prop · GL03159 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:159 Genomförande av och rådets direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för el, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . (Närings- och ) Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen redovisas det huvudsakliga innehållet i Europa- parlamentets och rådets direktiv /92/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el (elmarknadsdirektivet) och de åtgärder som behöver vidtas för att genomföra direktivet i svensk rätt. För att genomföra direktivet i svensk rätt föreslås en komplettering av ellagen (1997:857), innebärande en skyldighet för nätkoncessions- havare att offentliggöra sin nättariff. Vidare läggs fram förslag om vissa ändringar i ellagen som syftar till att förbättra elmarknadens funktionssätt. De föranleds inte av genom- förandet av elmarknadsdirektivet. En komplettering föreslås av bestämmelserna om beviljande och innehav av nätkoncession för utlandsförbindelse. Kompletteringen innebär att sådan nätkoncession skall kunna beviljas och innehas även av företag i vilka den som har nätkoncession för stamnätet har ett bestämmande inflytande. Vidare föreslås ändringar av bestämmelserna om nättariffer. Regeringen föreslås under vissa förutsättningar kunna förordna att betald nättariff i skall ge tillträde även till utlandsförbindelser till visst land eller del av land. Kostnaderna för dessa förbindelser skall då ingå i nättariffen för stamnätet. Syftet med denna regeländring är att underlätta en effektiv gränsöverskridande elhandel med länder med vilka har en gemensam marknad för el. Vidare föreslås att kostnader som uppkommer inom svenska kraftnäts verksamhet som systemansvarig myndighet för el och som inte kan hänföras till viss kund eller kundkategori skall ingå i nättariffen för stamnätet. Det föreslås också en möjlighet till successiv utjämning av nättariffer vid samredovisning eller sammanslagning av nätområden. Syftet med denna bestämmelse är att underlätta ytterligare utjämning av nättariffer mellan tätortskunder och glesbygdskunder. föreslås vidare kunna ta ut en avgift (försenings- avgift) vid försenad eller felaktig årsrapport för nätverksamhet. En skyldighet för nätföretagen att redovisa garantier m.m. till juridiskt närstående personer införs. Syftet med dessa bestämmelser är att underlätta nätmyndighetens tillsynsarbete. Slutligen föreslås en anmälningsfrist vid byte av balansansvarig i syfte att underlätta svenska kraftnäts verksamhet med den nation- ella balansavräkningen. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) 6 3 Ärendet och dess beredning 14 4 Huvuddragen i EG:s elmarknadsdirektiv 4.1 Direktivets ingress 17 4.2 Direktivets sakinnehåll 17 4.2.1 Kapitel I 17 4.2.2 Kapitel II 18 4.2.3 Kapitel III 21 4.2.4 Kapitel IV 21 4.2.5 Kapitel V 25 4.2.6 Kapitel VI 26 4.2.7 Kapitel VII 28 4.2.8 Kapitel VIII 29 5 Offentliggörande av tariffer 31 6 Elmarknadsdirektivets bestämmelser om reciprocitet 32 7 Elmarknadsreformen och utvecklingen på elmarknaden 34 7.1 Reformeringen av den svenska ellagstiftningen 34 7.2 Det nordiska elsamarbetet 35 7.3 Utvecklingen på elmarknaden 36 7.4 Inriktningen av det kommande översynsarbetet 38 8 Nätkoncession för utlandsförbindelser 41 9 Vissa frågor om nättariffer på stamnätet 43 9.1 Tillträde till och nättariffer för vissa utlandsförbindelser 43 9.2 Tariffgrundande kostnader för stamnätet 48 10 Vissa frågor om redovisning av nätverksamhet 50 10.1 Behovet av ytterligare skärpningar av kravet på avgränsning av nätverksamhet 50 10.2 Förseningsavgift vid försenad eller felaktig årsrapport 55 10.3 Nätföretagens redovisningsskyldighet avseende garantier m.m. 56 11 Frågor om tariffutjämning mellan tätort och glesbygd 57 11.1 Behovet av åtgärder för att åstadkomma tariffutjämning mellan tätort och glesbygd 57 11.2 Legal grund för differentiering av nättariffer vid samredovisning eller sammanslagning av nätkoncessioner för område 60 12 Anmälningsfrist vid byte av balansansvarig 62 13 Författningskommentar 63 Bilaga 1 och rådets 96/92/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el 74 Bilaga 2 Sammanfattning av Närings- och teknikutvecklingsverkets rapport på elmarknaden 94 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser vid remissbehandling av rapporten på elmarknaden 100 Bilaga 4 Sammanfattning av Närings-och teknikutvecklings verkets rapport nätkoncessioner för område - kriterier för lämplig enhet 101 Bilaga 5 Förteckning över remissinstanser vid remissbehandling av rapporten nätkoncessioner för område - kriterier för lämplig enhet 104 Bilaga 6 Sammanfattning av svenska kraftnäts skrivelse angående modifieringar av reglerna för mätning, rapportering m.m. 105 Bilaga 7 Förteckning över remissinstanser vid remissbehandling av skrivelse om modifiering av reglerna för mätning, rapportering, m.m. 106 Bilaga 8 Sammanfattning av Närings- och teknikutvecklings verkets rapport på elmarknaden 107 Bilaga 9 Förteckning över remissinstanser vid remissbehandling av rapporten på elmarknaden 109 Bilaga 10 svenska kraftnäts skrivelse angående för ändring av ellagstiftningen rörande 110 Bilaga 11 Förteckning över remissinstanser vid remissbehandling av skrivelse om förändringar i ellagstiftningen rörande 113 Bilaga 12 Förslag om ändring i ellagen (1997:857) i arbetspromemorian Genomförandet av elmarknadsdirektivet, m.m. 114 Bilaga 13 Förteckning över deltagare vid remissmötet om arbetspromemorian Genomförandet av elmarknads direktivet, m.m. 122 Bilaga 14 Lagrådsremissens lagförslag 123 Bilaga 15 Lagrådets yttrande 132 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 133 Rättsdatablad 134 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen (1997:857) dels att 2 kap. 10 och 18 §§, 3 kap. 3 §, 4 kap. 2, 3, 9 och 11 §§, 8 kap. 4 § samt 13 kap. 5 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 12 kap. 7 13 §§, samt närmast före 12 kap. 7 § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 10 § Nätkoncession får beviljas endast den som från allmän synpunkt är lämplig att utöva nätverksamhet. Nätkoncession för område får beviljas endast den som dessutom är lämplig att bedriva nätverksamhet inom det begärda området. Nätkoncession för en utlandsförbindelse får beviljas endast den som innehar nätkoncession för stamnätet eller största delen därav. Nätkoncession får dock beviljas även andra om ledningen är av mindre betydelse för det samlade överföringsnätet till utlandet. Nätkoncession för en utlandsförbindelse får beviljas och innehas av endast den som innehar nätkoncession för stamnätet eller största delen därav eller en juridisk person där denne har ett bestämmande inflytande. Nätkoncession får dock beviljas även andra om ledningen är av mindre betydelse för det samlade överföringsnätet till utlandet. 18 § En nätkoncession får återkallas helt eller delvis, En nätkoncession skall återkallas helt eller delvis, 1. om en ledning eller ett ledningsnät inte längre behövs för en säker elförsörjning, 2. om koncessionshavaren i väsentlig mån inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag, enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen eller enligt villkor i nätkoncessionen. 2. om koncessionshavaren i väsentlig mån inte fullgör sina skyldigheter enligt denna lag, enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen eller enligt villkor i nätkoncessionen, eller 3. om koncessionshavaren inte längre uppfyller villkoren enligt 10 § andra stycket första meningen för att inneha nätkoncessionen. Frågor om återkallelse av nätkoncession prövas av nätmyndigheten. Avser nätkoncessionen en utlandsförbindelse, prövas dock frågan om återkallelse av regeringen. 3 kap. 3 § Vid redovisning av nätverksamhet som grundas på nätkoncession för område skall varje område redovisas för sig, om inte nätmyndigheten på koncessionshavarens begäran beviljar undantag. Sådant undantag skall beviljas, om de berörda områdena ligger geografiskt nära varandra och sammantagna utgör en för nätverksamhet lämplig enhet. Ett beviljat undantag är för sin giltighet beroende av att en enhet- lig nättariff tillämpas för samtliga områden som omfattas av undanta- get. Ett beviljat undantag är för sin giltighet beroende av att en enhet- lig nättariff tillämpas för samtliga områden, som omfattas av undantaget, senast efter nätmyndighetens beslut. När koncessionstiden för något av de områden som omfattas av undan- taget löper ut, skall nätmyndigheten pröva om undantaget skall bestå. Nätkoncession för område skall redovisas skilt från nätkoncession för linje. Regeringen får föreskriva undantag beträffande ledningar som omfattas av nätkoncession för linje och som organisatoriskt och tekniskt ingår i ett nät som omfattas av nätkoncession för område. 4 kap. 2 § Nättariffer för överföring av el skall utformas så, att betald avgift för att vara ansluten ger rätt att använda det elektriska nätet inom landet, med undantag för utlandsförbindelserna. Nättariffer för överföring av el skall utformas så, att betald anslutningsavgift ger rätt att använda det elektriska nätet inom landet, med undantag för utlandsförbindelserna. Regeringen får föreskriva att betald anslutningsavgift ger rätt att använda även utlandsförbindelserna till ett eller flera länder. En sådan föreskrift får också avse utlandsförbind- elserna till en del av ett land. Föreskrifter enligt andra stycket får meddelas i fråga om ett land eller del av ett land vars elmarknad kan anses utgöra en gemensam marknad med den svenska elmarknaden. Avtal som avser tillträde till en utlandsförbindelse och som har ingåtts innan regeringen meddelar föreskrifter enligt andra stycket skall fortfarande gälla. 3 § Nättariffer för område, utom engångsavgift för anslutning, får inte utformas med hänsyn till var inom området en anslutning är belägen. Om ett eller flera områden slås samman helt eller delvis skall en enhetlig nättariff för det nya området börja tillämpas senast efter sammanslagningen. 9 § Vid skälighetsbedömningen av nättariffen för en ledning med en spänning om eller däröver (stamledning) skall alla kostnader för nätkoncessionshavarens samtliga ledningar i landet med undantag för utlandsförbindelserna bedömas samlat. Tariffen får dock utformas med hänsyn till var på nätkoncessionshavarens ledningsnät en anslutnings- punkt är belägen. Om nätkoncessionshavaren har systemansvaret för el enligt 8 kap. 1 § första stycket skall de kostnader som följer av detta ansvar och som inte kan hänföras till en viss kund eller kundkategori anses utgöra en kostnad i nätverksamheten. Om en sådan föreskrift som avses i 2 § andra stycket har meddelats skall nätkoncessions- havarens kostnader för de utlandsförbindelser som berörs av föreskriften bedömas samlat med kostnaderna för nätkoncessions- havarens samtliga ledningar i landet. 11 § Den som har nätkoncession skall på begäran utan dröjsmål lämna skriftlig uppgift om sin nättariff. Uppgiften skall innehålla en upplysning om möjligheten att hos nätmyndigheten begära prövning enligt sista stycket. Vid begäran om ny anslutning skall uppgifter enligt första stycket lämnas inom skälig tid. Den som har nätkoncession skall offentliggöra sin nättariff till den del den avser avgifter och övriga villkor för överföring av el. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får meddela närmare föreskrifter om offentliggörande av nättariff enligt tredje stycket. Tvister om nätkoncessionshavarens skyldigheter enligt första och andra styckena prövas av nätmyndigheten. 8 kap. 4 § En elanvändare är skyldig att se till att det finns någon som har åtagit sig det ekonomiska ansvaret för att det nationella elsystemet tillförs lika mycket el som tas ut i elanvändarens uttagspunkt (balansansvar). Ett sådant åtagande skall göras genom ett avtal med den myndighet som enligt 1 § skall ha systemansvaret för el. En elanvändare som är ansluten till en ledning eller ett ledningsnät skall hålla innehavaren av nätkoncession underrättad om vem som har åtagit sig balansansvaret i hans uttagspunkt. En elanvändare som är ansluten till en ledning eller ett ledningsnät skall hålla innehavaren av nätkoncession underrättad om vem som har åtagit sig balansansvaret i hans uttagspunkt. Ett övertagande av balansansvaret i en uttagspunkt skall börja gälla den dag som elanvändaren anger i sin underrättelse om övertagandet, dock tidigast efter det att innehavaren av nätkoncession har mottagit underrättelsen. Den myndighet som enligt 1 § har systemansvaret för el får, om det finns särskilda skäl, i det enskilda fallet medge att övertagande av balansansvaret i en uttagspunkt skall börja gälla tidigare än vad som följer av andra stycket. Första och andra styckena gäller inte de elanvändare som köper sin el från innehavaren av leveranskoncession enligt 5 kap. Om ett företag som bedriver nätverksamhet inte ger in bestyrkt kopia av sådan årsrapport samt sådant revisorsintyg som anges i förordningen (1995:1145) om redovisning av nätverksamhet, skall företaget betala försenings- avgift till staten enligt 8 §. Beslut om förseningsavgift fattas av nätmyndigheten. Ett företag som bedriver nätverksamhet skall betala en förseningsavgift om de handlingar som anges i 7 § inte har kommit in till nätmyndigheten från räkenskapsårets utgång. Om företaget har beslutat om fortsatt bolagsstämma enligt 9 kap. 9 § andra stycket aktiebolagslagen (1975:1385) eller om fortsatt föreningsstämma enligt 7 kap. 4 § tredje stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, skall dock företaget betala förseningsavgift först om handlingarna inte har kommit in från räkenskapsårets utgång. Avgiften skall uppgå till . Om de handlingar som anges i 7 § inte har kommit in från det att underrättelse avsändes till företaget om ett beslut om förseningsavgift enligt första stycket, skall företaget betala en ny förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till . Om de handlingar som anges i 7 § inte har kommit in från det att underrättelse avsändes till företaget om ett beslut om förseningsavgift enligt andra stycket, skall företaget betala en ny förseningsavgift. Den nya avgiften skall uppgå till . Om registrering har skett av ett beslut om att företaget försatts i konkurs eller trätt i likvidation, får beslut om förseningsavgift inte meddelas. inom föreskriven tid gett in de handlingar som anges i 7 § men har handlingarna någon brist som lätt kan avhjälpas, får nätmyndigheten meddela beslut om förseningsavgift endast om företaget har underrättats om bristen och fått tillfälle att avhjälpa den men inte gjort det inom den tid som angetts i underrättelsen. En sådan underrättelse får sändas med posten till den postadress som företaget senast har anmält hos nätmyndigheten. En förseningsavgift skall efterges, om underlåtenheten att ge in handlingen framstår som ursäktlig med hänsyn till omständigheter som företaget inte har kunnat råda över. Avgiften skall också efterges om det framstår som uppenbart oskäligt att ta ut den. Bestämmelserna om eftergift skall beaktas även om något yrkande om detta inte har framställts, om det föranleds av vad som har förekommit i ärendet. Om en förseningsavgift inte har betalats efter betalnings- uppmaning, skall avgiften lämnas för indrivning. Regeringen får föreskriva att indrivning inte behöver begäras för ringa belopp. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet enligt utsöknings- balken ske. Ett beslut om förseningsavgift får verkställas även om det inte har vunnit laga kraft. Om ett företag har rätt att få tillbaka betalad förseningsavgift på grund av en domstols beslut, skall ränta betalas på den återbetalade förseningsavgiften från och med månaden efter den då förseningsavgiften betalades in till och med den månad då återbetalning görs. I fråga om räntans storlek tillämpas 19 kap. 14 § skattebetalningslagen (1997:483). 13 kap. 5 § Beslut av nätmyndigheten enligt 2 kap. 18 20 §§, 3 kap. 3 §, 6 8 §§, 11, 12, 14 och 15 §§, 4 kap. 6, 7 och 10 §§ samt 5 kap. 7, 10 och 11 §§, beslut av en tillsyns- myndighet enligt 12 kap. 2 4 §§ samt beslut av den systemansvari- ga myndigheten om ersättning till den som enligt 8 kap. 2 § beordrats öka eller minska produktionen av el får överklagas hos allmän för- valtningsdomstol. Pröv- ningstillstånd krävs vid över- klagande till kammarrätten. Beslut av nätmyndigheten enligt 2 kap. 18 20 §§, 3 kap. 3 §, 6 8 §§, 11, 12, 14 och 15 §§, 4 kap. 6, 7 och 10 §§, 5 kap. 7, 10 och 11 §§ samt 12 kap. 8 och 11 §§, beslut av en tillsynsmyndighet enligt 12 kap. 2 4 §§ samt beslut av den systemansvariga myndigheten om ersättning till den som enligt 8 kap. 2 § beordrats öka eller minska produktionen av el får överklagas hos allmän för- valtningsdomstol. Prövningstill- stånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Regeringen får meddela föreskrifter om överklagande av andra beslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Denna lag träder i kraft . Om någon annan än den som innehar nätkoncession för stamnätet eller största delen av det har beviljats nätkoncession för en utlandsförbindelse före gäller följande. På en sådan nätkoncession tillämpas 2 kap. 10 § andra stycket i dess äldre lydelse. På en sådan nätkoncession tillämpas 2 kap. 18 § första stycket i dess äldre lydelse. Om nätmyndigheten före ikraftträdandet av denna lag har beviljat ett undantag enligt 3 kap. 3 § första stycket skall 3 kap. 3 § andra stycket i sin äldre lydelse tillämpas på de berörda koncessionsområdena. Om ett eller flera koncessionsområden har slagits samman helt eller delvis före ikraftträdandet av denna lag skall 4 kap. 3 § i sin äldre lydelse tillämpas på de berörda koncessionsområdena. Föreskrifterna i 12 kap. 7 och 8 §§ tillämpas beträffande årsrapporter och revisorsintyg för räkenskapsår som avslutas eller . 3 Ärendet och dess beredning Stora förändringar har skett inom elförsörjningen både i och utomlands. beslutade om en reformering av den svenska elmarknaden (prop 1994/95:222, bet. 1995/96:NU1, rskr. 1995/96:2). Syftet med elmarknadsreformen var att genom att öppna elnäten och införa konkurrens i handeln med el bl.a. öka valfriheten för elanvändarna och skapa förutsättningar för en ökad pris- och kostnadspress inom elförsörjningen. beslutade om en ny ellag som trädde i kraft (prop. 1996/97:136, bet. 1997/98:NU3, rskr. 1996/97:27). Den nya ellagen bygger på elmarknadsreformens principer och innebär i huvudsak en språklig och redaktionell modern- isering av den tidigare gällande ellagstiftningen. Det finns nu flera skäl att genomföra vissa ändringar i ellagen (1997:857). EG:s elmarknadsdirektiv Av särskild betydelse är utvecklingen på det internationella området. Inom elförsörjningen har internationaliseringen ökat liksom utbytet av el mellan länder. Inom EU pågår en utveckling mot en ökad integration på elområdet. Europeiska unionens råd antog direktivet (96/92/EG) om gemensamma regler för den inre marknaden för el (elmarknadsdirektivet). Direktivet har bifogats som bilaga 1. Enligt direktivet skall medlemsstaterna ha genomfört direktivet i nationell rätt. Elmarknadsdirektivet innehåller regler om nättillträde och investeringar i ny elproduktionskapacitet. Syftet är att elmarknaden stegvis skall öppnas som allmänhetens tillgång till grundläggande service garanteras. Öppnandet skall ske genom att varje medlemsland utser s.k. berättigade kunder, dvs. kunder som har rätt att agera på en öppen elmarknad. Marknadsöppningen skall initialt motsvara av den samlade förbrukningen i landet. efter direktivets ikraftträdande skall marknadsöppningen motsvara ca en tredjedel av landets samlade elförbrukning. Europeiska kommissionen har i en rapport som överlämnades till och rådet angivit att den avser att överlämna ett direktivförslag om regler för stöd till elproduktion från förnybara energikällor. I enlighet med vad som anfördes i prop. 1996/97:136 Ny ellag (sid. 35) återkommer regeringen nu till frågan om genomförandet av elmarknads- direktivet i svenska lagstiftning. I avsnitt 4 redovisas det huvudsakliga innehållet i elmarknadsdirektivet och en analys av den svenska lagstiftningens förenlighet med direktivets krav. I avsnitt 5 behandlas det förslag om lagändring som föranleds av genomförandet av elmarknads- direktivet och i avsnitt 6 frågan om s.k. reciprocitet i samband med direktivet. Övriga förslag om ändringar i ellagen I övrigt innehåller propositionen ett antal förslag om ändringar och kompletteringar av ellagen, som inte föranleds av genomförandet av elmarknadsdirektivet. Syftet med dessa är att förbättra ellagstiftningens och därmed elmarknadens funktionssätt. Förslagen har i huvudsak framkommit genom beredningen av ett antal rapporter och skrivelser. Regeringen uppdrog åt att i samråd med , , och redovisa en uppföljning av utvecklingen på elmarknaden. redovisade uppdraget i rapporten på elmarknaden (dnr N97/3274). En sammanfattning av rapporten finns som bilaga 2. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns som bilaga 3. En sammanställning av remissinstansernas synpunkter finns tillgänglig i Närings- och (dnr N97/3274). Regeringen uppdrog i regleringsbrev för avseende () åt att, som ett led i arbetet med att skapa rationella koncessionsområden, redovisa kriterier för lämplig enhet för nätkoncession för område. redovisade sina överväganden och förslag i rapporten nätkoncessioner för område - kriterier för lämplig enhet (dnr N97/3084). En sammanfattning av rapportens överväganden och förslag har bifogats som bilaga 4. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna har bifogats som bilaga 5. En sammanställning över remissinstansernas synpunkter finns tillgänglig i Närings- och (dnr N97/3084). () föreslog i en skrivelse som inkom till Närings- och vissa förändringar avseende ellagstiftningens regler för mätning, rapportering m.m. (dnr N97/474). En sammanfattning av de överväganden och förslag som redovisas i skrivelsen har bifogats som bilaga 6. Skrivelsen har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna har bifogats som bilaga 7. En sammanställning av remissinstansernas synpunkter finns tillgänglig i Närings- och (dnr N97/474). Regeringen uppdrog åt att utreda behoven av att skärpa kraven på avgränsning mellan nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet på elmarknaden. redovisade uppdraget med rapporten på elmarknaden (dnr N97/2094). En sammanfattning av rapportens överväganden och förslag har bifogats som bilaga 8. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna har bifogats som bilaga 9. En sammanställning av remissinstansernas synpunkter finns tillgänglig i Närings- och (dnr N97/2094). föreslog i en skrivelse som inkom till Närings- och vissa förändringar av ellagen rörande bestämmelerna om nättariffer och Svenska kraftnäts ställning (dnr N97/3354). Skrivelsen har bifogats som bilaga 10. Den har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna har bifogats som bilaga 11. En sammanställning av remissinstansernas synpunkter finns tillgänglig i Närings- och (dnr N97/3354). Mot bakgrund av dels genomförandet av elmarknadsdirektivet, dels de förslag till ändringar av ellagen som framkommit genom ovan nämnda rapporter och skrivelser samt synpunkter från remissinstanserna rörande dessa, har en arbetspromemoria benämnd Genomförandet av elmarknadsdirektivet, m.m., upprättats inom Närings- och handels- departementet. Arbetspromemorian finns tillgänglig i Närings- och (dnr N98/917). De lagförslag som redovisas i promemorian finns i bilaga 12. Ett remissmöte hölls i Närings- och . En förteckning över deltagarna vid remissmötet finns som bilaga 13.