huvudmän och verksamhet enligt den ansvarsfördelning som gäller mellan stat och kommun och inom kommunen. De bör vara grundade på forskning och beprövad erfarenhet samt inte minst det utvecklingsarbete som pågått i kommunerna när det gäller integreringen mellan fritidshem och skola. Fritidshemmet skall i samarbete med föräldrarna medverka till en god och utvecklande uppväxtmiljö för barnen i förskoleklass och den obligatoriska skolan. De skall där kunna få en trygg omsorg under den skolfria och under lov. Det är betydelsefullt att fritidshemmet har ett gott samarbete med såväl föräldrar som skola. I verksamheten bör eftersträvas att varje barn får utveckla egna intressen och lust att erövra nya erfarenheter och att positiva kamratrelationer utvecklas mellan barnen. Barnen bör få möjlighet att delta i planering och beslut som rör verksamheten och efter hand ta ett ökat ansvar för sitt eget vardagsliv. Det är också viktigt att barnen i fritidshemmet hinner utveckla egna fritidsintressen och få kontakter med fritids-, kultur- och föreningslivet. Fritidshemmet skall, i samverkan med föräldrar och skola, ge barn som är i behov av det, särskilt stöd för sin utveckling. Regeringen avser att ge i uppdrag att utforma allmänna råd för fritidshem. 7 timplan Regeringens bedömning: Ett begränsat antal kommuner bör få möjlighet att delta i en försöksverksamhet, där arbetet i får organiseras utan en centralt fastställd timplan. Regeringen avser att ge en arbetsgrupp i uppdrag att utarbeta förslag till hur försöksverksamheten skall utformas med avseende på utvärdering och kvalitetssäkring. förslag: Kommitténs huvudförslag är att grund- skolans nuvarande timplan successivt skall avskaffas med början för att vara helt avskaffad . Undervisningstiden skall i stället anges enbart som en totalt garanterad undervisningstid, i plus för de sexåringar som går i förskoleklass. har också lagt fram ett alternativt förslag, som innebär att regeringen initierar en försöksverksamhet där ett begränsat antal kommuner på försök kan införa lokala timplaner. bör få i uppdrag att följa upp och utvärdera verksamheten i ett särskilt projekt. Remissinstanserna: , , kommuner m.fl. vill avskaffa timplanen utan föregående försöksverksamhet. Flertalet remissinstanser föredrar dock att detta föregås av en försöksverksamhet. Några remissinstanser, t.ex. och LR, påpekar behovet av fungerande utvärderings- och kvalitetssäkringssystem som en förutsättning för ett försök med avskaffande av timplanen. Skälen till regeringens bedömning: Regeringen delar kommitténs uppfattning att decentralisering är den strategi som även fortsättningsvis skall användas för att utveckla det inre arbetet och därmed höja kvaliteten i skolan. Läro- och kursplanernas mål skall styra undervisningen i en mål- och resultatstyrd skola och undervisningen skall anpassas till lokala förutsättningar. Skolans resultat skall inte mätas i antal genomförda lektioner, utan i de kunskaper som eleverna faktiskt har uppnått. Det är elevernas behov och läroprocesserna som skall styra organisationen av skolans arbete, inte tiden. Regeringen anser att timplan redan nu medger en flexibel tidsanvändning, bl.a. genom de utökade möjligheter till lokala anpassningar inom ramen för skolans val som har beslutat om. Det finns också anledning att påpeka att den minsta garanterade undervisningstiden just är en minsta tid, som kommunen kan utöka i mån av behov och möjligheter. Det finns emellertid exempel på att man på vissa håll inte utnyttjat de möjligheter till flexibel tidsanvändning som finns i nuvarande system. En alltför stark fokusering på vilken tidsram som enskilda ämnen har i timplanen kan ha försvårat ett ämnesövergripande eller åldersblandat arbetssätt. Den rätt, som varje elev har, att få så goda förutsättningar som möjligt för sin skolgång, kan inte ifrågasättas. Regeringen lägger stor vikt vid det ursprungliga skälet att ha en nationellt fastställd timplan, nämligen att värna om likvärdighet och kvalitet. Den inbyggda motsättning som finns mellan målstyrning och tidsstyrning får dock inte innebära att timplanen i praktiken upplevs som ett hinder för pedagogiskt nytänkande och ett förändrat arbetssätt. /96 beslutas, inom ramen för den nationella timplanen, fördelningen av antalet timmar för ämnen, ämnesgrupper, språkval och elevens val av styrelsen för utbildningen efter förslag av rektorn. Beslut om hur utrymmet för skolans val skall användas fattas av rektorn. Detta innebär att man i kommunerna nu i mer än tre läsår har arbetat med timutläggning, dvs. olika prioriteringar när det gäller skolans och elevens val och fördelning av timmar mellan årskurserna. Det finns således redan erfarenheter att hämta när det gäller att planera och organisera skolverksamheten på ett friare sätt . Förutsättningarna för att tona ner timplanens roll har också ökat genom att timplanen och schemat inte längre utgör underlag för lärarnas tjänstgöring. Regeringen vill initiera en försöksverksamhet där ett ökat friutrymme ger möjlighet att ytterligare fokusera på läroprocesserna. Regeringen avser därför att ta initiativ till en försöksverksamhet, där ett begränsat antal kommuner får möjlighet att organisera arbetet i utan en centralt fastställd timplan . Övervägande antalet remissinstanser är också, som framgått, positiva till en sådan försöksverksamhet. Försöksverksamheten bör kunna omfatta samtliga grundskolor i en kommun eller enbart någon eller några av en kommuns skolor. En svårighet med mål- och resultatstyrning i en verksamhet som handlar om utbildning är att när man väl kan värdera resultaten kan det vara svårare att göra något åt dem. Man måste alltså ha ordentliga utvärderings- och kvalitetssäkringssystem av skolans och enskilda elevers kunskapsutveckling under processens gång. Detta är också något som många remissinstanser påpekat. Innan försöksverksamheten påbörjas måste det enligt regeringens uppfattning finnas garantier för att en sådan försöksverksamhet inte kan äventyra likvärdighet och kvalitet i undervisningen för enskilda elever eller skolor. Den kommun som vill delta måste kunna motivera hur frånvaron av en centralt fastställd timplan kan gagna de enskilda elevernas kunskapsutveckling. Detta innebär också en garanti för att inga enskilda elever eller elevgrupper får sämre förutsättningar att nå målen än . Avsikten med försöksverksamheten är att pröva nya vägar för att underlätta elevernas väg mot målen och i övrigt bidra till skolutvecklingen. Regeringen avser att ge en arbetsgrupp i uppdrag att utarbeta förslag till hur försöksverksamheten skall utformas med avseende på utvärdering och kvalitetssäkring. Regeringen har därefter för avsikt att återkomma till . 8 Översyn av skollagstiftningen Skollagstiftningen genomgick stora förändringar , när skolväsendet övergick till att bli mer mål- och resultatstyrt och det traditionella sättet att styra genom en detaljerad statlig reglering upphörde. Fr.o.m. finns också bestämmelserna om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i skollagen. Barnomsorg och skolakommittén har bl.a. haft i uppdrag att göra en översyn av skollagen utifrån de krav integrationen av förskola, skola och fritidshem ställer och utifrån förslagen till nya måldokument för verksamheterna. Kommittén har angett grundläggande ställningstaganden till hur förskoleverksamheten och fritidshemmen skall inordnas i skollagen och vilka konsekvenser detta får. Kommittén lämnade dock inga lagförslag. Från flera håll, bl.a. från och lärarnas fackliga organisationer, har framförts behovet av en översyn av skollagstiftningen så att den bättre än återspeglar en mål- och resultatstyrd skola. har lämnat flera förslag till ändringar i skollagen av de bestämmelser som behandlar kommunernas ansvar för skolan, bl.a. beträffande kommunernas uppföljning och utvärdering av verksamheten och statens möjligheter till sanktioner mot kommuner som åsidosätter sina skyldigheter. Kommittén har också behandlat frågan om rektors ansvar och föreslagit att ansvar och befogenheter skall kunna delegeras från rektor till andra personer eller grupper inom skolan. anser att ökad decentralisering och ett ökat elevinflytande är den strategi som skall användas för att utveckla det inre arbetet i skolan. Kommittén föreslår därför att skollagen skall utgå från en kunskapssyn där utbildning inte kan ge eleverna kunskaper och färdigheter utan att kunskaper är någonting som varje individ själv tillägnar sig, skapar och utvecklar. Även Läs- och skrivkommittén har föreslagit ändringar i skollagen. Regeringen anser att skollagen och andra skolförfattningar skall spegla en mål- och resultatstyrd verksamhet. Det finns nu anledning att se över på vilket sätt skollagstiftningen kan bidra till att säkra likvärdighet och kvalitet. Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen bär med sig ett nytt perspektiv, som inte i första hand skall anpassas till skolans. Barnomsorgen har utvecklats huvudsakligen genom målstyrning och ramlagstiftning. Mycket av det utvecklingsarbete som gjorts när det gäller integration mellan förskola, skola och fritidshem har vuxit fram utan statliga regleringar. Många frågor återstår att lösa för att skollagens struktur och bestämmelser skall återspegla synen på förskolan som det första steget i utbildningssystemet. En viktig fråga i detta sammanhang är om förskolan skall bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet. Skollagen har ändrats åtskilliga gånger . Vissa delar har blivit svåröverskådliga och det kan även av den anledningen finnas behov av en översyn. Regeringen anser således att det finns behov av att göra en samlad skollagsöversyn så att samtliga lagstiftningsfrågor som aktualiserats av såväl kommittéer som intresseorganisationer blir ordentligt belysta. Regeringen avser därför att ta initiativ till en sådan översyn. 9 Behörighet till ett nationellt och specialutformat program i gymnasieskolan Regeringens förslag: En ändring görs i 5 kap. 5 § skollagen som innebär att de kunskapsrelaterade behörighetsvillkoren i vissa fall skall anses vara uppfyllda om sökandena på annat sätt förvärvat kunskaper likvärdiga med godkända betyg i ämnena svenska, alternativt svenska som andraspråk, engelska och matematik. I en övergångsbestämmelse till lagen (1993:1478) om ändring i skollagen (1985:1100) tas det in en föreskrift som innebär att äldre bestämmelser skall gälla för den som åberopar sifferbetyg vid ansökan till gymnasieskolan. Skälen för regeringens förslag: Enligt 5 kap. 5 och 13 b §§ skollagen gäller fr.o.m. /99 nya behörighetsvillkor för nationella och specialutformade program i gymnasieskolan. De nya behörighetsreglerna skall tillämpas första gången vid intagningen . Reglerna innebär att endast elever som i uppnått lägst godkända betyg i ämnena svenska, alternativt svenska som andraspråk, engelska och matematik är behöriga till ett nationellt eller specialutformat program. Övriga elever kan tas in på det individuella programmet eller under vissa förutsättningar gå om sista året i . Avsikten med de nya behörighetsbestämmelserna är att de basfärdigheter som är en förutsättning för att klara av studierna på ett nationellt eller specialutformat program måste vara uppfyllda för att behörighet skall uppnås. De gällande bestämmelserna ställer endast krav på att eleverna har slutfört sista årskursen i , dvs. inga krav ställs på betyg. De nya behörighetsbestämmelserna innebär således en kraftig skärpning av behörighetskraven till nationella och specialutformade program. Regeringen anser det viktigt att slå vakt om kvalitet och likvärdighet i gymnasieutbildningen. Detta motiverar att det finns behörighetskrav för att påbörja utbildningen på ett nationellt eller specialutformat program. En elev som avslutat årskurs 9 i utan att ha uppnått de kunskapsrelaterade behörighetsvillkoren men som senare har inhämtat motsvarande kunskaper på annat sätt, t.ex. genom studier på ett individuellt program, skall kunna vara behörig till ett nationellt eller specialutformat program. Detsamma gäller den elev som visat att han/hon uppnått motsvarande kunskaper genom prövning. En elev som går i utbildning motsvarande , t.ex. i en fristående grundskola med waldorfinriktning, får studieomdöme i stället för betyg. Också en sådan elev måste kunna få ett sådant omdöme bedömt så att han eller hon kan anses vara behörig till ett nationellt eller specialutformat program. En bestämmelse föreslås därför tas in i 5 kap. 5 § skollagen som anger att även en elev som på annat sätt förvärvat kunskaper likvärdiga med betyget Godkänd i de aktuella ämnena skall anses behörig. Det nuvarande betygssystemet har varit i funktion sedan den l . Sifferbetyg enligt det gamla betygssystemet har dock kunnat utfärdas fram till utgången av . Slutbetyg från enligt det nya betygssystemet kommer att utfärdas första gången i vår. Eftersom inte alla elever efter slutförd grundskola går vidare direkt till gymnasieskolan, kan elever med sifferbetyg från fortfarande komma att söka till gymnasieskolan. Mot den bakgrunden behövs en bestämmelse om hur dessa betyg skall bedömas. Regeringen föreslår därför att det i övergångsbestämmelserna till lagen (1993:1478) om ändring i skollagen (1985:1100) tas in en föreskrift av innebörd att för dem som åberopar sifferbetyg vid ansökan till gymnasieskolan skall bestämmelserna i 5 kap. 5 § skollagen gälla i dess lydelse före den l . är reglerna utformade så att en lärare i gymnasieskolan bara kan sätta betyg på avslutade kurser och på specialarbeten. Regeringen avser att meddela föreskrifter om att betyg även skall kunna sättas på ett ämne från om en elev läser ämnet inom ramen för ett individuellt program. Reglerna om behörighet kan behöva ses över även för andra grupper, t.ex. nordiska elever, som enligt överenskommelsen mellan , , , och om utbildningsgemenskap på gymnasial nivå, skall kunna tas in i en kommuns gymnasieskola på samma villkor som kommunens egna elever. Det bör ankomma på regeringen att besluta om de regelförändringar som kan behöva göras. 10 Ekonomiska konsekvenser I enlighet med den s.k. finansieringsprincipen skall kommuner och landsting inte åläggas nya arbetsuppgifter, utan att de ges möjligheter att finansiera dessa på annat sätt än med höjda skatter. Om statsmakterna fattar beslut, som medför kostnads- eller utgiftsökningar för kommunsektorn, bör dessa således finansieras genom en ökning av statsbidragen, eller genom att staten fattar beslut som möjliggör besparingar. Finansieringsprincipen innebär också att statsbidragen bör minska om kommunerna fråntas skyldigheter eller om de till följd av regelförändringar får möjlighet att bedriva en mer kostnadseffektiv verksamhet. Regeringen bedömer att de förslag som lämnas i denna proposition inte innebär ökade eller minskade utgifter för kommunerna. 11 Författningskommentarer 5 kap. 5 § Ändringen i första stycket 1 som har behandlats i avsnitt 9 medför att vissa kategorier av sökande som har slutfört sista årskursen i eller motsvarande kan vara behöriga till nationella program även om de inte har godkända betyg i de ämnen som anges i punkten. Det är fråga om sökande som på annat sätt förvärvat kunskaper som är likvärdiga dem som behövs för godkänt betyg. Kunskaperna kan t.ex. ha förvärvats genom studier på ett individuellt program eller vid en fristående skola som inte sätter betyg motsvarande dem som ges inom det offentliga skolväsendet. Av 5 kap. 13 b § följer att behörighetsvillkoren också gäller för sökande till specialutformade program. I tredje stycket görs den justeringen att ordet annat före landsting tas bort. Ändringen innebär att det för ungdomar med sifferbetyg inte finns några krav på ett visst betyg i något ämne för att vara behörig till ett nationellt eller specialutformat program. Sammanfattning av betänkandet Skolfrågor Om skola i en ny tid (SOU 1997:121) har haft i uppdrag att belysa det inre arbetet i det offent- liga skolväsendet för barn och ungdom, att föreslå åtgärder för att stimulera och stödja den pedagogiska utvecklingen och att identifiera hinder för denna utveckling. Slutbetänkandet består av två delar. I första delen beskrivs förändringar i samhället som har betydelse för arbetet i skolan, främst hur barn och ungdomar socialiseras jämfört med tidigare. Lärandets kontext belyses, dvs. det sammanhang som gör lärandet meningsfullt och engagerande för barn och ungdomar. I första delen diskuteras dessutom en strategi för skolutveckling och decentralisering. I andra delen redogör kommittén för sina förslag, av vilka flertalet har förberetts i de tre tidigare delbetänkandena Föräldrar i självförvaltande skolor (SOU 1995:103), Inflytande på riktigt Om elevers rätt till inflytande, delaktighet och ansvar (SOU 1996:22) och Krock eller möte Om den mångkulturella skolan (SOU 1996:143). För att öka elevinflytandet föreslår att utvecklingen av lokala elevfora stimuleras och att elever som har arbetat aktivt för skolans bästa, utöver vad som är rimligt att begära av varje elev, skall ha rätt att få detta inskrivet i slutbetyget. Kommittén föreslår att en regel om detta förs in i grundskoleförordningen och i gymnasieförordningen. Kommittén föreslår vidare att skollagen ändras, så att bl.a. elevpers- pektivet blir tydligare. Förslagen går dels ut på att utbildningen skall ta sin utgångspunkt i barns och ungdomars tidigare erfarenheter, språk och kunskaper, dels syfta till att främja deras lärande och kunskapsutveckling. Verksamheten bör således utformas av skolans personal och av de ungdomar som går där. Dessutom skall alla i skolan ta avstånd från och motverka alla former av kränkande behandling. Den centrala timplanen för avskaffas. Alternativt föreslås att en försöksverksamhet inleds där ett begränsat antal kommuner ges dispens från kravet att följa den centrala timplanen. Begreppet elev bör ersättas med barn eller ungdomar. I betänkandet föreslås att skollagen ändras för att förtydliga statens krav på kommunernas system för uppföljning och utvärdering förändras. Kommunerna skall kunna inrätta en ny typ av tjänst, en s.k. rekryteringstjänst, som är avsedd för personer som ej fyllt och som är intresserade av att pröva att arbeta i förskolan, skolbarnsomsorgen, eller gymnasieskolan. Kommittén föreslår också att skollagen ändras så att en person med utländsk lärarutbildning skall kunna få en fast anställning som lärare om denne har tillräckliga kunskaper i det svenska språket med hänsyn till tjänsten. Kommittén anser att det i läroplan skall skrivas in att skolan bör se som sin uppgift att vara ett kulturellt centrum i närsam- hället. Uppgiften bör ligga på rektor eller den lokala styrelsen för utbildningen. Kommittén menar vidare att läroplan skall kompletteras så att det tydligt framgår hur viktigt det är med samverkan med arbets- livet för att skapa en bra utbildning. Dessutom föreslås att elever på det samhällsvetenskapliga, naturvetenskapliga och estetiska programmet i gymnasieskolan skall ha en del av sin utbildning förlagd till arbetslivet. Ett avsnitt skall utarbetas om kursplanernas funktion. Avsnittet skall inleda varje enskild kursplan eller ingå på annat sätt i styrdokumenten. Kursplanerna skall utformas så att de blir mer stringenta och renodlade.