prop · GL03151D1 · 1998-01-01 00:00:00 — Som ovan nämnts är en viktig skillnad mellan ett fördelningsystem och ett premiereservsystem att det är tillväxten i avgiftsunderlaget eller i summan avförvärvsinkomster som är avgörande för fördelningssystemets maximala förräntning och att det är kapital- tillväxten som utgör förräntningen i premiepensionssystemet. Tillväxten i lönesumman är på ett ganska tydligt sätt kopplat till den demografiska utvecklingen större befolkningstillväxt ger normalt en större lönesumma. En större lönesumma innebär att pensionsrättigheterna i fördelningssystemet kan förräntas med en högre ränta än vid låg befolkningstillväxt. Förenklat kan därmed slutsatsen dras att årskullar som intjänar och uppbär pension med genomsnittligt sett hög befolkningstillväxt skulle gynnas i ett sådant system. Även årskullar som har en relativt stor del av sin pensionsfordran intjänad när befolkningen växer skulle gynnas av hur pensionssystemet reagerar på tillväxt . Årskullar som lever med låg befolkningstillväxt skulle missgynnas. Det reformerade ålderspensionssystemets fördelningsdel skiljer sig dock i ett väsentligt avseende från det här beskrivna typfallet av fördel- ningssystem som antagits indexera pensionsförmånerna med tillväxten i lönesumman eller avgiftsunderlaget. Som redogörs för i avsnitt 16 föreslås pensionsförmånerna i huvudsak indexeras med ett inkomstindex som mäter förändringen i en genomsnittsinkomst. Därmed kommer förändringar i befolkningsantal som inte påverkar genomsnittsinkomsten inte heller att direkt påverka indexeringen av pensionsförmånerna. Vid en utveckling där avgiftsunderlaget växer snabbare än genomsnitts- inkomsten, och därmed snabbare än indexeringen av pensionsför- månerna, kommer fördelningssystemet att stärkas finansiellt. Den ökade finansiella styrka som fördelningssystemet får del av vid en sådan utveckling innebär att en motståndskraft byggs upp inom systemet mot den omvända utvecklingen, nämligen den att genomsnittsinkomsten växer snabbare än lönesumman eller avgiftsunderlaget. En orsak till att genomsittsinkomsten kan växa snabbare än lönesumman är en svag befolkningstillväxt. Endast i det fall ålderspensionssystemets eko- nomiska balans hotas kommer genomsnittsindexeringen att överges genom att den s.k. bromsen reducerar inkomstindexeringen, se avsnitt 16. Genom att inkomstindexet föreslås mäta den genomsnittliga inkomstförändringen, inom ramen för vad som är möjligt i ett finansiellt stabilt system, minskar risken avsevärt för stora variationer i olika års- kullars förmåns/avgiftskvot jämfört med de alternativa utformningar av index som studerats. Ytterligare en faktor som bidrar till att förmåns/avgiftskvoterna för olika årskullar i det reformerade ålderspensionssystemet med stor sannolikt kommer att ha en mindre spridning än vad ett bibehållet ATP- system skulle ha medfört är det rörliga delningstalet. I det reformerade systemet påverkas de nybeviljade pensionerna av förändringar i medellivslängden. Delningstalet föreslås anpassas så att pensionsbehållningen fördelas över det antal år årskullen antas leva. Eftersom den sammanlagt utbetalade imkomstpensionen därmed i princip inte påverkas av förändringar i medellivslängden påverkas inte heller förmåns/avgiftskvoten i det reformerade systemet av förändringar i medellivslängden. I ATP-systemet följer livspensionen utvecklingen av medellivslängden. Om livslängden ökar, ökar också den sammanlagt utbetalade ATP-pensionen. Förmåns/avgiftskvoten blir därmed beroende av medellivslängdens utveckling. I det reformerade systemet kommer dock inte förändringar i medellivslängden som inträffar efter att delningstalet fastställts påverka av den årliga inkomstpensionen. Därmed är inte heller i det reformerade systemet förmåns/avgiftskvoten helt stabil i förhållande till förändringar i medellivslängden. Premiepensionen Premiepensionens storlek för olika årskullar kommer att vara beroende av den avkastning årskullen erhållit på sina fonderade medel. På i princip samma sätt som för inkomstpensionen gäller här att de årskullar som har en genomsnittligt sett hög avkastning och/eller har ett relativt stort premiepensionskapital då avkastningen är god kommer att vara gynnade i bemärkelsen att de får en relativt hög förmåns/avgiftskvot. Eventuellt samband mellan avkastning och demografiska variationer är i premiepensionssystemet mer indirekt än vad det är för fördelnings- systemet. Dessutom finns möjligheter att investera i andra ekonomier än den svenska varvid premiepensionens utveckling i praktiken helt frikopplas från den demografiska utvecklingen i . Det förhållandet att det reformerade ålderspensionssystemet innehåller två delar med olika omräkning kan medföra en stabilare total förräntning av pensionsförmånerna. Riskspridning uppkommer såvida inte avkastningen på premiepensionsmedlen samvarierar med inkomstindex. I det fall avkastningen på premiepensionsmedlen systematiskt överstiger tillväxten i inkomstindex kan årskullar som intjänar full premie- pensionsrätt komma att få högre förmåns/avgiftskvoter än årskullarna i mellangenerationen som endast intjänar premiepension med visst antal tjugondelar. 34.5 Individexempel Pensionsnivåer och kompensationsgrader i det reformerade pensionssystemet I tabell 34.9 redovisas ett antal individexempel där pension och kompen- sationsgrader beräknats. Det bör poängteras att exemplen inte gör anspråk på att vara "typiska" eller representativa i något avseende. De skall i stället ses som ett antal exempel med varierande livs- inkomstprofiler 12 exempel bland de miljontals olika som finns i verkligheten. Pensionerna redovisas brutto, dvs. Förutom reformerade pensioner visas också hur stor pensionen skulle blivit om det nuvarande pensionssystemet hade bibehållts. Det är dock viktigt att i detta sammanhang poängtera att om en jämförelse med det nuvarande pensionssystemet skall vara meningsfull krävs, som tidigare påpekats, att vissa förutsättningar är uppfyllda dvs. förändringar i ATP-systemet som måste finansieras. Det gäller främst den reala tillväxten som, för att det nuvarande pensionssystemet skall vara finansiellt hållbart, måste uppgå till . I exemplen har därför förutsatts att den framtida tillväxten uppgår till . Delningstalets storlek är direkt knuten till den förväntade medellivslängden som pensionär. I individexemplen har för alla födelseårgångar använts det delningstal som beräknas gälla då de första utbetalningarna av de reformerade pensionen kommer att ske, dvs. det beräknade delningstalet födda enligt SCB:s befolknings- prognos (15,6 vid pensionsålder ). Därmed underlättas en meningsfull jämförelse mellan de två regelsystemen. Med en låg real tillväxt framöver och därtill en kraftigt ökad medellivslängd skulle inte nuvarande regelsystem kunna bibehållas oförändrat. Nedan finns en beskrivning av individernas livsinkomstprofil samt de antaganden som ligger till grund för beräkningarna. Antaganden - Tillväxten i fördelningssystemet har antagits vara . - Premiepensionsystemets avkastning har antagits vara 3 resp . - Samma delningstal har använts för samtliga födelseårgångar och för beräkning av både inkomstpension och premiepension. - Förvaltningskostnaderna är ej medräknade. - För basnivå och avtrappningsnivåer i garantipensionen har bas- beloppet 36 400 använts. - Vid beräkning av pensioner i nuvarande system är taket prisindexerat. - Vid beräkning av ATP och folkpension i nuvarande system har bas- beloppet 36 400 använts. - Kompensation för särskilda skatteregler för att få jämförbara brutto- belopp har gjorts i förekommande fall (SGA). - Avdrag för allmän pensionsavgift har gjorts i båda systemen. - Pensionsuttag antas ske . - Årsbelopp och månadsbelopp redovisas som bruttobelopp och penningvärde. Personernas livsinkomstprofiler , är född och gift. Hon har två barn födda och . Hon var hemma hos barnen och arbetade därefter heltid med en relativt jämn inkomstprofil . är lönen beräknad på en framtida tillväxt på . , är född 1941och gift, slutade skolan och började att arbeta direkt efter skolan. Hon fick barn 1965 och 1972. Hon arbetade deltid , därefter heltid med en sporadisk bisyssla vilket har gjort att inkomsterna har varierat. efter började sin karriär med hög lön som överstiger taket. , är född och ogift, slutade skolan och gjorde därefter militärtjänst under . Sedan följde med växelvis resor till andra länder och arbetslöshet. är tillbaka i och lyckas få ett tillfälligt arbete med i lön . Detta arbete har han och får sedan ett fast arbete med /månad. Fram till har han en jämn inkomstprofil motsvarande en framtida tillväxt på , därefter står löneutvecklingen still. , är född och ogift, började arbeta 1960 och har därefter arbetat heltid med en medelinkomst. , är född och gift, han kom till från . Han har studerat på högskola, gjort militärtjänstgöring och luffat runt i världen innan han började arbeta med en månadslön på . avancerar han och månadslönen ökar till . stiger månadslönen till . är född och gift, började arbeta 1960 efter skolan och gjord militärtjänst. blev han chef på ett medelstort företag med en inkomst motsvarande max pensionspoäng (6,50). Han är företaget troget fram till pensioneringen och har en jämn inkomstutveckling. , är född och gift, har varit hemmafru . Hon har tidigare bara haft sporadiska inkomster, men arbetar numera halvtid. Dessutom har hon tidigare bott utomlands varför hon endast kommer upp i 30 bosättnings- och försäkringsår i . Inkomstutveckling är jämn fram till pensioneringen. , är född och gift, började arbeta . 1970 får sitt första barn och det andra föds . är hon hemmafru och därefter fram till pensioneringen arbetar hon deltid med en jämn inkomstutveckling. , är född och ogift, kom till som invandrare 1984. var han arbetslös. Därefter har han arbete inom restau- rangbranchen med en jämn inkomstutveckling fram till pensioneringen. , är född och gift utan barn, har endast med låg inkomst . Har därefter och fram till pensioneringen varit hemmafru. , är född och gift, kom till . är han arbetslös och studerande. Han arbetar heltid fram till pensio- neringen med en jämn inkomstutveckling. , är född och gift, slutade skolan . Han gjorde därefter militärtjänsten för att sedan börja på ett statligt företag . byter han arbetsuppgifter inom företaget och får en lön som överstiger intjänandetaket för maximal intjänandepoäng. Han arbetar heltid med en jämn inkomstutveckling fram till pensioneringen. Namn Född år Lön kr/månad lönenivå Slutlön kr/månad Reformerat pensionssystem Real avkastning på premiepensionen Nuvarande pensionssystem kr/månad kr/mån % slutlön kr/mån % slutlön 1945 18 300 22 800 13 190 () 13 230 () 12 030 () 1941 26 400 28 000 13 670 () 13 690 () 13 780 () 1980 11 100 33 800 15 500 () 16 550 () 14 740 () 1942 17 000 18 000 12 160 () 12 170 () 11 120 () 1975 13 000 47 300 17 490 () 18 590 () 14 210 () 1939 25 000 27 600 15 460 () 15 460 () 14 210 () 1947 7 500 9 700 5 050 () 5 080 () 5 370 () 1947 8 000 10 300 7 720 () 7 750 () 6 730 () 1938 9 000 9 740 3 310 () 3 310 () 4 630 () 1940 0 0 5 770 1955 14 000 21 200 4 600 () 4 690 () 6 610 () 24 000 44 300 24 550 () 25 800 () 14 200 () Kommentar: : Pensionsrätt för barnår : Karriär efter : Började arbeta sent : Arbetat med medelinkomst : Invandrade , snabb löneutveckling : Inkomster över taket : Bott utomlands, får därför reducerad garantipension : Pensionsrätt för barnår, deltidsarbetet : Invandrade , får därför reducerad garantipension : Hemmafru : Invandrade , får därför reducerad garantipension : Inkomster över taket Den nuvarande och den nya ålderspensionen - hur omfördelar dessa mellan kvinnor och män? Kvinnors ATP och avtalspension , SOU 1994:22.