prop · GL036 · 1998-01-01 00:00:00 — Om en elev i specialskolan inte tillfredsställande har slutfört sista årskursen när skolplikten upphör men bedöms ha förmåga att full- följa utbildningen, skall eleven be- redas tillfälle att göra detta under högst efter det att skolplikten upphörde. Vad som sagts gäller inte om eleven är utvecklingsstörd. En utvecklingsstörd elev som bör- jade fullgöra sin skolplikt det ka- lenderår då eleven fyllde har dock rätt att när skolplikten upphör slutföra sista årskursen. Ungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför att de är utveck- lingsstörda får efter skolpliktens upphörande i mån av plats genomgå an- nan utbildning i specialskolan intill utgången av vårterminen det kalen- derår då de fyller . 1 § Skolhälsovård skall anordnas för eleverna i , gymnasie- skolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. Skolhälsovård får anordnas för eleverna i förskoleklassen. 3 §7 Varje elev i eller sameskolan skall erbjudas att ge- nomgå allmän hälsokontroll en gång på varje stadium. Den första kontrollen skall äga rum första läs- året. Eleven skall dessutom, mellan de allmänna hälsokontrollerna, er- bjudas att genomgå kontroll av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller. Varje elev i eller sameskolan skall erbjudas att ge- nomgå minst tre allmänna hälso- kontroller, jämnt fördelade . Den första kontrollen skall äga rum första läsåret. Om skolhälsovård anordnas för elever i förskoleklassen får den första kon- trollen i stället äga rum då eleven går där. Eleven skall dessutom, mellan de allmänna hälsokontrol- lerna, erbjudas att genomgå kontroll av syn och hörsel och andra begrän- sade hälsokontroller. Om skolläkaren på förekommen anledning anser att en viss elev i eller sameskolan behöver undersökas särskilt, skall eleven genomgå sådan undersökning. Eleverna i de delar av särskolan och specialskolan som motsvarar skall när det behövs erbjudas att genomgå särskilda under- sökningar som föranleds av deras funktionshinder. I övrigt gäller be- stämmelserna i första och andra styckena även för dessa elever. Denna lag träder i kraft . Vid tillämpning av bestämmelsen i 2 b kap. 2 § om det antal timmar som förskoleklassen skall omfatta skall även tid som erbjudits för plats i förskola enligt den upphävda 15 § socialtjänst- lagen (1980:620) räknas med. Kommuner som före ikraftträdandet har anordnat uppdelad förskola enligt upphävda 15 § andra stycket socialtjänstlagen (1980:620) får till och med dela upp förskoleklassen . I sådant fall skall utbildningen i förskoleklassen för ett barn omfatta sammanlagt minst . Den som före ikraftträdandet fått tillstånd att bedriva enskild för- skola, fritidshem eller integrerad skolbarnsomsorg enligt 69 § social- tjänstlagen (1980:620) eller enligt lagen (1987:442) om försöksverksam- het med tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen (1980:620) skall anses ha fått tillstånd enligt 2 a kap. 13 § respektive 2 b kap. 6 §. 2.2 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (1980:620)1 dels att 13 18 §§ skall upphöra att gälla, dels att 35, 54 och 65 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 35 §2 För plats i av kommunen anord- nad förskola, fritidshem, integrerad skolbarnsomsorg, familjedaghem, familjerådgivning, hjälp i hemmet, service och omvårdnad, sådant bo- ende som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket eller annan liknande social tjänst får kommu- nen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommunen bestäm- mer. Avgifterna får dock inte över- stiga kommunens självkostnader. För sådana platser i förskolan som avses i 15 och 16 §§ får avgift tas ut endast i den mån verksamhe- ten överstiger eller . För familjerådgivning, hjälp i hemmet, service och omvårdnad, verksamhet för barn och ungdom enligt 12 § som inte är stöd och hjälpinsatser av behandlingska- raktär, sådant boende som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket eller annan liknande social tjänst får kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kom- munen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. Avgifter för hjälp i hemmet, service och omvårdnad samt boende får inte, tillsammans med avgifter som avses i 26 § tredje stycket hälso och sjukvårdslagen (1982:763), uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel för sina personliga behov. 54 §3 I ärenden hos socialnämnden som avser myndighetsutövning mot nå- gon enskild skall nämnden tillämpa följande bestämmelser i förvaltnings- lagen (1986:223): 14 § första stycket om en parts rätt att meddela sig muntligen, 16 och 17 §§ om en parts rätt att få del av uppgifter, 20 § om motivering av beslut, 26 § om rättelse av skrivfel och liknande. Bestämmelserna i 16 och 17 §§ förvaltningslagen gäller dock inte uppgifter som rör någon annan sö- kande i ett ärende om plats i för- skola eller fritidshem, om ett sådant boende som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket eller om någon annan liknande social tjänst. Bestämmelserna i 16 och 17 §§ förvaltningslagen gäller dock inte uppgifter som rör någon annan sö- kande i ett ärende om ett sådant boende som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket eller om någon annan liknande social tjänst. Vad som sägs i första stycket gäller också när det är fråga om en ansö- kan eller ett yttrande till en annan myndighet i ett mål eller ärende som rör myndighetsutövning mot enskild hos denna. 65 §4 skall på begäran av en annan myndighet till denna lämna uppgifter om utgiven ekonomisk hjälp, om syftet är att undvika felaktiga utbetalningar från det allmänna eller en felaktig taxering. Om kommunens uppgifter inom fullgörs av flera nämnder skall varje sådan nämnd, in den utsträckning det begärs, till de övriga lämna 1. uppgift om att en person är aktuell i ett ärende inom , och 2. de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser inom barnomsorg och särskilda boendeformer i kommunen. 2. de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser inom särskilda boendeformer i kommunen. Uppgiftsskyldigheten enligt andra stycket gäller inte uppgift som om- fattas av sekretess enligt 7 kap. 4 § andra stycket sekretesslagen (1980:100). Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1 dels att 7 kap. 9 § och 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 38 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 §2 Sekretess gäller i , gymnasieskolan, särskolan, special- skolan och sameskolan samt i en riksinternatskola för uppgift som hänför sig till psy- kologisk undersökning eller be- handling och för uppgift om en- skilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller i förskoleklassen, , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och same- skolan samt i en riks- internatskola för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller på samma område dels i skolans elevvårdande verk- samhet i övrigt för uppgift om enskilds personliga förhållanden, dels för uppgift som hänför sig till ärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier. Sekretessen gäller dock endast, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i elevvårds- ärende eller i annat ärende som har nämnts. Sekretess gäller inom utbildningsväsendet i övrigt för uppgift som hän- för sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog, kurator eller syofunktio- när, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgif- ten rör eller någon honom närstående lider men. Dessutom gäller inom arbetsmarknadsutbildningen, den kommunala vuxenutbildningen, vux- enutbildningen för utvecklingsstörda, svenskundervisningen för invand- rare (sfi) och folkhögskolan sekretess i annan elevvårdande verksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i specialpedagogisk stödverksamhet för uppgift om en- skilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hos i verksamhet som avser tillsyn över utbildning vid skolor med enskild huvudman (fristående skolor) för uppgift som härrör från skolans elevvårdande verksamhet och som gäller enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Samma sekretess gäller i nämnda tillsynsverksamhet för uppgift som hänför sig till en fråga om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vidare studier. Sekretessen enligt detta stycke gäller dock inte Statens skolverks beslut i ett ärende. Sekretess gäller i skolbarnsom- sorgen för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om en- skilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller i samma verksam- het för annan uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller nå- gon honom närstående lider men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller i förskoleverk- samheten för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan rö- jas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt -------------------------------------------------------------------------------- ------- 7 kap. 37 § 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, 6 § första stycket 2 -------------------------------------------------------------------------------- ------- Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt -------------------------------------------------------------------------------- ------ 7 kap. 37 § 7 kap. 38 § 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, 6 § första stycket 2 Denna lag träder i kraft . Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1997 09 04 Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i skollagen (1985:1100), 2. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620), 3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Sammanfattning av förslagen, förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av remissyttranden över promemorian (1997 05 30) Förändringar i timplan och avgiftsfria skolmåltider för elever inom det obligatoriska skol- väsendet. Yttranden har kommit in från Statskontoret, , Barn- ombudsmannen (BO), , (), , i skolan (), , och hushållsvetenskap vid , , , , , , , , , , , , kommuner, , , , , , , och kommuner, , , i (LO), (), (), , , och Skola (RHS), för skolhälsovård, samt . Dessutom har yttrande kommit in från (), Institu- tionen för hushållsvetenskap vid och Svenska kom- mittén för hushållsvetenskap. Dessa framhåller, liksom Folkhälsoinsti- tutet och och hushållsvetenskap vid , att promemorian inte beaktar ämnet hemkunskap i samband med förändringar i timplan. Timplanens roll som statligt styrinstrument bör minska och utrymmet för lokala beslut öka. Det lokala jämkningsutrymmet för skolans val utökas . Därvid får tid tas från alla ämnen i . Antalet timmar i ämnen, ämnesgrupper, språkval och ele- vens val får minskas i stället för nuvarande . Remissinstanserna stöder över lag förslaget. Flertalet kommuner hävdar i sina yttranden att det är viktigt att skolans ledning och personal inte upp- lever den centrala timplanen som ett hinder för utvecklingen av verksam- heten. Timplanens roll som statligt styrmedel är överbetonad och gör det svårt för kommunerna att utveckla sin verksamhet och skapa lokala lös- ningar och anpassningar. kommun uttrycker i sitt yttrande att en centralt fastställd timplan verkar hindrande i arbetet för helhetstänkande med integrerat och ämnesövergripande arbetssätt. kommun framhåller att ett mera ämnesövergripande arbetssätt skapas lättare om alla ämnen är jämkningsbara och att man genom detta får in en praktisk tillämpning av exempelvis svenska och matema- tik. menar att det är viktigt att den statliga styrningen tillgodoser likvärdighetsaspekter för hela landet men att styrningen är utformad i mål som inte innebär detaljstyrning. Vidare menar kommunen att promemorian inte redovisar hur timplanens styrande effekt ska tonas ner författningsenligt och därför är det svårt att bedöma vad ett uttalande får för verkan. Att timplanen inte tas bort helt och hållet är ändå ett steg i rätt riktning men vill se ämnen sammanförda till grupper med ett timtal för hela gruppen. hävdar att förslaget inte får drabba elever i behov av särskilt stöd och att rektorer och myndigheter bör göra kontinuerliga uppföljningar för att säkerställa dessa elevers rätt till extra stöd och un- dervisning. tycker att de föreslagna förändringarna är en liten bit på vägen och pekar på att problem kan uppstå hur man ska han- tera den nya situation som uppstår för alla elever som påbörjat sin skol- gång enligt de tidigare förutsättningarna. Någon form av anvisningar kan därför behövas. kommun vill gå längre med utökningen av det lokala jämk- ningsutrymmet än vad förslaget innebär och utöka . kommun instämmer i att i en målstyrd skola måste timplanen få allt mindre betydelse som styrinstrument. kommun menar att skolans val ska planeras utifrån elevernas behov och inte utifrån perso- nalens intressen. Uppföljning och utvärdering är självklara delar. , och kommuner är uttalat negativa till en förändring av timplanen enligt förslaget. kommun anser att å ena sidan eftersträvas ett ökat lokalt infly- tande över skolans verksamhetsutveckling och å andra sidan eftersträvas ett bibehållande av en central kontroll över skolans utformning och ut- veckling. föreslår att föreslagna förändringar inte genomförs i avvaktan på timplanens avskaffande. har den erfarenheten att skolans val inte tillmäts samma betydelse som elevens val och avstyrker därför förslaget. () är negativ till förslaget och menar att den garanterade undervisningstiden är en väsentlig utvärde- ringsgrund när det gäller likvärdigheten i utbildningen. () anser däremot att förslaget ger utrym- me för lokala lösningar som kan skapa nya möjligheter för elever med olika typer av funktionsnedsättning. () anser att förslaget borde kunna leda till att värdegrundsfrågorna får högre prioritet i skolans arbete och ett ökat en- gagemang bland lärare och elever. menar att förslaget ger möjlighet för skolor att skapa ett hälsoämne och ge skolan en häl- soprofil. stöder förslaget men ifrågasätter om detta i praktiken kom- mer att medföra en större möjlighet för den enskilde eleven att få en väl avvägd tid för inlärning utifrån sina förutsättningar. har ingen invändning mot förslaget. Verket är kri- tisk till att promemorian inte innehåller någon redovisning av hur tim- planen faktiskt används eller en värdering av dess betydelse som styr- instrument. betonar det ökade ansvar som följer förslaget. Utbild- ningsdepartementet och bör noggrant följa upp vad som hän- der med olika ämnens måluppfyllelse i och med denna utökade frihet. för Skolhälsovård och är negativa till förslaget. för Skolhälsovård anser att en lik- värdig skola måste styras via timplan med garanterad undervisningstid. vill avskaffa timplanen helt för att arbeta målstyrt och på så sätt ge varje elev möjligheter att nå målen. () vill avvakta med att nu göra förändringar i timplanen för att i stället göra en ordentlig utvärdering av läroplan, tim- plan och betygssystem för . stöder förslaget och anser att skolan och dess lärare och elever behöver få ett större utrymme för att kunna göra lokala av- vägningar i timplanefrågor. Skolledarna stöder förslaget och anser det som ett steg på vägen mot ett helt slopande av timplanen. RHS anser även de att timplanen bör avskaffas och ersättas av ett kvalitetssäkringssystem. anser att förändringar i timplanen bör anstå till dess att har lagt sitt slutbetänkande. () och har inte yttrat sig om förslaget. Antalet timmar i ämnena idrott och hälsa respektive slöjd utökas till 500 respektive . Tiden för utökningen tas från ele- vens val. Remissinstanserna är över lag positiva till förslaget. Det gäller för både kommuner, myndigheter och intresseorganisationer. tycker att det är bra med en utökning av antalet timmar eftersom de obligatoriska timmarna når alla elever till skillnad från motsvarande inslag i elevens val som kommunen uppfattar har för stort utrymme i timplanen. anser att en blandning av teoretiska och praktiska moment i undervisningen är stimulerande för eleverna och därför är det helt riktigt att utöka tiden i ämnena slöjd respektive idrott och hälsa. tillstyrker förslaget med all kraft. Främst gäller det idrottsämnet som man anser ha för att ge tillräcklig motion och för att grundlägga goda motionsvanor. instämmer med förslaget med konstaterandet att eleverna själva markerat sitt stora intresse för det praktiskt estetiska om- rådet genom att huvudsakligen välja dessa ämnen som individuellt val. kommun stöder förslaget och menar att den utökning av timtid som dessa ämnen föreslås få är väldigt positiv då det är viktigt för såväl elevernas allsidiga utveckling som för deras personliga välbefinnande. kommun stöder förslaget ur folkhälsosynpunkt men påpekar att för att skapa en god läromiljö bör en god balans mellan det konkreta och det abstrakta även ske inom det enskilda ämnet. stöder förslaget men anser dock att det är vik- tigt att den förstärkning av baskunskaper som blev möjlig när ämnenas timtal drogs ner ej förloras. anser att de föreslagna förändringarna är en liten bit på vägen och att det ger möjlighet att prioritera områden som man bedömer som särskilt angelägna. , , och kommuner har inga invändningar mot förslaget. och kommuner är tveksamma till förslaget. Hudiks- valls kommun anser att det är inkonsekvent att en detaljstyrning ersätts med en annan som de menar är innebörden av förslaget. kommun tycker att förslaget rimmar illa med den redovisade inriktningen att tona ner timplanens roll som statligt styrinstrument. anser att det enda som motiverar en fortsatt an- vändning av timplanen som statligt styrmedel är att det inte finns något kvalitetssäkringssystem som kan mäta likvärdigheten i utbildningen i landets skolor. kommun har inget att invända mot resonemanget till förslaget i promemorian men ser ingen anledning till att genomföra det. kommun anser att förslaget inte bör genomföras därför att för- slaget till förändringar i timplanen belyser den motsägelsefulla situation reformeringen av skolan hamnat i. kommun föreslår utan motivering att förslaget utgår. tillstyrker förslaget utan ytterligare kommentarer. , och hushållsvetenskap, instämmer med förslaget. , BO och är positiva till förslaget men tycker att det bör övervägas om ökningen av timtalet ska tas från elevens val. stöder förslaget att ämnet idrott och hälsa får ett ut- ökat timtal och önskar att matens betydelse för hälsan tas upp inom äm- net. tillstyrker förslaget om ökat timtal för ämnet idrott och hälsa men vill öka timtalet i hemkunskap i stället för i slöjd. anser det viktigt att beakta barns och ungdomars hel- hetsutveckling där såväl ämnena slöjd som idrott och hälsa har möjlighet att bidra med kunskap och ett lärande som skiljer sig från andra ämnen inom . Enligt Statskontoret krävs bättre underlag och analys innan de föränd- ringar som föreslås genomförs. Alla intresseorganisationer som svarat på remissen är positivt inställda till förslaget utom Skolledarna som finner det motsägelsefullt att föreslå förändring av antalet timmar i några ämnen när promemorian talar om att utrymmet för lokala beslut bör öka och timplanens roll som statligt styr- instrument bör minska. avstyrker de föreslagna förändringarna och vill i stället avskaffa timplanen helt. LR anser att man bör avvakta med förändringar i timplan men tillstyrker ändå förslaget främst av folkhälsoskäl. liksom RHS anser att de praktiskt estetiska ämnenas roll i allmänhet bör lyftas fram och stöder därför förslaget. och stöder förslaget men menar att det inte är tillräckligt ur en folkhälsoaspekt. för Skolhälsovård stöder förslaget. Man menar att idrottsämnet avslöjar signaler om mobbning, ätstörningar och bristande självkänsla. För slöjdämnet anser man att inlärning sker mest effektivt genom en kombination av teori och praktik . Detta borde vara motiv tillräckligt för att öka timtalet för slöjd. I skollagen skall införas bestämmelser som innebär att elever i grund- skolan, sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan skall erbjudas avgiftsfria skolmåltider. Detsamma skall gälla för motsvarande fristående skolor. Huvuddelen av remissinstanserna är positiva till förslaget. Av de kom- muner som yttrat sig över promemorian är cirka tre fjärdedelar positiva till förslaget att lagstadga om avgiftsfria skolmåltider i . , och kommuner tillstyrker förslaget och vill understryka värdet av skolmåltider för alla barns utveckling och möjlighet att tillgodogöra sig utbildningen. , och kommuner anser skol- lunchen vara ett viktigt inslag i skoldagen och därför bör dessa måltider vara avgiftsfria. kommun stöder förslaget men anser att det vore olyckligt om lagstiftningen leder till att kvaliteten på skolmaten blir sämre under be- sparingstider. kommun har sympati för avgiftsreglering men anför att om förslaget ska genomföras bör den pedagogiska aspekten betonas. Kom- munen anser dock att finansieringsprincipen ska gälla fullt ut. kommun tycker att det nu finns skäl att, på samma sätt som gäller för läromedel och skolskjutsar, i lag reglera kommunernas skyldig- heter att tillhandahålla avgiftsfria skolmåltider för skolpliktiga elever.