prop · GL0326 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1997/98:26 Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen redogörs för tillämpningen av bestämmelserna i om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning samt om tillämpningen av bestämmelserna i lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning . Innehållsförteckning 1 Ärendet och dess beredning 3 2 Reglerna om hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning 3 2.1 Allmänt 3 2.2 Hemlig teleavlyssning 4 2.3 Hemlig teleövervakning 4 2.4 Hemlig kameraövervakning 5 3 Riksåklagarens och redovisning 5 3.1 Tillämpningen av hemlig teleavlyssning 5 3.2 Tillämpningen av hemlig teleövervakning 6 3.3 Tillämpningen av hemlig kameraövervakning 7 4 Slutsatser 7 1 Ärendet och dess beredning I enlighet med önskemål (bet. 1981/82:JuU54, rskr. 1981/82:298) redovisar regeringen hur reglerna om teleavlyssning i har tillämpats. I samband med att reglerna om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning ändrades uttalades i lagstiftningsärendet (prop. 1988/89:124 s. 55) att regeringens redovisning till angående tillämpningen av bestämmelserna borde behållas och att en motsvarande redovisning beträffande hemlig teleövervakning borde lämnas. Regeringen lämnade en redogörelse till för tillämpningen av bestämmelserna i om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning (skr. 1996/97:57). Skrivelsen har ännu inte färdigbehandlats av . Regeringen lämnar nu motsvarande redogörelse för . I enlighet med vad som uttalades i det lagstiftningsarbete som föregick lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning lämnas nu också en redogörelse såvitt avser tillämpningen av hemlig kameraövervakning enligt bestämmelserna i den lagen (prop. 1995/96:85 s. 37). Som angavs i redogörelsen (s. 8) har regeringen uppdragit åt Riksåklagaren och att skapa gemensamma rapporteringsrutiner och att en gång till regeringen lämna en gemensam redogörelse för användningen av hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning under föregående år. Uppdraget utvidgades genom ett regeringsbeslut till att omfatta även användningen av hemlig kameraövervakning enligt lagen om hemlig kamerövervakning. Den följande redogörelsen bygger på uppgifter som Riksåklagaren och gemensamt har lämnat i en skrivelse till regeringen . 2 Reglerna om hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning 2.1 Allmänt Bestämmelserna om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning som tvångsmedel vid beivrande av brott finns i första hand i 27 kap. . Sådana bestämmelser finns även i lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål, lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. samt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Bestämmelser om hemlig kameraövervakning som tvångsmedel vid beivrande av brott finns i första hand i lagen om hemlig kameraövervakning. Även lagen med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål samt lagen om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigsfara m.m. innehåller bestämmelser i detta hänseende. Reglerna om hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning ses över av en utredning (dir. 1996:64). För all tvångsmedelsanvändning anses gälla tre allmänna principer. De tre principerna, som anknyter till innehållet i 2 kap. 12 § regeringsformen, är ändamålsprincipen, behovsprincipen och proportionalitetsprincipen. Ändamålsprincipen innebär att en myndighets befogenhet att använda ett tvångsmedel skall vara bunden till det ändamål för vilket tvångsmedlet har beslutats. Behovsprincipen innebär att en myndighet får använda ett tvångsmedel bara när det finns ett påtagligt behov och en mindre ingripande åtgärd inte är tillräcklig. Proportionalitetsprincipen, som är lagfäst i bl.a. 27 kap. 1 § tredje stycket och 3 § första stycket 3 lagen om hemlig kameraövervakning, innebär att en tvångsåtgärd i fråga om art, styrka, räckvidd och varaktighet skall stå i rimlig proportion till vad som finns att vinna med åtgärden. 2.2 Hemlig teleavlyssning Hemlig teleavlyssning innebär att telemeddelanden som befordras till eller från ett telefonnummer, en kod eller annan teleadress, i hemlighet avlyssnas eller tas upp genom ett tekniskt hjälpmedel för återgivning av innehållet i meddelandet (27 kap. 18 § första stycket ). För att sådan avlyssning skall få ske krävs att någon är skäligen misstänkt för ett brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Även försök, förberedelse eller stämpling till dessa brott omfattas av bestämmelsen, om gärningen är belagd med straff (18 § andra stycket). För tillstånd till hemlig teleavlyssning krävs vidare att vissa andra rekvisit är uppfyllda. Så t.ex. måste åtgärden vara av synnerlig vikt för utredningen. Tvångsmedlet kan användas både för avlyssning av telefonsamtal och för upptagning av annan telekommunikation än muntlig sådan, såsom telefax och datakommunikation. Avlyssning kan också, med vissa begränsningar, ske utanför allmänt tillgängliga telenät. 2.3 Hemlig teleövervakning Hemlig teleövervakning innebär att uppgifter i hemlighet hämtas in om telemeddelanden som har expedierats eller beställts till eller från en viss teleadress eller att sådana meddelanden hindras från att nå fram. Tvångsmedlet får enligt 27 kap. 19 § användas vid förundersökning i brottmål, om det för brottet inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse och vid narkotikabrott med enbart fängelse i straffskalan. I övrigt gäller motsvarande regler som för hemlig teleavlyssning. 2.4 Hemlig kameraövervakning Hemlig kameraövervakning innebär att fjärrstyrda TV-kameror, andra optisk-elektroniska instrument eller därmed jämförbara utrustningar används för optisk personövervakning vid förundersökning i brottmål, utan att upplysning om övervakningen lämnas. Förutsättningarna för att sådan övervakning skall få ske är i övrigt i huvudsak desamma som gäller för hemlig teleavlyssning. Övervakningen får endast avse sådan plats där den misstänkte kan antas komma att uppehålla sig. Lagen om hemlig kameraövervakning trädde i kraft . Vid ikraftträdandet var lagens giltighetstid begränsad till utgången av 1996. Lagens giltighetstid har förlängts till utgången av (SFS 1997:1286, prop. 1996/97:26, bet. 1996/97:JuU5, rskr. 1996/97:40). 3 Riksåklagarens och redovisning 3.1 Tillämpningen av hemlig teleavlyssning Redovisningen visar att domstol , när det gäller förundersökning avseende grova narkotikabrott, har meddelat tillstånd att i hemlighet lyssna av kommunikation till eller från telefonapparater eller andra teleanläggningar som har innehafts eller använts av 306 misstänkta personer. Som jämförelse anges nedan antalet redovisade fall också 1995. 1969 28 1970 39 1971 44 1972 34 1973 46 1974 44 1975 42 1976 64 1977 122 1978 102 1979 147 1980 220 1981 277 1982 313 1983 418 1984 414 1985 233 1986 213 1987 205 1988 210 1989 214 1990 214 1991 243 1992 258 1993 261 1994 309 1995 333 1996 306 När det gäller andra grova brott där det enligt är tillåtet att använda hemlig teleavlyssning har detta skett i 91 fall . Det har gällt förundersökningar huvudsakligen rörande mord eller försök, förberedelse och anstiftan till detta brott, grovt rån eller medhjälp, försök och förberedelse till detta brott, mordbrand, grov allmänfarlig ödeläggelse och förberedelse till väpnat hot mot laglig ordning. Antalet fall de närmast föregående åren var följande. 1983 17 1984 13 1985 6 1986 15 1987 15 1988 15 1989 24 1990 13 1991 31 1992 61 1993 84 1994 81 1995 83 1996 91 Den genomsnittliga avlyssningstiden var . Motsvarande siffror var 50 (1995), 43 (1994), 43 (1993), 47 (1992), 44 (1991), 46 (1990), 44 (1989), 48 (1988), 54 (1987), 53 (1986) och 60 (1985). Avlyssningstiderna varierar kraftigt. förekom fall där avlyssningen bara pågick i , medan den längsta tiden var och . Avlyssningen har haft betydelse för förundersökningen i fråga om den misstänkte i av fallen , vilket kan jämföras med av fallen , av fallen 1994, 1993, 1992, 1991, 1990, 1989, 1988, 1987, 1985. Avlyssningen har inte gett något resultat i fråga om den misstänkte i av fallen och avlyssningen har avbrutits med kvarstående misstanke i av fallen. har det inte förekommit något fall där en ansökan om hemlig teleavlyssning har lämnats utan bifall av domstolen eller där vid sin förhandsprövning, som fullgörs på intendentnivå, har lämnat ett negativt besked (jfr prop. 1980/81:76 s. 277 f.). 3.2 Tillämpningen av hemlig teleövervakning Av redovisningen framgår att det lämnades tillstånd i 99 fall till hemlig teleövervakning. Av dessa avsåg 70 fall narkotikabrott. Övriga fall avsåg mord, förberedelse och anstiftan till detta brott, grov stöld, grovt häleri, grovt rån, grovt bedrägeri, grovt bokföringsbrott och grov varusmuggling. lämnades 44 tillstånd, varav 33 avsåg narkotikabrott. Övriga fall avsåg grovt rån, medhjälp/försök till grovt rån, grovt bedrägeri, grov stöld, grovt mutbrott och förberedelse till mord/människorov. lämnades 68 tillstånd, varav 62 fall avsåg narkotikabrott. Den genomsnittliga tiden för teleövervakning var . Motsvarande siffra för var och för . Tiderna för teleövervakning varierar mellan och knappt 10 månader. Teleövervakningen har haft betydelse för förundersökningen i fråga om den misstänkte i av fallen. Övervakningen har inte gett något resultat i av fallen och de fall där åtgärden har avbrutits med kvarvarande brottsmisstanke utgjorde . Motsvarande procentsatser för var 52, 25 och 23 och för var de 28, 44 och 28. I ett ärende lämnade en tingsrätt en ansökan om tillstånd till hemlig teleövervakning utan bifall. Ansökningen bifölls av hovrätten efter överklagande. Det har inte förekommit något fall där vid förhandsprövning lämnat ett negativt besked. 3.3 Tillämpningen av hemlig kameraövervakning Av redovisningen som omfattar framgår att det lämnades tillstånd till hemlig kameraövervakning i 40 fall. Av dessa avsåg 30 fall narkotikabrott. Övriga fall avsåg försök och anstiftan till mord, grovt rån eller försök, förberedelse och medhjälp till detta brott, mordbrand samt förberedelse till väpnat hot mot laglig ordning. Den genomsnittliga tiden för hemlig kameraövervakning den tid redovisningen avser var . Tiden varierar i de enskilda fallen och . Den hemliga kameraövervakningen har haft betydelse för förundersökningen i fråga om den misstänkte i av fallen. Övervakningen har inte gett något resultat i av fallen och de fall där åtgärden har avbrutits med kvarvarande brottsmisstanke utgjorde . har det inte förekommit något fall där en domstol har lämnat en ansökan om hemlig kameraövervakning utan bifall och inte heller något fall där vid förhandsprövning har lämnat negativt besked. 4 Slutsatser Av redovisningen framgår att tvångsmedlen, i likhet beträffande hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning, främst har använts i förundersökningar där det funnits starka misstankar om organiserad eller annars omfattande handel med narkotika. Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning har använts då andra spaningsmetoder har prövats utan resultat eller redan från början befunnits otillräckliga. Huvudsyftet har alltjämt varit att avslöja den mera omfattande narkotikasmugglingen till och försäljningen av narkotika inom landet. Regeringen konstaterar att antalet teleavlyssningar på grund av misstanke om grov narkotikabrottslighet har ökat avsevärt , då möjligheten att tillgripa detta tvångsmedel infördes. En markant ökning av antalet tillstånd kan noteras . Antalet tillstånd sjönk därefter och låg fram på en nivå motsvarande nivå. har antalet tillstånd åter ökat i antal men jämfört med har antalet tillstånd sjunkit något. Regeringen konstaterar att mängden beslagtagen narkotika har ökat kraftigt, med undantag för cannabis. cannabis togs dock i beslag 1996 i sammanlagt 3 017 beslag. Mängden beslagtagen amfetamin har minskat jämfört med , och ligger i nivå med de mängder som togs i beslag . Antalet beslag minskade dock endast något. Antalet beslag av och mängden beslagtaget kokain, som minskade kraftigt , var återigen väsentligt högre än under sista . Antalet beslag av och mängden beslagtaget heroin minskade något jämfört med , men nivåerna är mer än dubbelt så höga som de som redovisades 1989 och tidigare. Ett förhållandevis nytt inslag i narkotikahanteringen är ecstasypreparaten. togs 10 324 tabletter i beslag, vilket är mer än en fyrfaldig ökning jämfört med . Regeringen konstaterar ånyo att det är alldeles uppenbart att läget på narkotikaområdet är djupt oroande. Något som är särskilt betänkligt är den snabba ökningen av förekomsten av ecstasypreparat, som är nära förknippat med vissa ungdomskulturer. Det kan därför inte komma i fråga att avstå från hemlig teleavlyssning i den angelägna kampen mot narkotikabrottsligheten. Hemlig teleavlyssning kan uppenbarligen inte heller avvaras i kampen mot annan grov brottslighet. Den relativt omfattande avlyssning som skett på grund av misstanke om bl.a. mord och grovt rån bekräftar detta. Det kan noteras att antalet tillstånd för annan grov brottslighet än narkotikabrott ökat något jämfört med de två föregående åren. Som tidigare framhållits måste den framtida utvecklingen när det gäller hemlig teleavlyssning följas noggrant. Det kan emellertid konstateras att den hemliga teleavlyssningen även har varit framgångsrik. Liksom har varit fallet har hemlig teleövervakning främst kommit till användning vid förundersökningar rörande narkotikabrott. Antalet tillstånd har ökat kraftigt jämfört med . Det året var å andra sidan antalet tillstånd förhållandevis lågt. Den snabba utvecklingen på telemarknaden, både vad avser trafikomfånget och de tjänster som tillhandahålls t.ex. det system som gör det möjligt att använda mobiltelefon utan något abonnemang som kan härledas till en viss person har försvårat polisens brottsbekämpande verksamhet, vilket kan förklara det ökade antalet tillstånd till hemlig teleövervakning. Detta tvångsmedel har trots detta varit förhållandevis effektivt och gett resultat i av fallen, vilket är ett lägre resultat än men väl i nivå med utfallet . Den hemliga kameraövervakningen har visat sig vara ett värdefullt och personalbesparande komplement i polisens spaningsarbete. Spaning har kunnat utföras i situationer där det annars inte skulle ha varit möjligt och spaningspersonal har kunnat frigöras för andra insatser. Resultatutfallet ligger i nivå med det för den hemliga teleavlyssningen. Enligt vad som redovisats har den hemliga kamerövervakningen genomförts med hänsyn tagen till ovidkommande personers integritet. Som nämnts är reglerna om hemlig teleavlyssning, hemlig tele- övervakning och hemlig kameraövervakning föremål för en översyn. Utredningen skall vara slutförd före . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1997/98:26 Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål . Möjligheten att använda hemlig teleavlyssning vid misstanke om grova narkotikabrott infördes . siffra innefattar inte den telefonavlyssning som det året ägde rum i utredningen av mordet på statsminister .