prop · GL031D15 · 1998-01-01 00:00:00 — 1996/97:150, FiU:20 rskr 1996/97:284) om medel för ytterligare 10 000 nya platser inom från och med . Dessutom beräknas nu - som aviserats i vårpropositionen - medel under anslaget A 14. Särskilda utbildningsinsatser för vuxna för ytterligare 10 000 platser , 10 000 platser samt 10 000 platser . För dessa nya platser skall samma studiestöd kunna lämnas som för satsningen i sin helhet, dvs. särskilt utbildningsbidrag, svuxa samt studiemedel. höjs ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen från till av tidigare inkomst. höjs den högsta respektive lägsta dagpenningen för dem som har rätt till ersättning från arbetslöshetskassa. Även andra regeländringar genomförs i försäkringen. Förändringarna påverkar kostnaderna för såväl svux och svuxa som det särskilda utbildningsbidraget. Regeringens förslag: Den som är arbetslös och tidigare fått särskilt utbildningsbidrag för en viss utbildning och som fortsätter denna utbildning bör ha förtur till särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) enligt de regler som gäller för detta stöd. Regeringen bemyndigas att meddela de ytterligare bestämmelser som kan behövas. Skälen till regeringens förslag: Det särskilda utbildningsbidraget kommer som aviserats i vårpropositionen att bibehållas som en del i satsningen omfattar. Bidraget lämnas för studier . Det är angeläget att underlätta för denna nyrekryterade grupp med kort tidigare utbildning att fullfölja ett planerat längre studieprogram. Den som under ett års studier har fått särskilt utbildningsbidrag och fortsätter utbildningen bör därför ha förtur till svuxa inom ramen för tillgängliga resurser och enligt de regler som gäller för detta stöd. Det innebär bl.a. att anställda som beviljats särskilt utbildningsbidrag inte kan få svuxa eftersom detta stöd endast kan erhållas av arbetslösa. Dessa studerande kan i stället söka studiemedel eller svux för fortsatta studier. Bestämmelsen om förtur blir aktuell fr.o.m. . Förslaget medför ändring av lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. De ytterligare bestämmelser om förtur, som kan visa sig behövliga, bör få meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Detsamma bör gälla beträffande ansökningstider. Förslaget har beretts med CSN. I likhet med vad som gäller för innevarande budgetår bör det vara möjligt för regeringen att vid behov omfördela medlen mellan de olika anslagsposterna i vuxenstudiestödet så att resurserna inom anslaget används så effektivt som möjligt. Särskilt vuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa Särskilt vuxenstudiestöd (svux) kan beviljas för studier på grundskole- och gymnasienivå samt för yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH). Svux är i första hand avsett för dem som har kort tidigare utbildning och tar ledigt från sitt arbete för att studera. För rätt till särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) är det grundläggande villkoret att sökanden är helt eller delvis arbetslös. Under /97 fick drygt 20 000 personer svux vilket är en ökning med cirka 4 000 personer jämfört med /96. Antalet som fått svuxa har minskat mellan de nämnda läsåren med omkring 4 000 (41 000 /96, 37 000 /97). Medlen för svuxa utnyttjades endast till . Orsakerna till det minskade intresset var bl.a. borttagandet av det barntillägg som tidigare fanns i stödet samt sänkningen av det lägsta beloppet i arbetslöshetsförsäkringen. Som ett resultat av den kraftiga utbyggnaden av vuxenutbildningen inom ramen för har regeringen emellertid beräknat ett ökat medelsbehov av svuxa. För svux beräknas i princip oförändrade resurser jämfört med föregående budgetår. Regeringen beräknar att svux och svuxa kan beviljas till sammanlagt 96 000 personer till en kostnad av 3 . Särskilt utbildningsbidrag Särskilt utbildningsbidrag beviljas fr.o.m. till arbetslösa för studier på grund- eller gymnasieskolenivå. Bidraget, som kan lämnas studier, motsvarar ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen vid arbetslöshet. Även anställda kan under vissa förutsättningar få stödet. beräknas omkring 70 000 personer få särskilt utbildningsbidrag. För beräknar regeringen medel för särskilt utbildningsbidrag med 4 vilket innebär att cirka 77 000 personer kan få stöd och cirka 63 200 . Stipendier för basår till ungdomar kan ungdomar , som har en treårig gymnasieutbildning, delta i gymnasial vuxenutbildning för att komplettera sin tidigare utbildning bl.a. genom att gå ett basår. De kan dock inte få studiemedel för sådana studier utan kan enbart beviljas studiebidrag med och annan studiehjälp avsedd för åldersgruppen 16-19- åringar. Det har funnits möjlighet att i efterskott få stipendium med för dem som under /96 eller /97 genomfört ett basår i komvux eller vid statens skolor för vuxna. Möjligheten till stipendier har gällt studerande både under och och varit knuten till ett begränsat antal basårsplatser, för vilka staten lämnat ett särskilt statsbidrag. Inom ramen för , inom den kommunalt finansierade gymnasiala vuxenutbildningen och vid statens skolor för vuxna, finns det numera möjlighet för huvudmännen att anordna basår i den omfattning de själva bestämmer. Därmed kan staten inte längre garantera stipendier till alla som genomgår ett basår. Det är emellertid viktigt att ungdomar, som har avslutat gymnasieskolan och vill skaffa sig särskild behörighet för naturvetenskaplig eller teknisk utbildning genom att gå basår, uppmuntras att göra detta direkt efter gymnasieskolan. Regeringen anser därför att stipendier skall kunna lämnas till dem som med godkänt resultat genomgår ett basår med en sådan inriktning under /98. Möjligheten bör dock begränsas till ungdomar . Regeringen beräknar medel för 1 000 basårsstipendier eller . Det bör ankomma på regeringen att meddela närmare bestämmelser om basårsstipendier. Korttidsstudiestöd och internatbidrag Korttidsstudiestöd får beviljas till arbetstagare som deltar i studiecirklar, kurser inom komvux och statens skolor för vuxna samt i vissa s.k. korta kurser vid folkhögskolor. Stöd lämnas för studier i svenska, engelska och matematik på grund- och gymnasieskolenivå, för studier i samhällskunskap som motsvarar sådana moment som ingår i den kommunala vuxenutbildningen samt för studier som syftar till att utveckla handikappades färdigheter och kunskaper om handikappet. Korttidsstudiestödet ersätter förlorad arbetsförtjänst och uppgår till . Internatbidrag kan beviljas till deltagare i korta kurser vid folkhögskolor och vid statens skolor för vuxna för ovan nämnda studier. Bidraget, som kan beviljas till både arbetstagare och icke arbetstagare, är . Under /97 betalades stöd ut till nära 16 000 personer. För beräknas medel för korttidsstudiestöd och internatbidrag med . Timersättning I vårpropositionen (1996/97:150) beräknade regeringen en besparing på vid ett borttagande av timersättningen till deltagare i svenskundervisning för invandrare (sfi). Timersättning lämnas till den som förlorar arbetsinkomst, arbetslöshetsersättning eller kontant arbetsmarknadsstöd. Av de drygt 40 000 personer som /97 deltog i sfi-undervisning erhöll endast omkring 3 500 timersättning. Regeringens förslag: Timersättning skall inte längre beviljas till deltagare i svenskundervisning för invandrare (sfi). Skälen för regeringens förslag: Nyanlända flyktningar (i huvudsak skyddsbehövande och deras anhöriga) och andra invandrare deltar normalt i svenskundervisningen för invandrare (sfi) innan förvärvsarbete blir aktuellt. För kostnader i samband med flyktingmottagandet får kommunerna ett särskilt statsbidrag. Bidraget utgör ersättning för bl.a. försörjningsstöd till flyktingarna . Stödet till den enskilde lämnas i form av indroduktionsersättning eller socialbidrag. För dessa nyanlända invandrare skall det upprättas individuella introduktionsprogram där sfi utgör en viktig del. Utgångspunkten är att kunskaperna i svenska efter introduktionsperioden ska vara så pass goda att invandraren kan klara av en normal tillvaro i och därmed också kunna omfattas av samhällets generella förmånssystem. De invandrare som deltar i sfi och som inte omfattas av flyktingmottagandet har i många fall vistats i . De bör i princip erbjudas samma studiestöd som övriga vuxenstuderande. Enligt gällande regler kan studier i en annan skolform t.ex. komvux i viss utsträckning kombineras med deltagande i sfi och då tillgodoräknas i studieprogrammet. Mot denna bakgrund kommer medel för timersättning inte längre att beräknas under anslaget A 4. (tidigare A 5. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar). Medel för timersättning till deltagare i särvux tas däremot upp här. Förslaget medför ändringar i 3 kap 5 §, 8 kap. 12 § och 11 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Ändringen i 11 kap. 2 § tas upp under utgiftsområde 13. Timersättning utbetalas till de studerande i vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) som på grund av studierna förlorar arbetsinkomst eller ersättning från arbetslöshetskassa. Timersättningen uppgår till . Under beräknas bidraget betalas ut till omkring 300 personer med sammanlagt . Regeringens förslag: Belopp i svux och svuxa skall fr.o.m. beräknas med utgångspunkt i den lägsta dagpenning som enligt förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd gäller för den som har rätt till arbetslöshetsersättning. Skälen för regeringens förslag: genomfördes en förändring i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd som innebär att dagpenningen i utbildningsbidraget har sänkts för den som inte tillhör en arbetslöshetskassa. Undantag gäller för den som driver eget företag. Nivåerna för svux och svuxa är knutna till utbildningsbidragets storlek. För att förändringen inte skulle få genomslag på svux och svuxa infördes en övergångsbestämmelse i aktivitetsstödsförordningen om att tidigare regler skulle gälla vid beräkning av dessa stöd . Regeringen föreslår nu att regler med samma innebörd införs i 7 kap. 7 § studiestödslagen och i 2 § lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa för tiden fr.o.m. . Som lägsta dagpenning vid beräkning av svux och svuxa skall alltså användas den dagpenning som enligt aktivitetsförordningen lägst kan lämnas till den som har rätt till arbetslöshetsersättning. Den s.k. heltidsuppräkningen skall behållas oförändrad (jfr senaste SFS 1997:573, 574). I detta hänseende görs en redaktionell ändring i 2 § lagen om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa genom att reglerna om heltidsuppräkning tas upp direkt i lagen och inte framgår bara av en hänvisning till 7 kap. 6a § studie- stödslagen. Regeringens förslag: Följdändringar görs i studiestödslagen på grund av det särskilda utbildningsbidraget. Studiemedel, svux och svuxa får inte beviljas eller tas emot för tid under vilken särskilt utbildningsbidrag redan lämnats. Tid med särskilt utbildningsbidrag skall räknas in i den längsta tid som studiestöd kan beviljas för. Den som uppbär särskilt utbildningsbidrag skall inte kunna få korttidsstudiestöd. Skälen till regeringens förslag: Det särskilda utbildningsbidraget infördes . Bestämmelser om bidraget finns i förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag. föreslås följdändringar i 4 kap. 3 och 8 §§, 5 kap. 6 § och 7 kap. 1 § studiestödslagen på grund av det särskilda utbildningsbidraget. Särskilt utbildningsbidrag får inte tas emot som studiemedel, svux eller svuxa redan har beviljats. föreslås en ändring av 4 kap. 3 § och 7 kap. 1 § studiestödslagen som innebär att studiemedel, svux och svuxa inte får beviljas eller tas emot som särskilt utbildningsbidrag. Enligt 4 kap. 8 § andra stycket studiestödslagen får en studerande som har haft studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. studiestödslagen för studier på grund- eller gymnasieskolenivå under sammanlagt beviljas studiemedel för ytterligare sådana studier endast om det finns särskilda skäl. Denna treårsregel har gjorts tillämplig även på det särskilda utbildningsbidraget genom en hänvisning i förordningen till nämnda lagbestämmelse. föreslås att även studier med särskilt utbildningsbidrag skall räknas in i treårsperioden för rätt till ytterligare studiemedel. Vidare föreslås en ändring i 5 kap. 6 § studiestödslagen som innebär att den som har särskilt utbildningsbidrag inte kan få korttidstudiestöd . Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1 Därav 1996 Utgift 115 225 Utgifts - progno s 138 800 1998 Förslag 63 773 1999 Beräkna t 65 048 2000 Beräkna t 66 349 Beloppen anges i tusental kronor 1 Nytt anslag 2 anslaget E 6. 3 anslaget A 5. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet elever. Under detta anslag beräknar regeringen medel för 1. bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan för kostnader för resor och boende för döva eller hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samt elever vid Rh-anpassad gymnasial utbildning i , , och , 2. utgifter för studiesocialt stöd vid vissa kurser i teckenspråk för föräldrar. Regeringens överväganden Bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan lämnas för kostnader för kost, logi, vissa resor samt skäliga merkostnader på grund av funktionshindret. En viss osäkerhet råder vid bedömningen av medelsbehovet, eftersom antalet elever i riksgymnasieverksamheterna är styrande för belastningen. Belastningen kan också komma att påverkas av ställningstagande till överväganden om ändring av åldersgränsen för rätt till förtidspension/sjukbidrag. Den av regeringen tillsatta Utredningen om funktionshindrade elever i skolan (dir. 1995:134) skall även utreda hur ansvaret för utbildning och omvårdnad i anslutning till utbildning av funktionshindrade elever skall fördelas mellan stat, kommun och landsting samt vem som skall finansiera verksamheten. De ändamål för vilka stöd ges ur detta anslag kan därvid komma att påverkas. Mot bakgrund av ovanstående bedömer regeringen medelsbehovet oförändrat i förhållande . Regeringen har i proposition om utbildning i teckenspråk för vissa föräldrar m.m. (1996/97:192) föreslagit att statligt stöd skall lämnas till utbildning i teckenspråk för föräldrar till barn som är beroende av teckenspråk för att kunna kommunicera. Stödet skall enligt förslaget avse statsbidrag till kostnader för dels anordnande av utbildning dels deltagandet i utbildning. Enligt förslaget skall i skolan besluta om och utbetala statsbidrag till utbildningsanordnare och CSN besluta om och utbetala bidrag till deltagare i utbildningen. Regeringen beräknar för detta ändamål för vardera , dvs. en oförändrad nivå i förhållande . Bidrag till vissa studiesociala ändamål Därav 1996 Utgift 16 658 Utgifts - progno s 22 576 1998 Förslag 23 073 1999 Beräkna t 23 534 2000 Beräkna t 24 005 Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget betalas utgifter för stöd till produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. Anslaget disponeras av Talboks- och (TPB) som i samverkan med andra bibliotek skall förse synskadade och andra läshandikappade med litteratur. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att anslaget överskridits med till följd av det ökande antalet utbildningsplatser. Antalet läshandikappade högskolestuderande ökade mellan läsåren 1994/95 och 1995/96. Antalet platser ökar även fortsättningsvis vilket innebär att fler handikappade studenter kommer att behöva litteratur. Regeringens överväganden TPB:s årsredovisning visar att antalet studerande med behov av anpassad studielitteratur ökat avsevärt . Antalet synskadade och funktionshindrade högskolestuderande förväntas fortsätta att öka. Kostnader för produktion av studielitteratur för studerande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker beräknas till för . TPB bör få bemyndigande att beställa sådan produktion av som förfaller till betalning under till ett belopp av . Särskilt vuxenstudiestöd för studerande vid vissa lärarutbildningar Därav 1996 Utgift 44 395 Utgifts - progno s 52 200 1998 Förslag 61 632 1999 Beräkna t 62 330 2000 Beräkna t 63 481 Beloppen anges i tusental kronor De utgifter som belastar anslaget är utgifter för vuxenstudiebidrag till studerande vid utbildning som leder till specialpedagogexamen samt vid påbyggnadsutbildning till sådan examen. Studerande som antas till utbildningen har i princip rätt till stödet. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att utbetalningarna och antalet studerande varit lägre än beräknat. Prognosen visar ett utnyttjande motsvarande anslaget. Regeringens överväganden Under /97 erhöll omkring 1 000 studerande särskilt vuxenstudiestöd vid vissa lärarutbildningar. Anslaget är beräknat för samma antal studerande motsvarande . Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar Därav 1996 Utgift 173 638 Utgifts - progno s 391 400 1998 Förslag 517 371 1999 Beräkna t 507 384 2000 Beräkna t 389 651 Beloppen anges i tusental kronor De utgifter som belastar anslaget är kostnader för vuxenstudiestöd enligt förordningen (1995:819) om vissa naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar med särskilt vuxenstudiestöd m.m. Endast studerande som har rätt till särskilt vuxenstudiestöd kan antas till utbildningarna. Utfallet för /96 visar ett överskott då antalet platser ej kunnat fyllas. Prognosen visar på ett överskott motsvarande 134 miljoner. Regeringens överväganden För att stimulera intresset för naturvetenskapliga och tekniska utbildningar godkände regeringens förslag om en särskild utbildningssatsning inom högskolan om totalt 9 000 platser (s.k. NT- utbildning). infördes rätten till särskilt vuxenstudiestöd (svux) som normalt är en förmånligare stödform än studiemedel. Antagningen till utbildningarna har skett vid tre ansökningstillfällen, , samt . Enligt preliminära uppgifter kommer inte samtliga platser att utnyttjas. Regeringen föreslår i årets budgetproposition att ytterligare en antagning ska göras till treåriga utbildningar (se utgiftsområde 16, avsnitt 5.2.3). beräknas medelsbehovet till . Rättsdatablad Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upphäver eller upprepar ett normgivningsbemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG-regler Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa 4 kap. 3 § 7 kap. 1, 7 §§ 9 kap. 2 § 3 § 3 a § 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 15