prop · GL0399 · 1998-01-01 00:00:00 — kan en valberedning vars sammansättning och förslag endast återspeglar rådande maktförhållanden i bolaget knappast tillföra bolaget eller enskilda aktieägare någon egentlig fördel. En annan svaghet rör tillsättandet av valberedningen. Karakteristiskt för ägarstrukturen i bolag vilkas aktier är föremål för handel på aktiemarknaden är att ägarstrukturen ständigt ändras. En valberedning som utses exempelvis bland aktieägarna vid en ordinarie bolagsstämma med uppgift att lägga fram ett förslag till styrelse vid nästa ordinarie stämma kan snabbt finna att den inte längre återspeglar ägarstrukturen i bolaget. NBK har mot nu nämnda bakgrund inte velat generellt rekommendera att en valberedning tillsätts i alla aktiemarknadsbolag. har inte heller funnit det ändamålsenligt att rekommendera en enhetlig beredningsprocess utan har i stället tagit fasta på frågan om information till aktieägarna. NBK:s rekommendation innebär i sak att ett bolag som har kännedom om ett förslag till val av styrelse som stöds av ägare till aktier motsvarande av röstetalet för samtliga aktier i bolaget före stämman skall offentliggöra förslaget. Därvid bör bolaget också ange förslagsställarnas namn eller hur många röster de aktieägare som står bakom förslaget representerar. skall börs eller auktoriserad marknadsplats där bolagets aktier är noterade underrättas. Offentliggörande skall anses ha skett när meddelandet har lämnats till en etablerad nyhetsbyrå och minst en rikstäckande tidning. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen vill inte utesluta att inrättandet av valberedningar i många fall skulle ge bättre förutsättningar för att inför ett styrelseval åstadkomma en ändamålsenlig och gentemot aktieägarna öppen urvalsprocess. Som framgår av vad NBK har uttalat skulle det emellertid vara förenat med stora svårigheter att utforma lämpliga regler för en allmänt tillämplig valberedningsprocess. Det bör också framhållas att i de bolag som omfattas av NBK:s rekommendation tillgodoses i allt väsentligt aktieägarnas behov av öppenhet och information. Rekommendationen riktar sig till svenska bolag som har givit ut aktier vilka är noterade vid svensk börs eller en auktoriserad marknadsplats. Den träffar därigenom merparten av de svenska aktiebolag i vilka det kan sägas föreligga ett behov av att i förväg offentliggöra förslag till styrelseledamöter, nämligen aktiebolag med en stor och växlande ägarkrets. Regeringen anser mot denna bakgrund att det inte bör införas lagregler om att styrelsevalet alltid skall föregås av en valberedning. Skulle det visa sig att NBK:s rekommendation inte lyckas tillgodose aktieägarnas intresse av öppenhet och deltagande i beslutsprocessen, är regeringen beredd att återkomma till frågan, såvitt gäller publika aktiebolag. 5.2.6 Entledigande av styrelseledamöter förslag: Uppdrag som styrelseledamot skall gälla för den tid som anges i bolagsordningen, dock längst . Uppdraget skall upphöra , om styrelseledamoten eller den som har utsett styrelseledamoten begär det. I publika aktiebolag skall det inte vara möjligt att i bolagsordningen föreskriva att en styrelseledamot kan entledigas endast genom beslut med kvalificerad majoritet. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt förslagen eller lämnat dem utan invändning. Bakgrund: Styrelsens ledamöter utses av bolagsstämman, om inte annat framgår av bolagsordningen. Uppdraget gäller för den tid som framgår av bolagsordningen men får inte omfatta mer än fyra räkenskapsår. Uppdraget upphör dock om ledamoten eller den som har utsett honom begär det. En styrelseledamot som har utsetts av stämman kan alltså när som helst entledigas av stämman (se 8 kap. 1 och 2 §§ aktiebolagslagen). Vid val anses, som har nämnts, den vald som har fått de flesta rösterna, även om det inte är en absolut majoritet av de avgivna rösterna. För ett giltigt beslut om entledigande av en styrelseledamot krävs att beslutet har biträtts av aktieägare med mer än hälften av de avgivna rösterna, om inte bolagsordningen föreskriver ett annat majoritetskrav (se 9 kap. 13 § aktiebolagslagen). Det är således möjligt att i bolagsordningen föreskriva krav på kvalificerad majoritet för beslut om entledigande av en styrelseledamot. Skälen för regeringens förslag: Regeringen finner nuvarande regler om mandattidens längd den tid som anges i bolagsordningen, dock längst fyra räkenskapsår väl avvägda. Reglerna ger utrymme för de mandatider som passar det enskilda bolaget och dess förhållanden bäst och garanterar att frågan om styrelsens sammansättning blir föremål för viss återkommande omprövning. Enligt regeringens mening är det naturligt att ett styrelseuppdrag även i fortsättningen kan bringas att upphöra under löpande mandattid när ledamoten eller den som har utsett honom begär det. Aktieägarnas möjlighet att när som helst besluta om entledigande av de styrelseledamöter som stämman har utsett är i själva verket av grundläggande vikt för att främja en aktiv ägarfunktion i företagen. Föreskrifter i bolagsordningen om att beslut om entledigande av en styrelseledamot fordrar kvalificerad majoritet kan därför sägas motverka en aktiv ägarfunktion. En sådan föreskrift kan exempelvis innebära att styrelseledamöterna inte kan bytas ut i samband med ett ägarskifte i bolaget. Detta är enligt regeringens mening inte lämpligt i fråga om bolag vars aktier kan bli föremål för handel på börs eller annan organiserad marknadsplats. Regeringen föreslår därför att lagen utformas så att publika aktiebolag förhindras att i bolagsordningen uppställa krav på kvalificerad majoritet för ett giltigt beslut om att entlediga en ledamot av styrelsen. 5.2.7 Styrelsens ordförande förslag: I lagen tas det in en bestämmelse som ålägger styrelsens ordförande att leda styrelsens arbete och bevaka att styrelsen fullgör sina uppgifter. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig särskilt över förslaget. Bakgrund: Inom styrelsen skall en ledamot vara ordförande (se 8 kap. 8 § första stycket aktiebolagslagen). Styrelsens ordförande har enligt lagen förutom de uppgifter som åligger övriga styrelseledamöter även uppgiften att se till att styrelsesammanträden hålls när det behövs (se 8 kap. 8 § andra stycket). Därutöver anses det åligga honom att se till att samtliga ordinarie styrelseledamöter och eventuella suppleanter får tillfälle att delta och erhåller ett tillfredsställande underlag för besluten, att förfarandet är lagligt och lämpligt, att jävs- och omröstningsreglerna följs och att olika meningar inom styrelsen får komma till tals (se , Svensk associationsrätt, 1995, s.123). Ordföranden har också utslagsröst vid lika röstetal (se 8 kap. 9 § andra stycket aktiebolagslagen). Slutligen åligger det styrelseordföranden att underteckna eller justera styrelsens protokoll (se 8 kap. 8 § tredje stycket). Som kommittén har uttalat torde ordföranden i praktiken ofta ha en mera maktpåliggande funktion. Han tar ledningen av styrelsens arbete och ser till att styrelsen fullgör sina uppgifter. Han anses då också som regel ha en allmän plikt att övervaka bolagets verksamhet som går längre än den övervakningsplikt som åvilar styrelsens övriga ledamöter. Skälen för regeringens förslag: Såsom har sagts har styrelse- ordföranden i praktiken kommit att ta ledningen över arbetet inom styrelsen och är oftast den som bevakar att styrelsen fullgör sina skyldigheter. Regeringen anser att denna ordning är ändamålsenlig och att den bör lagfästas. Därigenom tydliggörs styrelseordförandens roll ytterligare. Det bör understrykas att ordföranden inte lika lite som övriga styrelseledamöter får ge några order till den verkställande direktören eller på annat sätt lägga sig i den operativa ledningen. Detta kan endast en beslutför styrelse göra. Regeringens förslag syftar inte till att ändra på denna ordning. Det förekommer emellertid att styrelsens ordförande i stora bolag fungerar som "arbetande styrelseordförande". Härmed avses vanligen att ordförandens befogenheter ökas så att han medverkar i skötseln av bolaget. En remissinstans har ansett att den arbetande styrelseordförandens roll bör regleras i lagen. Regeringen delar i och för sig remissinstansens bedömning att det kan finnas behov av en lagreglering av vilka befogenheter en arbetande styrelseordförande skall kunna tillerkännas. Frågan om den arbetande styrelseordförandens roll kräver dock en grundlig analys. Enligt regeringens mening finns det inte tillräckligt underlag för att göra en bedömning av vilka befogenheter en arbetande styrelseordförande skall kunna ges. Det kan finnas anledning att återkomma till denna fråga. Det bör dock betonas att liksom en utökning av styrelseordförandens uppgifter utöver de i lagen angivna kan ske endast i den mån det inte inkräktar på den verkställande direktörens ansvar för den löpande förvaltningen av bolagets verksamhet. Det bör i sammanhanget understrykas att redan regeringens förslag om att styrelsen skall fastställa en arbetsordning för sitt arbete normalt leder till att styrelseordförandens arbetsuppgifter tydliggörs. Om det finns en arbetande styrelseordförande i bolaget, skall styrelsen nämligen precisera dennes arbetsuppgifter i arbetsordningen. Det bör därvid givetvis åligga styrelsen att se till att styrelseordförandens arbetsuppgifter inte står i strid med lagens regler om kompetens- och ansvarsfördelning mellan bolagsorganen. 5.2.8 Uppdrag i flera bolag förslag: Inför styrelsevalet i ett publikt aktiebolag skall bolagsstämmans ordförande från de föreslagna kandidaterna inhämta upplysningar om vilka uppdrag de har i andra företag. De inhämtade upplysningarna skall vidarebefordras till stämman innan valet förrättas. Kommitténs förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Kommitténs förslag gäller emellertid även i fråga om styrelseval i privata aktiebolag. Kommittén har vidare föreslagit att informationen inte skall omfatta uppdrag i bolagets dotterföretag eller i dotterföretag till företag där kandidaten innehar uppdrag. Remissinstanserna: och har varit positiva till förslaget. har avstyrkt det. Några remissinstanser, däribland och , har lämnat synpunkter på vilka uppdrag som informationen till stämman bör omfatta. och har föreslagit att presentationen av de föreslagna styrelseledamöterna skall ske redan i kallelsen till bolagsstämman i stället för, som kommittén har föreslagit, under pågående stämma. Bakgrund: I likhet med vad som är fallet i de flesta andra europeiska länder begränsar inte den svenska aktiebolagslagen en styrelseledamots möjligheter att vara styrelseledamot i andra aktiebolag. Frågan i vilken utsträckning det skall vara möjligt att sitta i flera bolagsstyrelser är ett återkommande tema i svensk och utländsk debatt. Debatten tar ofta utgångspunkt i frågan vilken betydelse s.k. "interlocking directorships" har för maktkoncentrationen i näringslivet, men förs också som en kritik av mångsyssleri. En ofta ställd fråga är i vilken utsträckning styrelseuppdrag kan kumuleras utan att kvaliteten på arbetsinsatsen blir lidande. Skälen för regeringens förslag: Ett aktivt styrelseledamotskap, framför allt i större bolag, kräver en så stor arbetsinsats att det inte låter sig förenas med för många andra uppdrag. Var gränsen i det avseendet går, kan emellertid inte avgöras annat än från fall till fall. Hänsyn måste också tas till en rad andra faktorer än bara styrelseuppdragens omfattning. Mot bakgrund härav är det enligt regeringens mening inte lämpligt att i lagen införa en begränsning av hur många styrelseuppdrag en och samma person får inneha. En bättre lösning är att, liksom i den danska aktieselskabsloven, föreskriva att valet av styrelseledamöter skall föregås av information om de föreslagna kandidaternas uppdrag i andra företag. Härigenom ges aktieägarna möjlighet att i varje enskilt fall ta ställning till om en viss kandidats möjlighet att fullgöra ett uppdrag som styrelseledamot i bolaget på ett negativt sätt skulle påverkas av de uppdrag som denne har i andra företag. Genom informationen kan aktieägarna bedöma i vad mån kandidaten har tillräckligt med tid för ett uppdrag som styrelseledamot i bolaget men också om denne kan ha ett mot bolaget stridande intresse t.ex. genom att han sitter i styrelsen för ett konkurrerande företag. Liksom i den danska lagen bör emellertid det lagstadgade kravet på information gälla endast vid val i publika aktiebolag. Huruvida motsvarande informationskrav bör uppställas i privata aktiebolag bör överlämnas till aktieägarna själva att avgöra. Bestämmelserna bör lämpligen utformas så att det åläggs stämmans ordförande att inför valet inhämta de aktuella upplysningarna från kandidaten och därefter vidarebefordra dem till stämman. Informationen bör omfatta alla uppdrag som kan påverka kandidatens förmåga att fullgöra styrelseuppdraget. Informationsskyldigheten bör därför omfatta inte endast uppdrag som styrelseledamot eller verkställande direktör utan även andra uppdrag, t.ex. konsultuppdrag. En särskild fråga är om informationsskyldigheten bör omfatta uppdrag i dotterföretag. Kommittén har ansett att informationskravet inte bör omfatta uppdrag i bolagets dotterföretag eller i dotterföretag till andra företag där kandidaten i fråga innehar uppdrag. Enligt den danska lagen görs ett undantag från informationsskyldigheten endast för uppdrag i helägda dotterföretag. Ett på detta sätt begränsat undantag innebär att informationen kan underlåtas endast i de fall då kandidatens uppdrag i det andra företaget inte kan ge upphov till någon intressekonflikt. Enligt regeringens mening kan det dock ifrågasättas om det över huvud taget bör göras något undantag från informationsskyldigheten för uppdrag i dotterföretag. Ett uppdrag som styrelseledamot eller verkställande direktör i ett dotterföretag kan, som har påpekat, såväl kvantitativt som kvalitativt vara mycket omfattande. Om aktieägarna skall kunna göra en riktig bedömning av den aktuella kandidatens möjlighet att fullgöra ett uppdrag som styrelseledamot i bolaget, bör därför även uppdrag i dotterföretag redovisas. Regeringen anser således att informationen till stämman skall omfatta även uppdrag i dotterföretag. En annan sak är att informationen om uppdrag i dotterföretag i de flesta fall bör kunna vara förhållandevis översiktlig. En annan fråga är i vilket skede informationen rörande de föreslagna styrelseledamöterna skall lämnas. och har föreslagit att redan kallelsen till bolagsstämman skall innehålla en presentation av föreslagna styrelseledamöter. Enligt regeringens mening bör den förhållandevis vittgående och delvis känsliga information som det här är fråga om inte lämnas förrän vid bolagsstämman. Som regeringen återkommer till i författningskommentaren bör stämman kunna besluta om att helt eller delvis avstå från information av det aktuella slaget. Någon motsvarande begränsning av informationen skulle inte vara möjlig om den skulle lämnas redan i kallelsen till bolagsstämman. Lagregleringen bör sålunda utformas så att informationen skall lämnas av stämmans ordförande innan styrelsevalet förrättas. 5.3 Verkställande direktör 5.3.1 Den verkställande direktörens uppgifter och ansvarsområden Regeringens bedömning: Aktiebolagslagens regler om den verkställande direktörens uppgifter och ansvarsområden bör inte ändras. Kommitténs bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig särskilt i denna fråga. Bakgrund: Reglerna om den verkställande direktörens kompetens och skyldigheter finns i 8 kap. 6 § aktiebolagslagen. Därav framgår att den verkställande direktören skall ha hand om den löpande förvaltningen. Till den löpande förvaltningen hör alla åtgärder som inte med hänsyn till omfattningen och arten av bolagets verksamhet är av osedvanlig beskaffenhet eller stor betydelse. Det innebär kort sagt att den verkställande direktören skall svara för driften av rörelsen, utöva tillsyn över personalen samt sörja för en lagenlig och lämplig bokföring och medelsförvaltning. Den verkställande direktören skall handha den löpande förvaltningen i enlighet med de riktlinjer och anvisningar som styrelsen meddelar. I vissa fall har han även möjlighet att besluta i frågor som faller utanför den löpande förvaltningen. I brådskande fall kan han nämligen vidta åtgärder som med hänsyn till omfattningen och arten av bolagets verksamhet är av osedvanlig beskaffenhet eller stor betydelse. Det förutsätter emellertid att styrelsens beslut inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet för bolagets verksamhet. Om den verkställande direktören ingriper i ett sådant fall, är han skyldig att underrätta styrelsen. Styrelsen kan också i viss utsträckning bemyndiga den verkställande direktören att vidta förvaltningsåtgärder som ligger utanför ramen för den löpande förvaltningen (se avsnitt 5.2.1). Styrelsens ställning som ett överordnat organ i förhållande till den verkställande direktören innebär å andra sidan att styrelsen kan välja att själv avgöra ärenden som ingår i den löpande förvaltningen. Den verkställande direktörens rätt att sköta den löpande förvaltningen upphör således, om styrelsen tar sin bestämmanderätt i anspråk. Det skulle dock strida mot lagstiftningens grunder, om styrelsen skulle göra så väsentliga ingrepp i den verkställande direktörens rätt att sköta den löpande förvaltningen att denne i realiteten inte längre kunde anses ha ställning som verkställande direktör (se prop. 1975:103 s. 374). Skälen för regeringens bedömning: Bestämmelserna om den verkställande direktörens kompetens och skyldigheter torde i allmänhet uppfattas som väl avvägda. Något behov av att ändra bestämmelserna föreligger således inte. Som framgår av avsnitt 5.2.1 föreslår regeringen dock vissa regler som bl.a. syftar till att tydliggöra den verkställande direktörens ansvarsområde. Enligt dessa regler åläggs styrelsen att utfärda instruktioner i vilka arbetsfördelningen mellan styrelsen och den verkställande direktören skall anges. 5.3.2 Den verkställande direktören som styrelseordförande förslag: Förbudet för den verkställande direktören att vara styrelseordförande, vilket har gällt för aktiebolag med ett aktie- eller maximikapital om , skall i fortsättningen gälla för publika aktiebolag. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Endast en remissinstans, , har kommenterat förslaget. Enligt hovrättens mening bör det övervägas om förbudet skall utvidgas till att gälla även för privata aktiebolag. Bakgrund: Enligt gällande regler får den verkställande direktören inte vara ordförande i bolagets styrelse, om bolagets aktie- eller maximikapital uppgår till (se 8 kap. 8 § första stycket aktiebolagslagen). är aktiebolagen indelade i två kategorier, publika och privata aktiebolag. Den nya kategoriindelningen av bolagen föranleder ändringar av aktiebolagslagens bestämmelser i olika avseenden. Som framgår av avsnitt 5.1 föreslår regeringen att skyldigheten att utse en verkställande direktör i fortsättningen skall gälla publika aktiebolag i stället för som aktiebolag med ett aktie- eller maximikapital om . Mot den bakgrunden finns det anledning att överväga om inte även förbudet för den verkställande direktören att vara styrelseordförande skall kopplas till indelningen av bolagen i publika och privata aktiebolag. En remissinstans har ifrågasatt om inte ett annat alternativ borde väljas, nämligen att förbudet utvidgas till att gälla för samtliga aktiebolag, publika såväl som privata. Skälen för regeringens förslag: Syftet med förbudet för den verkställande direktören att vara styrelseordförande får anses vara framför allt att garantera upprätthållandet av en tudelad lednings- organisation. Det är därför naturligt att förbudet upprätthålls i publika aktiebolag, vilka ju enligt regeringens förslag alltid skall ha en tudelad ledningsorganisation. Vad gäller de privata aktiebolagen har det överlämnats åt aktieägarna att själva besluta om det i bolagets organisationen skall ingå en verkställande direktör eller om den skall bestå av enbart en styrelse. Enligt regeringens uppfattning bör aktieägarna i privata aktiebolag allmänt tillerkännas en större frihet att besluta om utformningen av bolagets organisation än aktieägarna i publika aktiebolag. I enlighet med detta bör förbudet för den verkställande direktören att vara styrelseordförande inte gälla för privata aktiebolag. 5.3.3 Vice verkställande direktör förslag: I ett bolag skall det kunna utses en eller flera vice verkställande direktörer. Om flera vice verkställande direktörer har utsetts, skall styrelsen meddela föreskrifter om i vilken inbördes ordning de skall träda in i den verkställande direktörens ställe. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: har ansett att bestämmelserna bör utformas så att den verkställande direktören kan ersättas av flera vice verkställande direktörer och att ansvaret för olika frågor inom den löpande förvaltningen kan delas mellan dessa. Bakgrund: I ett aktiebolag kan det utses en eller flera vice verkställande direktörer. En vice verkställande direktör är bara en suppleant och har ingen särskild funktion i andra fall än då han träder in i den verkställande direktörens ställe. Så länge den verkställande direktören är i tjänst kan en vice verkställande direktör inte utöva några av de uppgifter som ankommer på den verkställande direktören. Om det finns flera vice verkställande direktörer utsedda, kan endast en av dessa träda in som ersättare för den verkställande direktören (se , Bolagsordning i aktiebolag, 1995, s. 126, jfr även prop. 1975:103 s. 369) Skälen för regeringens förslag: Nuvarande ordning ger bolaget möjlighet att utse vice verkställande direktörer som träder in som ersättare för den verkställande direktören när denna har förfall. Regeringen anser att denna ordning är ändamålsenlig och att den bör bestå. Med hänsyn till det ansvar och den behörighet som är förenad med uppdraget som verkställande direktör är det givetvis angeläget att det tydligt framgår under vilka förutsättningar en vice verkställande direktör träder till som verkställande direktör. En särskild fråga är här i vilka fall en verkställande direktör skall anses ha sådant förfall att den vice verkställande direktören träder in som ersättare. Den frågan är inte lämplig att lagreglera men bör däremot i viss utsträckning kunna lösas genom att styrelsen i sin instruktion för den verkställande direktören drar upp lämpliga riktlinjer för under vilka förutsättningar en vice verkställande direktör skall träda in i den verkställande direktörens ställe. Frågan i vilken inbördes ordning olika vice verkställande direktörer skall träda in som ersättare kan regleras i bolagsordningen eller genom styrelseföreskrifter. Något krav på att det skall finnas sådana föreskrifter finns emellertid inte. Om ett bolag har flera vice verkställande direktörer, bör det åligga styrelsen att meddela föreskrifter om i vilken inbördes ordning dessa skall träda in i den verkställande direktörens ställe. En bestämmelse om detta bör tas in i lagen. har påtalat att ansvaret för olika frågor inom den löpande förvaltningen i praktiken ofta fördelas mellan de olika vice verkställande direktörerna när den verkställande direktören är förhindrad att fullgöra sitt uppdrag. Ansvaret för administration, ekonomiska frågor och personalfrågor kan exempelvis övergå på personalchefen, medan ansvaret för försäljning övergår på marknadschefen. Samfundet har ansett att bestämmelserna bör utformas så att denna praktiska ordning inte utesluts. De begränsningar som med en sådan uppdelning kommer att gälla för de skilda vice verkställande direktörerna borde enligt samfundet kunna göras synlig för omvärlden genom styrelsedirektiv. Aktiebolagslagen utgår från att det skall finnas endast en verkställande direktör som har ansvaret för den löpande förvaltningen.