prop · GL031D11 · 1998-01-01 00:00:00 — att antalet pensionärer som är berättigade till BTP men inte söker BTP ökar. Ansökningsbenägenheten står inte i direkt relation till möjligheten att få BTP utan påverkas av flera faktorer. En sådan påverkande faktor är bostadskostnadsutvecklingen större nominella höjningar tenderar att leda till en ökad ansökningsbenägenhet oavsett den reala höjningen. Förändringarna inom BTP-området har medfört att även pensionärer med små marginaler har fått sänkt bostadstillägg. För att kompensera pensionärer med små ekonomiska marginaler förbättrades reglerna för det särskilda bostadstillägget (SBTP) på så sätt att den högsta skäliga bostadskostnaden höjdes till . Därmed får en pensionär med enbart grundpension och en hyra utfyllnad i form av särskilt bostadstillägg om inkomsten efter avdrag för hyra understiger . Förändringen innebar att antalet pensionärer med SBTP mer än fördubblades, från cirka 20 000 till ca 43 000 . Utgiften för det särskilda bostadstillägget uppgår till ca . av de personer som har BTP har även SBTP och utgiften för SBTP motsvarar av de totala BTP-utgifterna. Antalet pensionärer med SBTP är i viss utsträckning en avspegling av BTP-systemets fördelningsmässiga effektivitet försämras BTP-reglerna ökar antalet SBTP-tagare. Även med oförändrade BTP-regler ökar antalet SBTP-tagare successivt i takt med att alltfler pensionärer har högre bostadskostnad än den övre bostadskostnadsgränsen på . Detta eftersom en hyreshöjning över denna nivå inte kompenseras av högre BTP och därmed blir en ren kostnadsökning för pensionären. I och med det ökar risken att hamna under den skäliga levnadsnivån och därmed berättiga dem till SBTP. Det finns även andra faktorer såsom nivåerna för skälig levnadsstandard och skälig bostadskostnad som påverkar antalsutvecklingen. års regeländringar inom utgiftsområdet har påverkat i princip alla pensionärer. I syfte att kartlägga pensionärernas levnadsförhållanden och hur senare års förändringar har påverkat pensionärerna gjorde en undersökning som publicerades i rapporten och den ekonomiska krisen (skriftserie Fakta/kunskap nr 1). Av rapporten framgår bl.a. att pensionärernas genomsnittliga inkomststandard på individnivå har försvagats med i genomsnitt till följd av sänkta pensioner, höjda skatter m.fl. åtgärder som vidtagits för att stärka de offentliga finanserna. Pensionärer i toppen av inkomsfördelningen har därvid fått störst minskning, huvudsakligen p.g.a. skärpt beskattning av kapitalinkomster. Pensionärer med enbart folkpension och pensionstillskott fick däremot en relativt sett mindre försämring. över har denna grupp tack vare bl.a. höjda pensionstillskott och bostadstillägg fått en betydande real standardförbättring. Vad gäller ålderspensionärerna som grupp ökar den ekonomiska standarden såväl absolut som i förhållande till andra grupper. Detta beror på att nytillkommande pensionärer med bättre pensioner kommer in i systemet. Gruppen ålderspensionärer blir således ekonomiskt allt starkare medan de enskilda individerna i denna grupp överlag fått en real försämring . som grupp beräknas ålderspensionärernas ekonomiska standard i rapporten till 92 av standarden för gruppen förvärvsaktiva. I rapporten har hänsyn tagits till regeländringar inom pensionsområdet och skatteområdet. har emellertid olika former av avgifter fått ökad betydelse för människors levnadsförhållanden såväl för pensionärer som för löntagare. För att undersökningen skall vara komplett fordras således att hänsyn tas även till avgifternas inverkan. Någon samlad bild av avgifterna fanns emellertid inte i SCB:s databaser när ovan nämnda undersökning gjordes. Regeringen tog därför initiativ till ett projekt med syfte att komplettera databaserna så att även avgiftssituationen avspeglades. Mer komplett information finns nu tillgänglig varför regeringen avser göra en förnyad undersökning som även tar hänsyn till avgifternas inverkan. 3.3 Anslag A 1. 1995/96 Utgift 79 734 333 1 Utgifts - progno s 52 850 000 1998 Förslag 52 492 000 1999 Beräkna t 52 786 000 2000 Beräkna t 53 418 000 Beloppen anges i tusental kr Anslaget ålderspensioner omfattar folkpension i form av ålderspension och pensionstillskott, barntillägg till ålderspension, hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg till ålderspensionär som vårdat sjukt eller handikappat barn. Utöver ålderspension från detta anslag utbetalas även ålderspension från ATP. Anslaget är indelat i två anslagsposter ålderspensioner och särskilt pensionstillägg. ålderspensioner står för i stort sett hela anslaget. Det särskilda pensionstillägget beräknas kosta . Detta motsvarar av anslaget ålderspensioner. Anslaget beräknas för underskridas med eller . Detta beror på att medelbeloppet minskat mer än förväntat. Den effekt detta har på anslaget motverkas dock av att antalet ålderspensionärer ökar något mer än förväntat. Utgiftsstyrande faktorer är i första hand basbeloppsutvecklingen och befolkningsutvecklingen. I det sistnämnda ligger också andelen ATP-pensionärer ju fler ATP-pensionärer desto färre pensionärer som får pensionstillskott. Av demografiska skäl är antalet ålderspensionärer relativt stabilt. En svag ökning finns dock, vilket till stor del beror på att antalet förtida uttag av ålderspension har ökat . Antalet ålderspensionärer med förtida uttag har ökat med och uppgår nu till ca 115 000 personer. Detta motsvarar av samtliga ålderspensionärer. Regeringens överväganden beräknar medelsbehovet för anslaget ålderspensioner under till 52 . Regeringen delar verkets bedömning av medelsbehovet. Omräknat med aktuell befolkningsprognos beräknas medelsbehovet för till 52 . Aktuella prognoser pekar på att det för föreslagna anslaget kan komma att överskridas, dock inom ramen för anslagskrediten. För och 2000 beräknas medelsbehovet till 52 respektive 53 . Därvid har hänsyn tagits till följande förslag till regelförändringar. Förslag till vissa regeländringar Höjd nedre åldersgräns för uttag av ålderspension Regeringens förslag: Den nedre åldersgränsen för uttag av ålderspension skall höjas från till med verkan fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: Den nedre åldersgränsen för uttag av ålderspension är . Pensionsarbetsgruppen föreslog i sitt betänkande Reformerat pensionssystem (SOU 1994:20) att ålderspension inom det reformerade pensionssystemet skulle kunna tas ut tidigast . Reformering av det allmänna pensionssystemet (prop. 1993/94:250), den s.k. princippropositionen, anfördes också att den nedre åldersgränsen för ålderspensionsuttag i det reformerade systemet borde vara . Samma åldersgräns borde dessutom gälla för förtida uttag av ålderspension enligt nuvarande regler , då pensionsutbetalningarna enligt de reformerade reglerna skulle börja. Förslaget godkändes av (bet. 1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439). I Ds 1995:41, Reformerat pensionssystem lag om inkomstgrundad ålderspension, m.m., föreslogs dock att höjningen av åldersgränsen skulle tidigareläggas och börja gälla . I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1) föreslogs att ikraftträdandet av det reformerade systemets intjänanderegler skulle flyttas fram till och de första utbetalningarna av ålderspension enligt reformerade regler skulle senareläggas . Förslaget antogs av (bet. 1996/97:SfU1, rskr. 1996/97:126). Beslutet att senarelägga pensionsreformen, leder emellertid till vissa komplikationer vad avser de personer som kan ha hunnit göra pensionsuttag före ikraftträdandetidpunkten respektive utbetalningstidpunkten. Reglerna för när ålderspensioner tidigast kan tas ut behöver därför ändras. Pensionsarbetsgruppen redovisade i sitt betänkande (SOU 1994:20) övergångsregler för årsklasserna födda - 1954, den s.k. mellangenerationen. Senareläggningen av pensionsreformen medför bl.a. att de åldersgrupper som skall omfattas av övergångsregler bör ändras. Mellangenerationen har föreslagits omfatta personer födda 1953. En sådan förändring får också betydelse för tidigaste uttag av ålderspension bör ske. Om nuvarande regler för tidigaste uttag av ålderspension skulle kvarstå innebär detta att en person född som således fyller 1998 kan komma att ta ut sin ålderspension innan det reformerade pensionssystemet trätt 1999. Detta kan innebära vissa komplikationer. För individen kan t.ex. omräkningen till reformerade regler vid första utbetalningstillfället innebära en nettosänkning eller en nettohöjning av den utgående pensionen. En sådan situation är olämplig, särskilt för dem som gjort pensionsuttag , eftersom innehållet i de reformerade reglerna och därmed effekterna av ett pensionsuttag då inte är känt i detalj. Möjligheten till förtida uttag före omräkningstillfället skapar även en rad problem av mer teknisk art, som kan komma att kräva särskilda lösningar. Regeringen föreslår därför att den nedre gränsen för förtida pensionsuttag höjs till med början . Personer födda kommer därmed att vara den första årsklass som omfattas av den höjda åldersgränsen. Personer födda eller tidigare föreslås inte omfattas av regeländringen. Detta förslag föranleder ändringar i 6 kap. 1 § samt 12 kap. 1 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. (Se även avsnittet om Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten). Förslaget innebär en likviditetsförstärkning för på för anslaget Ålderspensioner. beräknas likviditetsförstärkningen till och för beräknas likviditetsförstärkningen till . Utbetalning av små pensionsbelopp Regeringens förslag: Regeringen föreslår att pension skall betalas ut en eller i efterskott om pensionen uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: Pension skall enligt nuvarande regler betalas ut . Med pensionstagarens samtycke kan dock pensionen betalas ut med längre intervall, exempelvis . I vissa fall reduceras pensionens storlek så att det utbetalade månadsbeloppet blir mycket lågt. Detta gäller främst när den pensionsberättigade bott eller arbetat i och därför får sin pension reducerad. Ofta gäller det personer bosatta utomlands men även pensionärer bosatta i kan av motsvarande skäl ha en mycket låg pension. konstaterade i sitt betänkande (1993/94:SfU23) att det är otillfredsställande att mycket små månadsbelopp betalas ut. Utskottet noterade vidare att det inom andra områden införts beloppsgränser under vilka utbetalning inte sker. Med anledning härav anförde utskottet att regeringen inför utarbetandet av det nya ålderspensionssystemet borde överväga förändringar som medger en rationellare utbetalning av pensioner till utlandet. Regeringen gav () i uppdrag att redovisa förslag till förändringar som innebär en mer rationell hantering av utbetalningar av pension till utlandet. RFV redovisade en promemoria (S95/583/F) med förslag till åtgärder. RFV:s promemoria behandlades av arbetsgruppen för genomförandet av reformeringen av det allmänna ålderspensionssystemet (S 1994:9). I departementsstencilen Reformerat pensionssystem lag om inkomstgrundad ålderspension, m.m. (Ds 1995:41) föreslås att utbetalning av pension i det reformerade systemet skall kunna ske, oavsett den pensionsberättigades samtycke, för andra perioder än . Frågan om små utbetalningsbelopp kommer dock att beredas ytterligare i det forsatta beredningsarbetet. Regeringen konstaterar att utbetalningar till utlandet kan medföra förhållandevis stora kostnader för såväl den enskilde som för staten. När det är fråga om små belopp blir proportionerna mellan administrationskostnaderna och det utbetalade beloppet orimliga. Därtill kommer att utbetalning av små belopp kan upplevas som stötande. Mot bakgrund av detta och gjorde bedömningar i arbetet med det reformerade pensionssystemet anser regeringen att det i det nuvarande pensionssystemet bör göras en ändring så att små pensionsbelopp skall kunna betalas ut för annan tidsperiod än . Möjligheten för annan tidsperiod finns visserligen redan med dagens regler men kräver då den pensionsberättigades samtycke, vilket gör att möjligheten endast används i begränsad utsträckning. Regeringen anser därför att små pensionsbelopp bör kunna betalas ut med längre tidsintervall än en månad. Enligt regeringens mening bör månatlig utbetalning ske när pensionen överstiger medan belopp därunder skall kunna utges en eller . Sådan sammanförd utbetalning av små belopp skall alltid ske i efterskott, dvs. på ordinarie utbetalningsdag i utbetalningsperioden. Av skattetekniska skäl är det inte lämpligt med längre intervall än . Av samma skäl bör sådan sammanförd utbetalning av pension åtminstone alltid ske . Att sammanföra pensionsbelopp understigande till utbetalningar en eller torde normalt inte innebära några nackdelar för pensionstagaren. I enstaka fall kan emellertid även sådana belopp ha avgörande betydelse för pensionstagare. Enligt förslaget får därför utbetalning ske även av små belopp om det finns särskilda skäl. Med tanke på beloppets storlek torde sådana särskilda skäl endast förekomma i yttersta undantagsfall. Antalet pensionärer som berörs av förslaget uppgår enligt RFV:s beräkningar till ca 6 500 personer. Ändrade utbetalningstidpunkter för pension Regeringens bedömning: Folkpension, tilläggspension och bostadstillägg skall utbetalas den 18 respektive den 19 . Skälen för regeringens bedömning: Som en del av saneringen av de offentliga finanserna har utbetalningsdagen för pensioner successivt senarelagts av . betalas pension ut för pensionstagare som är född någon av dagarna den 1-15 den 23 och för den som är född någon av dagarna 16-31 den 24 . skall pensionen betalas ut den 21 respektive 22 . För många personer inom pensionärskollektivet har detta varit av mindre betydelse. För många pensionärer har detta dock orsakat problem och stor oro för den egna ekonomiska situationen. Då regeringen fattade beslutet om att senarelägga pensionsutbetalningarna gjordes det i skuggan av den ekonomiska krisen. utvecklas de offentliga finanserna positivt. Regeringen bedömer det därför möjligt att tidigarelägga pensionsutbetalningarna för att minska oron hos pensionärer med de minsta marginalerna. kommer därför pensionerna att utbetalas den 18 respektive den 19 . Den föreslagna förändringen kommer varaktigt öka ränteutgifterna på statsbudgeten med ca . Efterlevandepensioner till vuxna 1995/96 Utgift 2 468 000 1 Utgifts - progno s 810 000 1998 Förslag 555 000 1999 Beräkna t 565 000 2000 Beräkna t 570 000 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas folkpension i form av omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samt pensionstillskott till dessa förmåner. Utöver efterlevandepension från detta anslag utges även tilläggspension i form av efterlevandepension. Utgifterna för efterlevandepension har minskat kraftigt till följd av besparingar. De beräknade effekterna av besparingarna överensstämmer i stort med verkligt utfall. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst basbeloppsutvecklingen samt antalet kvinnor som är berättigade till änkepension. Till följd av änkepensionens övergångsbestämmelser är antalsutvecklingen stabil och minskar endast mycket långsamt. Regeringens överväganden beräknar medelsbehovet för anslaget efterlevande pension för vuxna under till . Regeringen delar verkets bedömning av medelsbehovet. Omräknat med aktuell antagandebild beräknas medelsbehovet för till . För och 2000 beräknas medelsbehovet till respektive . Därvid har hänsyn tagits till följande förslag till regelförändring. Förslag till vissa regeländringar Pensionsförsäkringars ställning vid inkomstprövning av folkpension i form av änkepension Regeringens förslag: Vid inkomstprövning av folkpension i form av änkepension skall pensionsförsäkring och pensionssparkonto inte medräknas i årsinkomsten. Kapital som betalats in till pensionsförsäkring skall inte heller ingå i den förmögenhet som fastställs. Regeländringen skall gälla fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: Änkepensionen avskaffades i samband med reformeringen av systemet för efterlevandepension och ersattes av en tidsbegränsad omställningspension. Till följd av omfattande övergångsbestämmelser kommer dock änkepensioner att finnas kvar och nybeviljas under åtskilliga år framöver. Som ett led i saneringen av statens finanser genomfördes förändringar i reglerna för änkepension. Förändringen innebär att folkpension i form av änkepension inkomstprövas medan ATP i form av änkepension inte berörs av förändringen. Genom inkomstprövningen får änkor med små inkomster behålla folkpensionen medan övriga får sin folkpension reducerad eller helt indragen. Inkomstprövningen sker enligt de regler som gäller för bostadstillägg till pensionärer (). Prövningen görs integrerat på så sätt att inkomsten först reducerar BTP och därefter änkepensionen. Det innebär bl.a. att de änkor som får BTP inte får sin folkpension reducerad. För den således gemensamma inkomstprövningen fastställs en årsinkomst. Som årsinkomst räknas i princip alla inkomster men undantag görs för folkpension samt vissa bidrag och kostnadersättningar. Faktisk avkastning av kapital räknas inte med i årsinkomsten i stället läggs till inkomsten en viss andel av förmögenheten. Som inkomst räknas således ATP, tjänstepensioner, arbetsinkomster och andel av förmögenhet, vilka som regel är de dominerande delarna av årsinkomsten. Eftersom såväl pensioner som banksparande ingår i inkomsten följer att även pensionsförsäkringar räknas med i årsinkomsten. Det är ur samhällelig synpunkt väsentligt att stimulera pensionssparande. Av detta skäl är inbetalda till pensionsförsäkring upp till en viss nivå avdragsgilla vid taxeringen. Det särskilda grundavdraget för pensionärer reduceras av motsvarande skäl inte av inkomst från pensionsförsäkring. I konsekvens med detta bör enligt regeringens mening inkomst av pensionsförsäkring enligt kommunalskattelagens definition inte heller ingå i den årsinkomst som används för att beräkna änkepensionens storlek. Med inkomst av pensionsförsäkring menas även insatt kapital som ännu inte förfallit till betalning, dvs. pensionspremie som betalats in för en pensionsförsäkring skall inte ingå i förmögenheten. Det som här sägs om pensionsförsäkring skall även gälla för individuellt pensionssparkonto (IPS). De nya reglerna bör gälla fr.o.m. . Vad gäller BTP bör denna förmån ses mer strikt behovsprövad så att BTP när inkomsten är låg kan täcka upp det behov som finns för att betala en rimlig hyra. BTP-prövningen bör därför enligt regeringens mening i större utsträckning präglas av en strikt inkomstprövning mot faktisk inkomst. Regeringen anser därför att pensionsförsäkring som betalas ut även fortsättningsvis skall ingå i inkomsten vid beräkning av BTP. Långt ifrån alla änkor har en pensionsförsäkring. Det exakta antalet är inte känt men enligt regeringens bedömning kommer den föreslagna förändringen öka utgifterna för anslaget Efterlevandepension till vuxna med . Detta bedöms ligga inom ramen för anslaget. 1995/96 Utgift 14 656701 1 Utgifts - progno s 9 464 000 1998 Förslag 9 654 000 1999 Beräkna t 9 580 000 2000 Beräkna t 9 480 000 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas bostadstillägg till pensionärer () och särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Bostadstillägget var tidigare kommunalt men är statligt. Utöver bostadstillägg från detta anslag kan en kommun enligt övergångsbestämmelserna t.o.m. lämna kompletterande kommunalt bostadstillägg som helt finansieras av resp. kommun. utbetalades sådant kommunalt bostadstillägg till 38 400 pensionärer. Anslaget för beräknas enligt prognosen underskridas med ca . Orsaken till detta är att antalet pensionärer med BTP minskat mer än beräknat, vilket medfört lägre utgifter. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av medelpensionen i ATP-systemet samt utvecklingen av boendekostnaderna. Regeringens överväganden Reglerna för BTP har ändrats åtskilliga gånger . I väsentliga delar har dock principerna för beräkning av årsinkomst varit oförändrade. (SOU 1992:21) föreslog visserligen ett nytt inkomstbegrepp men detta har inte genomförts i avvaktan på det nya ålderspensionssystemet och de krav detta för med sig. Därutöver arbetar (S1997:03) med förslag till nya regler för förtidspension jämte grundskydd. Vidare föreslår IBIS (SOU1997:85) och RFV (S97/4906/F) grundläggande förändringar i beräkningen av årsinkomst för BTP. Regeringen avser med anledning av de olika förslagen att se över regelsystemet vid inkomstprövning för BTP med beaktande av de förslag och krav som framförts . beräknar medelsbehovet för anslaget bostadstillägg för pensionärer under till 9 . Regeringen delar verkets bedömning av medelsbehovet. Omräknat med aktuell befolkningsprognos och med hänsyn till föreslagna besparingar beräknas medelsbehovet för till 9 . För och 2000 beräknas medelsbehovet till 9 respektive 9 . Därvid har hänsyn tagits till följande förslag till regeländringar. Förslag till vissa regeländringar Beräkning av bostadstillägg till pensionär boende i särskild boendeform Regeringens förslag: Vid beräkning av bostadstillägg till pensionärer som har sin bostad i särskild boendeform skall värdet av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostad som avses i 5 § kommunalskattelagen inte beaktas om den utgör permanentbostad för pensionärens make. Skälen för regeringens förslag: Vid beräkning av förmögenhet, som görs som ett led i inkomstberäkningen i BTP-ärenden, gäller fr.o.m. att alla bostäder med undantag för permanentbostäder ingår i inkomstbegreppet. Detta gäller i allt väsentligt fritidsfastigheter. Emellertid berör regeln i sin nuvarande lydelse också makars ägda permanentbostad i följande fall. Två makar bor permanent i en gemensamt ägd bostad. En av makarna, som är pensionär, flyttar av hälsoskäl permanent till en bostad i en särskild boendeform medan den andra maken bor kvar i den tidigare gemensamma bostaden. Om den make som flyttat äger en del av eller hela den tidigare bostaden är bostaden eller den ägda delen nu en sådan förmögenhet som skall räknas med vid beräkning av bostadstillägg. Detta eftersom bostaden inte längre utgör den makens permanentbostad. Regeringen anser det inte rimligt att en bostad, som för den ena maken utgör permanentbostad, för den andra maken betraktas som fritidsfastighet. Regeringen föreslår därför att undantaget för tillgångar i form av bostäder utökas för pensionärer som har sin bostad i en särskild boendeform till att omfatta även permanentbostad för dennes make. Det exakta antalet individer som berörs av denna förändring är inte känt. Regeringen bedömer att den föreslagna förändringen kommer att medföra ökade kostnader för anslaget Bostadstillägg till pensionärer om , vilket bedöms rymmas inom ramen för anslaget. De ändrade reglerna föreslås gälla fr.o.m. . Sammanboende likställs med makar vid beräkning av BTP Regeringens förslag: Vid beräkning av bostadstillägg skall med gift likställas även den man och kvinna som utan att vara gifta med varandra lever tillsammans och är folkbokförda på samma adress, om inte skäl visas för annat. Förslaget från Utredningen för översyn av inkomstbegreppet inom bidrags- och socialförsäkringssystemen IBIS: Överensstämmer i princip med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna lämnar inga synpunkter på utredningens förslag. 14 remissinstanser tillstyrker förslaget, däribland , , och . tillstyrker men påpekar att det kan uppstå pedagogiska problem då BTP kommer att beräknas på gemensamma inkomster medan änkepension bara påverkas av änkans inkomster. Skälen för regeringens förslag: Inom bidrags- och socialförsäkringssystemen finns flera förmånsslag som använder sig av inkomstbegrepp, som har många likheter men där reglerna i enskilda delar avviker från varandra. (dir. 1996:52) har bl.a. haft till uppgift att se över reglerna i syfte att se om systemen kan göras mer lika varandra. IBIS- utredningen har överlämnat betänkandet Förmån efter inkomst (SOU 1997:85). Ett förslag om BTP lämnas i denna proposition eftersom ytterligare ändringar rörande samma lag lämnas i denna proposition. Remisserna finns tillgängliga på (S97/4928/F).