prop · GL0399 · 1998-01-01 00:00:00 — Talan får väckas senare än vad som anges i första stycket när 1. beslutet är sådant att det inte lagligen kan fattas ens med alla aktieägares samtycke, 2. samtycke till beslutet krävs av alla eller vissa aktieägare och något sådant samtycke inte har getts, eller 3. kallelse till bolagsstämman inte har skett eller de för bolaget gällande bestämmelserna om kallelse väsentligen har eftersatts. Bestämmelserna i andra stycket om tiden för att väcka talan gäller inte i fall som avses i 14 kap. 30 § första stycket. (Jfr 8 kap. 38 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer med 9 kap. 17 § andra fjärde styckena i dess gällande lydelse. Kommittén har föreslagit en särskild regel om att rätten skall underrätta registreringsmyndigheten när talan har väckts. Vid departementsbehandlingen har ansetts att denna bestämmelse lämpligen bör tas in i aktiebolagsförordningen (1975:1387). 9 kap. 41 § En dom genom vilken bolagsstämmans beslut upphävs eller ändras gäller även för de aktieägare som inte har fört talan. Rätten får ändra bolagsstämmans beslut endast om det kan fastställas vilket innehåll beslutet rätteligen borde ha haft. (Jfr 8 kap. 39 § i kommitténs förslag) Paragrafen har sin motsvarighet i 9 kap. 17 § femte stycket i den paragrafens gällande lydelse. Styrelsens talan mot bolaget 9 kap. 42 § Om styrelsen vill väcka talan mot bolaget, skall en bolagsstämma sammankallas för val av ställföreträdare som skall föra bolagets talan i tvisten. Stämningen skall delges den valde ställföreträdaren. (Jfr 8 kap. 40 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer med 9 kap. 18 § första stycket i den paragrafens gällande lydelse. 9 kap. 43 § Ett förbehåll i bolagsordningen att tvister mellan bolaget och styrelsen, en styrelseledamot, den verkställande direktören, en likvidator eller en aktieägare skall hänskjutas till skiljemän har samma verkan som ett skiljeavtal. Om styrelsen begär skiljeförfarande mot bolaget, tillämpas 42 §. Är det fråga om klandertalan av styrelsen mot bolagsstämmans beslut, är rätten till talan inte förlorad enligt 40 § första stycket, om styrelsen inom där angiven tid har kallat till stämma enligt 42 §. Om bolaget är ett publikt aktiebolag, gäller inte 23 § första stycket och andra stycket första meningen lagen (1929:145) om skiljemän. I stället skall bolaget svara för ersättningen till skiljemännen. Skiljemännen får dock på yrkande av bolaget förplikta bolagets motpart att helt eller delvis ersätta bolaget för dessa kostnader, om det finns särskilda skäl för det. (Jfr 8 kap. 40 § i kommitténs förslag) Paragrafen, som delvis motsvaras av 9 kap. 18 § andra stycket i dess gällande lydelse, behandlar vissa frågor rörande skiljeförfarande (se avsnitt 6.15). Första och andra styckena överensstämmer med de tidigare bestämmelserna i 9 kap. 18 §. Kostnadsregeln i tredje stycket är ny och innebär en avvikelse från 23 § första stycket och andra stycket första meningen lagen om skiljemän. I övrigt gäller lagen om skiljemän för skiljeförfarandet. Kostnadsregeln gäller vid skiljeförfaranden som grundas på en skiljeklausul i ett publikt aktiebolags bolagsordning och innebär att bolaget i dessa fall skall svara för hela ersättningen till skiljemännen för deras arbete och omkostnader. Skiljemännen kan begära ersättning enbart av bolaget. Bolaget kan inte av motparten återkräva vad det har utgett till skiljemännen. En undantagslös regel om att bolaget skall svara för ersättningen till skiljemännen kan emellertid leda till icke önskvärda resultat. Skiljemännen har därför möjlighet att, om det finns särskilda skäl för det, förplikta bolagets motpart att helt eller delvis ersätta bolaget för dessa kostnader. Möjligheten att avvika från huvudregeln bör utnyttjas restriktivt. Med särskilda skäl avses i första hand situationer liknande dem som i 18 kap. 3 § och 6 § har fått motivera avsteg från huvudregeln om ansvaret för rättegångskostnader. Det innebär att om bolagets motpart utan fog har påkallat ett skiljeförfarande eller på annat sätt oaktsamt har föranlett ett sådant förfarande, skiljemännen bör kunna ålägga motparten ersättningsskyldighet gentemot bolaget. Bolagets motpart bör vidare kunna förpliktas att svara för kostnader som han har orsakat genom försumlig processföring. Bestämmelserna är tvingande. Det är alltså inte möjligt att genom en föreskrift i bolagsordningen eller genom ett avtal i det enskilda fallet föreskriva en annan kostnadsfördelning. Enligt kommitténs förslag skall bolaget svara för "kostnaderna för skiljeförfarandet". Med det av kommittén använda uttrycket kan det framstå som att även parts ansvar för motpartens egna kostnader, t.ex. ombudsarvode, omfattas av den särskilda kostnadsregeln. Det motsvarande uttrycket "kostnaderna för skiljemannaförfarandet" i 14 kap. 31 § anses sålunda ha denna betydelse. För att markera att sådana kostnader inte omfattas av den särskilda kostnadsregeln har i bestämmelsen i stället angetts att bolaget skall svara för "ersättningen till skiljemännen". I fråga om parts ansvar för motpartens kostnader gäller 24 § lagen om skiljemän. 10 kap. 1 § Ett aktiebolag skall ha minst en revisor. (Jfr 10 kap. 5 § i kommitténs förslag) I paragrafen har klargjorts att alla aktiebolag måste ha en eller flera revisorer. Av 2 kap. 4 § första stycket 6 framgår att antalet revisorer skall regleras i bolagsordningen. I bolagsordningen får dock anges, i stället för ett fixerat antal revisorer, det lägsta och högsta antalet revisorer som skall finnas i bolaget. I sådana fall blir det bolagsstämmans sak att genom revisorsvalen avgöra hur många revisorer som skall finnas i bolaget. 10 kap. 2 § För en revisor får en eller flera revisorssuppleanter utses. Vad som sägs i denna lag om revisor skall i tillämpliga delar även gälla suppleant. (Jfr 10 kap. 7 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar i huvudsak 10 kap. 1 § tredje stycket i den paragrafens gällande lydelse. Av 8 § följer att revisorssuppleanter skall utses av bolagsstämman. har detta gällt undantagslöst. Såsom den nya lagtexten har utformats är det emellertid också möjligt att i bolagsordningen föreskriva att en eller flera suppleanter skall utses på annat sätt. 10 kap. 3 § Revisorn skall granska bolagets årsredovisning och bokföring samt styrelsens och den verkställande direktörens förvaltning. Granskningen skall vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. Om bolaget är moderbolag, skall revisorn även granska koncern- redovisningen och koncernföretagens inbördes förhållanden. (Jfr 10 kap. 1 och 38 §§ i kommitténs förslag) Paragrafen, som i sak motsvarar 10 kap. 7 § första och andra styckena i den paragrafens gällande lydelse, anger revisorns gransknings- uppgifter. 10 kap. 4 § Revisorn skall följa anvisningar som meddelas av bolagsstämman, om de inte strider mot lag, bolagsordningen eller god revisionssed. (Jfr 10 kap. 2 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer i sak med 10 kap. 7 § tredje stycket i den paragrafens gällande lydelse. 10 kap. 5 § Revisorn skall efter varje räkenskapsår lämna en revisionsberättelse till bolagsstämman. Bestämmelser om berättelsens innehåll och den tidpunkt då den skall lämnas till bolagets styrelse finns i 27 33 §§. Om bolaget är moderbolag, skall revisorn även lämna en koncern- revisionsberättelse enligt bestämmelserna i 34 §. (Jfr 10 kap. 4 och 25 §§ i kommitténs förslag) Av paragrafen framgår att revisorn skall redovisa resultatet av sin granskning i en revisionsberättelse och, om bolaget är moderbolag i en koncern, en koncernrevisionsberättelse. Ingenting hindrar att revi- sionsberättelsen och koncernrevisionsberättelsen upprättas som en gemensam handling. Finns det flera revisorer, torde det normala vara att de avger en berättelse tillsammans. Kan de inte enas om innehållet, får de dock givet- vis upprätta olika berättelser eller avge skiljaktiga yttranden. 10 kap. 6 § I samband med revisionen skall revisorn till styrelsen och den verkställande direktören framställa de erinringar och göra de påpekanden som följer av god revisionssed. Bestämmelser om erinringar finns i 35 §. Paragrafen har tillkommit på Lagrådets förslag. Den innehåller bestämmelser om att i revisorns uppgifter ingår bl.a. att i samband med revisionen framställa de erinringar och påpekanden som revisionen föranleder. Frågan har behandlats i avsnitt 7.4.3. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Tillhandahållande av upplysningar m.m. 10 kap. 7 § Styrelsen och den verkställande direktören skall ge revisorn tillfälle att verkställa granskningen i den omfattning revisorn anser vara nödvändig. De skall lämna de upplysningar och det biträde som revisorn begär. Samma skyldigheter har styrelsen, den verkställande direktören och revisorn i ett dotterbolag gentemot en revisor i moderbolaget. (Jfr 10 kap. 3 och 42 §§ i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer i sak med 10 kap. 8 § i dess gällande lydelse. 10 kap. 8 § En revisor väljs av bolagsstämman. Om bolaget skall ha flera revisorer, får det i bolagsordningen föreskrivas att en eller flera av dem, dock inte alla, skall utses på annat sätt än genom val på bolagsstämma. I 9, 24 och 25 §§ finns bestämmelser om att i vissa fall skall förordna revisor. (Jfr 10 kap. 6 § i kommitténs förslag) Första och andra styckena i paragrafen motsvarar i sak 10 kap. 1 § första stycket i den paragrafens gällande lydelse. Tredje stycket utgör en erinran om att i vissa fall skall förordna revisorer. 10 kap. 9 § En aktieägare kan väcka förslag om att en av förordnad revisor skall delta i revisionen tillsammans med övriga revisorer. Förslaget skall framställas på bolagsstämma där revisorsval skall ske eller förslaget enligt kallelsen till stämman skall behandlas. Om förslaget biträds av ägare till minst en tiondel av samtliga aktier eller till minst en tredjedel av de vid stämman företrädda aktierna och om någon aktieägare framställer en begäran om det till , skall förordna en revisor. skall ge bolagets styrelse tillfälle att yttra sig, innan förordnande meddelas. Förordnandet skall avse tiden till och med ordinarie bolagsstämma under nästa räkenskapsår. (Jfr 10 kap. 20 § i kommitténs förslag) Paragrafen, som i sak motsvarar 10 kap. 1 § fjärde stycket i den paragrafens gällande lydelse, anger förutsättningarna för att en minoritetsrevisor skall förordnas. 10 kap. 10 § Den som är i konkurs eller har fått näringsförbud eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § kan inte vara revisor. (Jfr 10 kap. 12 § första stycket i kommitténs förslag och 10 kap. 2 § första stycket i departementspromemorians förslag) Paragrafen motsvarar i huvudsak 10 kap. 2 § första stycket i dess gällande lydelse. Den bestämmelsen innefattade dock även en föreskrift om att inte heller den som är underårig, dvs. under , kan vara revisor i aktiebolag. Till revisor i aktiebolag kan emellertid endast den som är auktoriserad eller godkänd revisor utses (se 11 §). För att erhålla godkännande eller auktorisation som revisor fordras att veder- börande har genomgått teoretisk utbildning på universitetsnivå och därefter under i vart fall har skaffat sig praktisk erfarenhet av revision. Det har därför ansetts att det inte längre behövs någon regel om att den som är underårig inte kan vara revisor. 10 kap. 11 § Endast den som är auktoriserad eller godkänd revisor kan vara revisor i ett aktiebolag. En revisor skall ha den insikt i och erfarenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden som med hänsyn till arten och omfattningen av bolagets verksamhet fordras för att fullgöra uppdraget. (Jfr 10 kap. 12 § andra stycket i kommitténs förslag och 10 kap. 3 § första stycket i departementspromemorians förslag) Bestämmelsen i första stycket är ny. Skälen för den behandlas i avsnitt 7.1.2. Paragrafens andra stycke motsvarar 10 kap. 2 § andra stycket i dess gällande lydelse. 10 kap. 12 § Minst en av bolagsstämman utsedd revisor skall vara auktoriserad revisor om 1. tillgångarnas nettovärde enligt fastställda balansräkningar överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under av respektive räkenskapsår, 2. antalet anställda hos bolaget i medeltal har överstigit 200, eller 3. bolagets aktier eller skuldebrev är noterade vid en börs eller en auktoriserad marknadsplats. (Jfr 10 kap. 14 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar det hittillsvarande andra stycket i 10 kap. 3 §. 10 kap. 13 § Bestämmelserna i 12 § gäller även för moderbolag i en koncern om 1. nettovärdet av koncernföretagens tillgångar enligt fastställda koncernbalansräkningar överstiger det gränsbelopp som anges i 12 § 1, 2. antalet anställda vid koncernföretagen som anges i 1 i medeltal har överstigit 200, eller 3. moderbolaget inte upprättar koncernredovisning och nettovärdet av koncernföretagens tillgångar, enligt fastställda balansräkningar för koncernföretagens två senaste räkenskapsår, på moderbolagets balansdag överstiger det gränsbelopp som anges i 12 § 1. (Jfr 10 kap. 40 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar 10 kap. 3 § fjärde stycket i dess gällande lydelse. 10 kap. 14 § För ett bolag som omfattas av bestämmelserna i 12 § 1 eller 2 eller 13 § får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer besluta att bolaget får utse en viss godkänd revisor i stället för en auktoriserad revisor. Ett sådant beslut gäller i högst . (Jfr 10 kap. 15 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar 10 kap. 3 § tredje stycket i dess gällande lydelse. 10 kap. 15 § I andra bolag än de som avses i 12 och 13 §§ skall en auktoriserad revisor utses, om ägare till minst en tiondel av samtliga aktier begär det vid den bolagsstämma där revisorsval skall ske. (Jfr 10 kap. 21 § i kommitténs förslag) Bestämmelsen överensstämmer med gällande rätt (se 10 kap. 3 § femte stycket). 10 kap. 16 § Den får inte vara revisor som 1. äger aktie i bolaget eller annat bolag i samma koncern, 2. är ledamot av styrelsen eller verkställande direktör i bolaget eller dess dotterföretag eller biträder vid bolagets bokföring eller medels- förvaltning eller bolagets kontroll däröver, 3. är anställd hos eller på annat sätt har en underordnad eller beroende ställning till bolaget eller någon som avses under 2, 4. är verksam i samma företag som den som yrkesmässigt biträder bolaget vid grundbokföringen eller medelsförvaltningen eller bolagets kontroll däröver, 5. är gift eller sambo med eller är syskon eller släkting i rätt upp- eller nedstigande led till en person som avses under 2 eller är besvågrad med en sådan person i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift med den andres syskon, eller 6. står i låneskuld till bolaget eller ett annat bolag i samma koncern eller har en förpliktelse som ett sådant bolag har ställt säkerhet för. Den som enligt första stycket inte är behörig att vara revisor i ett moderbolag får inte vara revisor i dess dotterbolag. (Jfr 10 kap. 18 och 41 §§ i kommitténs förslag) Paragrafen innehåller bestämmelser om jäv. Bestämmelsen i första stycket 1 är ny. Den har behandlats i avsnitt 7.3. Punkterna 2 5 i första stycket samt andra stycket överensstämmer med gällande rätt (se 10 kap. 4 § andra och tredje styckena i deras gällande lydelse). 10 kap. 17 § En revisor får vid revisionen inte anlita någon som enligt 16 § inte är behörig att vara revisor. Om bolaget eller dess moderbolag i sin tjänst har anställda med uppgift att uteslutande eller huvudsakligen sköta den interna revisionen, får revisorn dock vid revisionen anlita sådana anställda i den utsträckning det är förenligt med god revisionssed. (Jfr 10 kap. 19 § i kommitténs förslag) Bestämmelserna överensstämmer med gällande rätt (se 10 kap. 4 § tredje stycket) 10 kap. 18 § Till revisor får även ett registrerat revisionsbolag utses. Bestämmelser om vem som får vara huvudansvarig för revisionen när ett revisionsbolag utses att vara revisor och om underrättelseskyldighet finns i 12 § lagen (1995:528) om revisorer. Följande bestämmelser i detta kapitel tillämpas på den huvudansvarige: 16 § om jäv, 17 § om anlitande av biträde, 36 § om rätt att närvara vid bolagsstämma och 43 § om registrering. (Jfr 10 kap. 16 och 17 §§ i kommitténs förslag) Bestämmelserna överensstämmer i sak med gällande rätt (se 10 kap. 2 § tredje stycket). 10 kap. 19 § Till revisor i ett dotterföretag bör minst en av moderbolagets revisorer utses. (Jfr 10 kap. 39 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar 10 kap. 2 § fjärde stycket i den paragrafens gällande lydelse. 10 kap. 20 § Uppdraget som revisor gäller till slutet av den bolagsstämma enligt 9 kap. 7 § första stycket som hålls under det fjärde räkenskapsåret efter revisorsvalet. (Jfr 10 kap. 8 § i kommitténs förslag) Paragrafen, som är ny, reglerar längden av revisorns uppdrag. Den har behandlats i avsnitt 7.2.2. Bestämmelsen gäller oavsett om det är bolagsstämman som har utsett revisorn eller om denne har utsetts i annan ordning. Det är inte möjligt att i bolagsordningen föreskriva någon annan mandattid. Bestämmelsen innebär att revisoruppdragets längd kommer att vara ungefär . Utses revisorn under räkenskapsår 1, upphör hans uppdrag under räkenskapsår 5. I regeringsförslaget har bestämmelsen utformats så att revisorsuppdraget upphör vid slutet av den bolagsstämma vid vilken styrelsen skall lägga fram årsredovisningen och revisions- berättelsen (se 9 kap. 7 § första stycket). Den stämman måste hållas från räkenskapsårets utgång. Mandatperiodens längd kommer därför inte alltid att vara exakt utan kan variera något beroende på som stämman hålls. Den nya regeln innebär inte att bolaget måste byta revisor utan endast att det då måste hållas nytt revisorsval. Inte heller förhindrar den ett bolag från att entlediga en revisor under löpande mandatperiod. Om en revisor entledigas innan har förflutit, har revisorn dock en skyldighet att avge en särskild anmälan och redogörelse till (se 22 §). 10 kap. 21 § Ett uppdrag som revisor upphör , om revisorn eller den som har utsett revisorn anmäler att uppdraget skall upphöra. Anmälan skall göras hos styrelsen. Om en revisor som inte är vald på bolagsstämma vill avgå, skall han anmäla det också hos den som har utsett honom. (Jfr 10 kap. 9 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer med gällande rätt (se 10 kap. 5 § andra stycket i dess gällande lydelse). 10 kap. 22 § En revisor vars uppdrag upphör skall genast anmäla detta till registreringsmyndigheten för registrering. Han skall lämna en kopia av anmälan till bolagets styrelse. Revisorn skall i anmälan lämna en redogörelse för vad han har funnit vid den granskning som han har utfört under den del av löpande räkenskapsår som uppdraget har omfattat. För anmälan gäller vad som föreskrivs i 30 §, 31 § första stycket och 32 § om revisionsberättelse. skall sända en kopia av anmälan till skatte- myndigheten. (Jfr 10 kap. 10 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer i sak med de bestämmelser som har funnits i 10 kap. 5 § tredje stycket. 10 kap. 23 § Om en revisors uppdrag upphör eller om bestämmelserna i 10 16 §§ eller bestämmelser i bolagsordningen hindrar honom att vara revisor och det inte finns någon suppleant, skall styrelsen vidta åtgärder för att en ny revisor utses för den återstående mandattiden. (Jfr 10 kap. 11 § i kommitténs förslag) Bestämmelsen överensstämmer med den bestämmelse som har funnits i 10 kap. 5 § fjärde stycket. 10 kap. 24 § Efter anmälan skall förordna revisor, 1. när auktoriserad revisor eller godkänd revisor inte är utsedd enligt 11 § första stycket och 12 14 §§, 2. när revisorn är obehörig enligt 10 eller 16 § och det inte finns någon behörig revisorssuppleant, eller 3. när en bestämmelse i bolagsordningen om antalet revisorer eller om revisorns behörighet har åsidosatts. Anmälan enligt första stycket kan göras av var och en. Styrelsen är skyldig att göra anmälan, om inte rättelse utan dröjsmål sker genom den som utser revisor. (Jfr 10 kap. 22 § i kommitténs förslag) Paragrafen, som huvudsak motsvarar 10 kap. 6 § första och andra styckena i den paragrafens gällande lydelse, innebär att i vissa fall på anmälan skall förordna behörig revisor i ett aktiebolag. Det har diskuterats om dessa uppgifter borde överflyttas till som har hand om ett flertal aktiebolagsrättsliga uppgifter. Emellertid skall enligt 13 kap. 4 a § första stycket 2 förordna att ett bolag skall träda i likvidation, om bolaget inte på föreskrivet sätt har till aktiebolagsregistret anmält sådan behörig revisor som skall finnas enligt aktiebolagslagen. Mot denna bakgrund har det ansetts att inte bör handlägga också frågan om att efter anmälan utse en behörig revisor. Orden och det inte finns någon revisorssuppleant i första stycket 2 fanns inte med i lagrådsremissens förslag. Lagrådet har ifrågasatt om revisor skall förordnas i de fall då det finns en suppleant med erforderliga kvalifikationer för den obehöriga revisorn. Lagrådet har påpekat att, om det finns en suppleant denne vid ordinarie revisorns förfall automatiskt inträder som revisor. I ett sådant fall finns således inte något behov av ett länsstyrelseförordnande. Lagtexten har med anledning därav justerats så att i den aktuella situationen inte skall förordna någon revisor om det finns en behörig suppleant. 10 kap. 25 § Om bolagsstämman, trots en begäran enligt 15 §, inte har utsett någon auktoriserad revisor och om någon aktieägare inom en månad från stämman begär det hos , skall förordna en sådan revisor. (Jfr 10 kap. 23 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer med den bestämmelse som har funnits i 10 kap. 6 § tredje stycket. 10 kap. 26 § skall ge bolagets styrelse tillfälle att yttra sig innan den förordnar en revisor enligt 24 eller 25 §. Förordnandet skall avse tiden till dess annan revisor har blivit utsedd på föreskrivet sätt. Vid förordnande enligt 24 § första stycket 2 skall entlediga den obehörige revisorn. (Jfr 10 kap. 24 § i kommitténs förslag) Bestämmelserna överensstämmer med gällande rätt (se 10 kap. 6 § fjärde stycket). 10 kap. 27 § Revisionsberättelsen skall lämnas till bolagets styrelse senast före den bolagsstämma som avses i 9 kap. 7 § första stycket. Revisorn skall på årsredovisningen teckna en hänvisning till revisions- berättelsen. Revisionsberättelsen skall innehålla uppgift om bolagets firma, organisationsnummer och den räkenskapsperiod som revisionsberättelsen avser. (Jfr 10 kap. 4 och 25 §§ i kommitténs förslag) Av första stycket framgår när revisionsberättelsen senast skall avges. Tiden har ändrats från två före ordinarie bolagsstämma. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.7. Andra stycket motsvarar den första meningen i 10 kap. 9 § i dess gällande lydelse. Det tredje stycket har tillkommit i anledning av en remissynpunkt från . Genom de i stycket föreskrivna uppgifterna underlättas verkets hantering av revisionsberättelsen. 10 kap. 28 § Revisionsberättelsen skall innehålla ett uttalande om huruvida årsredovisningen har upprättats i överensstämmelse med tillämplig lag om årsredovisning. Om det i årsredovisningen inte har lämnats sådana upplysningar som skall lämnas enligt tillämplig lag om årsredovisning, skall revisorn ange detta och, om det kan ske, lämna behövliga upplysningar i sin berättelse. (Jfr 10 kap. 26 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer i sak med 10 kap. 10 § andra stycket i dess gällande lydelse. Med tillämplig lag om årsredovisning avses årsredovisningslagen (1995:1554) och lagen (1995:1559) om årsredo- visning i kreditinstitut och värdepappersbolag. Kommittén har föreslagit en uttrycklig bestämmelse om att revisorn skall uttala sig om huruvida årsredovisningen ger en rättvisande bild av bolagets ställning och resultat. Redovisningslagstiftningen innehåller emellertid ett krav på att årsredo- visningen alltid skall ge en rättvisande bild av bolagets ställning och resultat.