prop · GL0373 · 1998-01-01 00:00:00 — Att stärka den nordiska identiteten genom att öka barns och ungdomars deltagande i, kunskap om och intresse för nordisk kultur är en angelägen uppgift och insatser erfordras inom alla sektorer. Samarbetet inom barn och ungdomssektorn syftar bl.a. till att motverka rasism och främlingsfientlighet. Ytterligare en viktig fråga är att stärka forskningen inom barn- och ungdomskulturen. har inom sin verksamhet gett stöd till projekt som riktar sig till barn och unga samt konst och kulturförmedling inom i form av t.ex. festivaler, utställningar och turnéer. Som ett exempel på ett projekt som genererat ytterligare medel kan nämnas Människor och båtar i . Fondens bidrag på två miljoner danska kronor medförde att andra instanser bidrog med medel och budgeten uppgår till . Insatser har gjorts för att förbättra arbetsfördelningen mellan konstkommittéerna och fonden. Ett samrådsmöte mellan representanter för , och ägde rum i samband med rådssessionen i . Vid mötet behandlades bl.a. frågan om stöd till de tre kulturhuvudstäderna i , frågan om utbildnings- och forskningssektorns stöd samt frågan om fondens utåtriktade verksamhet. beviljades projekt till ett belopp av ca . av de medel som omfattas av inkomna ansökningar tillstyrks. Fonden har gått in för att arbeta mer områdesinriktat och styra ansökningarna till vissa prioriterade områden. De fyra konstkommittéerna, Nordiska litteratur- och bibliotekskommittén (), (), Nordiska konst- och konstindustrikommittén samt Teater och dans i , har genom sina nätverk, seminarier och olika stödformer verkat för att sprida kunskap om nordisk konst. Måldokument och ramstyrningskontrakt upprättades med NOMUS och Teater och dans i . har påbörjat sin verksamhet med utställningar, gästateljeverksamhet och utgivandet av tidskriften Språket är en av förutsättningarna för att kunna ta del av det gemensamma kulturarvet. verksamhet kännetecknas av att utveckla samarbetet på litteratur- och folkbibliotekens område. Översättningsstödet, vilket för uppgick till , bidrar till den nordiska litteraturens tillgänglighet. har också satsningar gjorts för att sammankoppla den nordiska bokhandelns databaser. NOMUS har inom ramen för sitt uppdrag att fördela bidrag till musiklivet. Medel har beviljats för knappt 20 kompositionsbeställningar, 15 konsertframföranden/festivaler samt ett antal konferenser, symposier, seminarier till ett belopp av . En särskild konferens, till barn och ungdom i hölls för att uppmärksamma musikinsatser för barn och ungdom. Inom området teater och dans har ca betalats ut till olika gästspel eller dans-, musik-, teater- och teaterprojekt. Man har också ordnat seminarier och konferenser i syfte att stärka det nordiska samarbetet när det gäller teater, musikteater och dans. hölls ett möte mellan ämbetsmannakommittéen på kulturområdet, ministerrådssekretariatet och ordförandena i samtliga institutioner. Frågor som behandlades var barn- och ungdomssatsningar inom kulturområdet, samarbetet med närområdena och insatser mot främlingsfientlighet och rasism. hölls temakonferens i om Nordisk kultur under Konferensen samlade parlamentariker, forskare och kulturarbetare och hade en bred uppslutning på ministernivå. Frågor som diskuterades på konferensen var bl.a. de små språkens ställning och kulturen i informationssamhället. Kulturministrarna höll ett särskilt möte om samarbetet inom medieområdet varvid man bl.a. beslutade att förbättra samarbetet på ministernivå i ett EU-perspektiv. Ett allmänt nordiskt TV-utbyte har diskuterats inom ramen för det nordiska samarbetet. Det är av stort kulturellt värde att göra det möjligt för invånare i de nordiska länderna att få kontakt med varandras kultur och vardag. Ett bra sätt att åstadkomma detta är att kunna ta del av de nordiska grannländernas TV-utbud. Detta främjas bäst genom att de nationella TV-bolagen ges goda möjligheter att utvecklas i den digitala framtiden. De nordiska TV-bolagen har inlett ett arbete för att utarbeta principerna för samarbetet och gemensamma specifikationer för distribution av digital - TV. En utgångspunkt för de nordiska insatserna inom mediaområdet är att satsningar både på nationella produktioner och nordiska samproduktioner är en av förutsättningarna för att de nordiska medierna skall behålla ställningarna i den hårdnande konkurrensen. gjorde kultur-, utbildnings- och forskningsministrarna ett gemensamt uttalande om upphovsrätt i den digitala miljön. sammanhanget att det var viktigt att åstadkomma balans mellan upphovsrättshavarnas intressen och det allmännas behov av tillgång till information. Uttalandet skall ses mot bakgrund av pågående arbete med samma fråga. Nordiska Film- och TV-fonden stöder produktion och distribution av film och TV i . Fonden bygger på ett avtal mellan nio nordiska TV-bolag, fem nationella filminstitut och ministerrådet. har fonden stött produktionen av drygt 200 filmer och TV-serier. och EU/EES Aktuella EU-frågor anmäls regelbundet på ministerrådets och ämbetsmannakommitténs möten. Denna uppgift har åvilat . fördes en diskussion angående formerna för en nordisk hantering av aktuella EU-frågor. Kommissionens aviserade förslag om ett kulturramprogram var uppe till diskussion. EU:s mediesamarbete utgår från vissa gemensamma direktiv och stödprogram. anser att det nordiska samarbetet är av yttersta vikt på medieområdet, både i förhållande till EU/EES samt andra internationella organisationer, i syfte att uppnå gemensamma lösningar på nationell och nordisk nivå. vill föra en aktiv politik för att tillvarata nordiska intressen på medieområdet. har genomfört ett stort antal kulturprojekt i utlandet. Det nordiska litteraturåret i , Zugvögel, öppnades i för att sedan fortsätta till bl.a. , , , och . Sammanlagt ett hundra litterära manifestationer är inplanerade under medverkande av lika många författare. genomfördes en stor kulturfestival - Northern Encounters - med musik som mittpunkt i , . Kring olika musikaliska inslag grupperades litteraturuppläsningar och konst- och hantverksutställningar. Festivalen engagerade deltagare från samtliga åtta länder runt . Fjortonhundra konstnärer medverkade varav två tredjedelar från de nordiska länderna. Ett nordiskt kulturutbyte med äger rum . Projektet är i huvudsak ett utbyte mellan professionella konstnärer inom samtliga konstkategorier. , en utställning med nordisk konst, invigdes på Musée d Art Moderne i i närvaro av och kulturministrar. Projektet går ut på att visa modernismens genombrott i den nordiska konsten. Det kulturella samarbetet inom närområdet bedrivs i enlighet med den kulturplan som antagits av , Kulturens tredje pelare - 47 rekommendationer för det nordiska kultursamarbetet med och nordvästra . Planen utgår från ett brett kulturbegrepp och koncentreras till ett fåtal insatsområden. Ett mål är att utbytet skall vara ömsesidigt och att insatserna även skall nå till regioner där kulturutbytet är begränsat. De nordiska informationskontoren deltar i kulturförmedlande aktiviteter i sina respektive länder. Utöver de kulturaktiviteter och kulturutbyten som kontoren anordnar inom ramen för sina egna medel genomförs särskilda, större projekt. hölls exempelvis kulturfestivaler i samtliga baltiska länder. genomfördes kulturevenemang inom litteratur, dans och teater, musik samt konst, med medverkan av både nordiska och baltiska artister. Inom ramen för det nordiska samarbetet inom museiområdet har ett projekt bedrivits i samarbete med och om kulturmiljövård och museiverksamhet. Utbildning och forskning Allmänt Utbildning och forskning hör till de prioriterade områdena inom det nordiska samarbetet. Det övergripande målet för sektorn är att stärka och utveckla den nordiska utbildnings- och forskningsgemenskapen. Styrande för insatserna inom sektorn har varit rekommendationer rörande budgeten för det aktuella året samt det norska ordförandeskapets prioriteringar . Utbildnings- och forskningsssektorn är det resursmässigt sett största nordiska disponerade sektorn i runda tal nära . Den övervägande delen av medlen går till generella stödordningar, nätverksaktiviteter, tidsbegränsade projekt och nordiska institutioner. Språksamarbetet, som i princip berör samtliga sektorer inom det nordiska samarbetet, gavs högsta prioritet i reformrapporten samarbete i ny tid . En rad förslag i syfte att stärka språksamarbetet har därefter lagts fram i rapporten Det umistelige . tillsatte en särskild arbetsgrupp med representation även för kultursektorn, med uppgift att dels utarbeta förslag till övergripande policy/riktlinjer för det framtida nordiska språksamarbetet, dels kartlägga och komma med förslag till en struktur för detta samarbete. Gruppens förslag väntas föreligga . påbörjade en ny institution, i , sin verksamhet. Den nya institutionen har till uppgift att i sprida kännedom om övriga nordiska länders språk och kultur samt att till det övriga förmedla kunskap om det finska språket och kultur. Inom sektorn arbetar vidare en rådgivande IT-policygrupp. kultur-, utbildnings- och forskningsministrarna, på rekommendation av gruppen, ett gemensamt uttalande om upphovsrätt i den digitala miljön. sammanhanget att det var viktigt att åstadkomma balans mellan upphovsrättshavarnas intressen och det allmännas behov av tillgång till information. Uttalandet skall ses mot bakgrund av pågående arbete med samma fråga. Grundläggande för samarbetet inom skolområdet är den nya handlingsplanen för . Med utgångspunkt i handlingsplanen igångsattes ett antal treåriga projekt - ett om kvalitetsutveckling och evaluering inom skolan, ett om den nya lärarrollen samt ett projekt, som är en uppföljning av en temakonferens , om matematik, naturvetenskap och teknik inom nordisk undervisning. Andra viktiga insatsområden i handlingsplanen är mobilitetsprogrammet (för 16-19 åringar och deras lärare), mobilitetsordningen för Västnorden samt den fortsatta utvecklingen av Nordiska skoldatanätet () i förhållande till det Europeiska skoldatanätet (). överlämnade , i anslutning till sessionen i , till ett antal rekommendationer rörande det nordiska skolsamarbetet. Bl.a. rekommenderade att i planerna för reserverar medel för en mobilitetsordning för grundskoleelever (), benämnt Nordplus mini, för en femårsperiod (1999-2003). Handlingsplanen för samarbete inom folkbildning- och vuxenundervisning avser också . Vikt läggs vid livslångt lärande som grund för att möta framtidens krav inom utbildning och arbetsmarknad. Handlingsplanen innehåller ett antal projekt som skall synliggöra det speciella i de nordiska arbetsformerna. Följande samnordiska projekt har påbörjats: Folkbildning och arbetsliv, Vidareutbildning inom vuxenpedagogik samt Folkbildning och folkbibliotek. För att underlätta för folkhögskoleelever att bedriva studier vid folkhögskolor i annat nordiskt land finns särskilda elevstipendier. Ledningsgruppen för nordiskt samarbete inom högre utbildning (HÖGUT) lade fram förslag om inriktningen av sin framtida verksamhet. Syftet har varit att anpassa HÖGUT:s övergripande uppgifter till de prioriteringar och riktlinjer som varit vägledande för det nordiska samarbetet . har därefter fastställt nya stadgar för HÖGUT. Mobilitetsprogrammet för studenter och lärare inom den högre utbildningen i (NORDPLUS) handhas av HÖGUT. Nuvarande programperiod avser . HÖGUT har för avsikt att revidera NORDPLUS i vissa avseenden. har fortsatt sitt arbete med att tillskapa ett nytt sektorsövergripande forskningspolitiskt program. Forskningsansvariga ministrar har, för sin del, godkänt huvudslutsatserna i programmet som är på remiss till de andra ministerrådssektorerna. Nordiska ministerrådets avsikt är att presentera ett ministerrådsförslag om Nordisk forskningspolitisk strategi till inför dess 50:e session . I det sammanhanget kommer också att behandlas Nordiska Forskarutbildningsakademien som har hand om mobilitetsordningen inom forskningsområdet, liksom rekommendation från sessionen i , att skall redovisa hur anslagen till vissa nordiska forskningsinstitutioner kan dras ned eller fasas ut ur den nordiska budgeten och konsekvenserna av dessa åtgärder. Det femåriga (1993-97) har avslutats . Arbetet med avrapportering och publicering av resultaten fortsätter . Vidare har programmet Arktisk humanistisk forskning (1993-97) samt forskningsprojektet (1994-97) avslutats. När det gäller utbildnings- och forskningssektorn i dess helhet har beslutat att utarbeta förslag till en samlad strategi för all verksamhet inom sektorn för en femårsperiod. Strategin, som bl.a. skall bygga på gällande handlingsplaner, avses också bli presenterat som ministerrådsförslag till 50:e session. och EU/EES Utbildnings- och forskningsministrarna har även använt sina möten för samråd om EU-frågor. Bl.a. har utformningen av EU:s femte ramprogram diskuterats. Två av EU:s nuvarande utbildningsprogram, och , som avser skola och högre utbildning respektive yrkesutbildning, avslutas med utgången av . tillsatte mot den bakgrunden en arbetsgrupp, som skulle diskutera och utbyta erfarenheter inför nästa generations utbildningsprogram. Euro-peiska kommissionens arbete med att ta fram ett idédokument om de nya programmen blev emellertid försenat. Gruppen kommer därför fortsätta sitt arbete även under första delen av . På svenskt initiativ håller nu ett europeiskt skoldatanät på att upprättas. Samtliga nordiska länder medverkar i projektet. Nordiska ministerrådets forskningsprogram och syftar främst till att stärka det nordiska samarbetet inom humaniora och samhällsvetenskap. Denna satsning, som markerar de s.k. mjuka områdena inom forskningen, har hög prioritet i . Det har varit svårt för såväl samhällsvetenskap som humaniora att komma med i de europeiska forskningsprogrammen. Nordiska ministerrådets stipendieordning för och Nordvästra har utvärderats . Det konstateras i utvärderingsrapporten att stipendieordningen har fungerat väl. förelås dock vissa förändringar. har uppdragit åt styrelsen för den nordiska stipendieordningen för och nordvästra att ge sin syn på hur rapportens förslag till förändringar kan genomföras inom den nuvarande ordningen. Ett från början treårigt handlingsprogram Teacher training in the Baltic States 1995-97 beräknas bli avslutat och evaluerat . Programmet, som bygger på de baltiska ministeriernas gemensamma prioriteringar, är inriktat på utbildning för demokratiskt skolledarskap, språk- och yrkeslärarutbildning, läroplansutveckling samt användning av IT för inlärning, kommunikation och distansutbildning. har ställt sammanlagt till programmets förfogande. ägde ett nytt möte rum mellan de nordiska utbildnings- och forskningsministrarna och deras baltiska kollegor för att diskutera ett nytt samarbetsprogram. Till grund för mötet låg en av de baltiska ministerierna utarbetad lista med gemensamma prioriteringar. Bl.a. föreslås från baltisk sida upprättande av en "common educational space in the Baltic-Nordic region", en fortsättning på det tidigare lärarutbildningsprogrammet samt insatser för elever med behov av särskilt stöd. Förslagen skall övervägas och konkretiseras för att kunna tas med i närområdesbudgeten för . Det s.k. BALTnet-programmet har haft till syfte att bistå utbildnings- och forskningssektorn i de baltiska staterna vid uppbyggnad av modern service inom datakommunikation för universitetsområdet liknande den som NORDUnet har i de nordiska länderna. Projektet har förlängts för perioden för att också förse mindre högskolor, framför allt lärarutbildande institutioner, med en internationell dataförbindelse. Andra fleråriga samarbetsprojekt är Nya metoder inom vuxenutbildning (1996-99) och Ledarutbildning i ideella organisationer (1997-99). Båda projekten riktar sig till och nordvästra . har för anvisat för att inleda forskningssamarbete med nordvästra . Miljö De nordiska länderna har mycket gemensamt på miljöområdet. Natur- och klimatförhållanden är i internationell jämförelse relativt likartade. Samtliga nordiska länder har höga ambitioner på miljöområdet och har kommit långt i arbetet med att åtgärda många av de nationella miljöproblemen. Länderna lägger också stor vikt vid att hantera regionala och globala miljöproblem genom att delta och påverka den internationella miljöpolitiken och särskilt den europeiska miljöpolitiken genom EU. Det nordiska samarbetet inom miljösektorn har som utgångspunkt målsättningarna i den nordiska miljöskyddsstrategin som är fastlagda . Det innebär bl.a. att högsta möjliga ambitionsnivå skall gälla för det nordiska miljösamarbetet i förhållande till miljöarbetet inom EU. Viktiga EU/EES-frågor tas regelbundet upp på såväl ministermöten som i ämbetsmannakommitténs möten. Särskild vikt läggs vid att nordiska prioriteringar reflekteras i EU:s miljöhandlingsprogram och att miljöhänsyn inkluderas i EU:s sektorprogram, bl.a. genom ökad användning av ekonomiska styrmedel. Det tvärsektoriella samarbetet har inbegripit sektorerna för jord- och skogsbruk, fiske, finans och ekonomi, konsumentfrågor och energi. Gemensamma nordiska strategier har utarbetats för samarbetet med jord- och skogsbrukssektorn samt med fiskesektorn. Samarbetet med energisektorn har varit inriktad på de klimatrelaterade energifrågorna. Med konsumentsektorn har samarbetet bl.a. inriktats på frågor om miljömärkning och en produktorienterad miljöstrategi i ett konsumentperspektiv. Miljösektorns budget uppgick totalt till varav ca avser verksamheter i närområdet inkl. , bl.a. 10 danska till NEFCO (Nordiska miljöfinansieringsbolaget). Den särskilda miljölåneordningen (MIL) inom ramen för Nordiska Investeringsbankens (NIB) verksamhet har blivit operativ och de första kreditbesluten som togs avsåg dels Vodokanal i , dels låneramar till och . I , som är en av de största enskilda föroreningskällorna till , samverkar NIB med andra internationella finansinstitut. För verksamheten inom NEFCO med särskilda investeringsbidrag, den s.k. mjukgöringsfaciliteten, har miljöministrarna beslutat att en utvärdering skall göras inför beslutet om en eventuell fortsättning efter det att den treåriga försöksperioden går ut . En utvärderingsrapport lämnades av en oberoende utredare . Miljösektorns projektverksamhet har i huvudsak bedrivits dels i fem fasta arbetsgrupper, dels i ett antal tvärsektoriella grupperingar. Projektverksamheten under de fasta arbetsgrupperna omfattar hav- och luftfrågor, miljöövervakning och data, natur och friluftsliv, kemikalier samt renare teknologi. Den har till betydande del varit inriktad på att ta fram förhandlingsunderlag och förbereda nordiska initiativ i det vidare europeiska och internationella förhandlingsarbetet. På havs- och luftvårdsområdet har arbetet bl.a. syftat till att ta fram kunskapssunderlag till förhandlingarna i de internationella konventionerna och EU. Hög prioritet har getts åt arbetet att bereda förhandlingsunderlag till , liksom till pågående protokollsförhandlingar om kväve, ammoniak, flyktiga organiska ämnen och om långlivade organiska miljögifter inom ramen för luftföroreningskonventionen. För de nordiska länderna är det viktigt att protokollen blir effektbaserade, vilket innebär att såväl underlaget som förhandlingsarbetet är komplicerat och att gemensamma nordiska ansträngningar behövs för att utarbeta relevanta underlag. På havssidan har arbetet inriktats på att utveckla strategier för kostnadseffektiva åtgärder för att begränsa utsläpp och spridning av näringssalter ( s.k. POPs) och tungmetaller. Inom arbetsgruppen för miljöövervakning och miljödata har arbetet resulterat i en miljötillståndsrapport om biodiversitet, Biodiversity 2000. Den kommer att ges ut och skall översättas till flera nordiska språk. I arbetet deltar också representanter för närområdena. Ett nordiskt naturövervakningsprogram har också tagits fram och även överförts till och nordvästra för genomförande i närområdena . Arbetet med miljöindikatorer avrapporterades i form av en första officiell rapport baserad på ett urval av gemensamt utvecklade miljöindikatorer. Arbetet har fortsatt i samarbete med EU:s Arbetet inom natur- och friluftsområdet omfattar biologisk mångfald, landskapsskydd, kulturmiljöer och friluftsliv. Naturvårdsfrågor utgör en viktig del av miljösektorns samarbete med andra sektorer och för miljöarbetet i och närområdena. påbörjades uppföljningen av den nordiska handlingsplanen för kulturmiljöer i landskapet, som bl.a. syftar till att skapa en nordisk plattform och förbättra förutsättningarna att påverka EU:s arbete med att reformera jordbrukspolitiken och till att ta initiativ till en integrerad planering för kustområden. För uppföljning av biodiversitetskonventionen har tillståndet för hotade arter och deras livsmiljöer inventerats och förslag till åtgärder för att skydda dessa tagits fram. På kemikaliesidan har arbetet inriktats mot att utarbeta faro- och riskbedömningar för utvalda kemikalier som underlag för de nordiska ländernas agerande inom det internationella kemikaliearbetet i EU/EES, och FN. Beslut togs om att finansiera en nordisk expert för att medverka inom FN:s miljöprograms () sekretariat i i det globala förhandlingsarbetet om minskad användning av POPs. Som ett led i det nordiska arbetet att förstärka de globala ansträngningarna för att minska spridningen av POPs har den integrerade miljöövervakningen av kustzoner i särskilt inriktats mot miljögifter i . har ett program färdigställts för nordisk naturövervakning av landmiljö som är av betydelse för EU:s program Natura 2000 och är ett underlag till ministerrådets nästa miljötillståndsrapport över biologisk mångfald i . Ett arbete har också igångsatts för att ta fram ett program för nordisk naturövervakning i akvatisk miljö. Inom området renare teknologi har arbetet varit inriktat på att främja hållbara produktions- och konsumtionsmönster och på att ta fram underlag till utformning av avseende renare teknologi. Ett särskilt projekt om produktorienterad miljöstrategi har påbörjats i syfte att främja utveckling, produktion och konsumtion av produkter med mindre total miljöbelastning under hela livscykeln. Ekonomi och näring Energi Allmänt Utvecklingen inom energiområdet i de nordiska länderna och internationellt har medfört ett ökat behov av nordiskt samarbete om energifrågor. Det gäller särskilt frågor om möjligheterna att utveckla en bärkraftig energiförsörjning omkring och ett samarbete om Östersjöfrågor, förhållandet till klimatfrågan och frågor om den nordiska elmarknaden och samspelet med den inre marknaden i EU/EES. Målsättningen är att främja en effektiv, konkurrenskraftig och miljövänlig energiförsörjningi i och dess närområde. Samarbetet drivs till största delen i projektform i arbetsgrupper. Bärkraftig energiförsörjning omkring - samarbete med närområde Statsministrarna i de nordiska länderna antog en gemensam deklaration om en bärkraftig energiförsörjning omkring , i vilken de uppdrog åt energiministrarna att närmare kartlägga möjligheter och åtgärder som kan vidtas för att främja utvecklingen på området. Arbetet med att följa upp statsministerdeklarationen pågår inom ministerrådet. En utgångspunkt för uppföljningen är det arbete som genomförts inom ramen för det nordiska energisamarbetet. Det gäller bl.a. den perspektivstudie av energimarknaden runt som ministerrådet genomför som uppföljning av sin energipolitiska redogörelse och rekommendation 34/1995. Denna studie syftar till att skissera status och framtidsperspektiv för energiförsörjningen i med utgångspunkt i en utveckling mot ett tätare energisamarbete mellan och de baltiska staterna samt . Även det arbete som pågår med att utveckla en för kommer att beaktas i uppföljningen. Förslagen i den rapport om en Baltic Ring som redovisats vid statsministrarnas i möte i kommer att föras vidare. Energiministrarna kommer att slutredovisa uppdraget. En delrapport överlämnades . Slutredovisningen kan väntas peka på angelägna arbetsuppgifter inom det nordiska samarbetet.