prop · GL0339 · 1998-01-01 00:00:00 — Detta har medfört att många bolag har endast begränsade ekonomiska förutsättningar att öka aktiekapitalet till . De skäl som ursprungligen angavs för den treåriga övergångstiden får därför i stor utsträckning anses gälla fortfarande. Enligt regeringens uppfattning kan se fram mot en gynnsam ekonomisk utveckling . En förlängning av den tid som de privata aktiebolagen har på sig för att öka aktiekapitalet skulle innebära att de får möjligheter att under högkonjunkturen ackumulera vinster som kan användas för att öka aktiekapitalet. Mot den bakgrunden anser regeringen att det finns skäl att något förlänga övergångstiden. Enligt regeringens mening bör dock förlängningen inte utsträckas . Privata aktiebolag som har bildats före bör således ha ett lägsta tillåtna aktiekapital om senast fr.o.m. . Sådana bolag som har ett lägre aktiekapital och som inte har anmält en ökning av aktiekapitalet till , bör avregistreras enligt de regler som finns i punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen. Frivillig avregistrering och avveckling genom likvidation Förslaget om en förlängd övergångstid aktualiserar frågan om det även bör införas bestämmelser som motsvarar punkterna 4 och 5 i de nämnda övergångsbestämmelserna. Punkten 5 i övergångsbestämmelserna har inneburit en möjlighet till frivillig avregistrering av aktiebolag än vid den nu gällande övergångstidens utgång, dvs. vid utgången av . Möjligheten att begära sådan avregistrering upphörde vid utgången av . Det finns anledning att anta att ett flertal aktiebolag som inte avser att öka aktiekapitalet till har låtit bli att begära frivillig avregistrering enligt den angivna bestämmelsen i förvissningen om att en automatisk avregistrering kommer att ske utgång. Bland dessa finns det troligen många bolag som har vidtagit åtgärder för en övergång av verksamheten till annan företagsform . För dessa kan en förlängning av den nuvarande övergångstiden vara ofördelaktig. För att underlätta för dessa småföretagare anser regeringen att det bör finnas en möjlighet att på frivillig väg avregistrera ett bolag tidigare än vid utgången av . En sådan avregistrering bör på motsvarande sätt som enligt nu gällande bestämmelser förutsätta att aktieägarna, styrelsen och den verkställande direktören begär det inom sådan tid att avregistreringen kan ske senast i anslutning till utgången av . Punkten 4 i övergångsbestämmelserna har gett bl.a. borgenärerna rätt att begära att bolag med aktiekapital som understiger försätts i likvidation. Denna bestämmelse motiverades bl.a. av att en avveckling genom likvidation under ordnade former kunde vara att föredra framför ett utkrävande av det personliga betalningsansvar som enligt punkterna 5 och 6 åvilade bl.a bolagets funktionärer, om bolaget avregistrerades utan föregående likvidation. Möjligheten att framtvinga en likvidation upphörde vid utgången av . kan förhållanden som rör bolaget eller dess funktionärer ha ändrats så att borgenärer som inte såg något behov av att tvinga fram en likvidation nu skulle göra en annan bedömning. Bl.a. mot den bakgrunden anser regeringen att det vid en förlängning av tiden för ökning av aktiekapital är rimligt att borgenärerna åter får en möjlighet att begära att bolag med ett aktiekapital som understiger försätts i likvidation. På samma sätt som i den tidigare bestämmelsen bör rätten att begära bolag i likvidation tillkomma även styrelseledamöter, den verkställande direktören, aktieägare och andra vars rätt kan vara beroende därav. Regeringen har i prop. 1997/98:22 lagt fram förslag som syftar till att skydda borgenärer med säkerhet i företagshypotek när ett aktiebolag avregistreras enligt punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen. Förslagen innebär följande. När egendom i vilken förtagshypotek gäller övergår från ett aktiebolag till dess aktieägare på grund av att bolaget har upplösts, skall en borgenär som har företagshypotek i bolagets verksamhet till säkerhet för sin fordran under en övergångstid behålla den förmånsrätt i egendomen som följer med företagshypoteket. Borgenären skall vidare ha rätt att söka betalning ur egendomen trots att fordran inte är förfallen till betalning. Bestämmelserna kommer i propositionens lagförslag till uttryck i två nya punkter, 15 och 16, i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen. Förslaget innehåller inte några motsvarande regler för det fall att ett aktiebolag avregistreras enligt punkten 5 i övergångsbestämmelserna, dvs. efter ansökan om avregistrering som har skett senast vid utgången av . Detta sammanhänger med att en sådan lagreglering skulle träffa även sådana fall då bolaget redan har avregistrerats. Regleringen skulle därigenom få en retroaktiv verkan som inte har ansetts lämplig. Saken ställer sig emellertid annorlunda om man, som regeringen föreslår, skjuter fram tidpunkten för avregistrering enligt punkten 6 till utgången av och gör det möjligt för aktiebolag att ansöka om avregistrering även efter utgången av . Det kan då antas att det kommer att ske ett inte obetydligt antal avregistreringar enligt punkten 5. Goda skäl talar för att borgenärer som har säkerhet i företagshypotek bör ges samma skydd i dessa fall som de enligt regeringens tidigare förslag skall ha när bolaget avregistreras enligt punkten 6. De föreslagna bestämmelserna i punkterna 15 och 16 bör därför gälla även i dessa fall. För att bestämmelserna inte skall få någon retroaktiv verkan bör de dock begränsas till de fall då aktiebolaget avregistreras på grund av en ansökan som har gjorts efter utgången av . 5.2 Redovisningsfrågor Regeringens förslag: Också aktiebolag med ett aktiekapital som understiger skall följa årsredovisningslagens redovisnings- regler. Aktiebolag som avsett att bli avförda från aktiebolagsregistret i anslutning till utgången av och som därför har varit undantagna från årsredovisningslagens redovisningregler skall dock få tillämpa äldre redovisningsregler t.o.m. det räkenskapsår som inleds före utgången av . Bakgrund: tillkom en ny svensk lagstiftning om årsredovisning, bl.a. årsredovisningslagen (1995:1554) och lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. Den nya lagstiftningen är anpassad till EG-rättens regler om redovisning. I princip skall samtliga aktiebolag tillämpa endera av de båda nämnda årsredovisningslagarna senast från och med det räkenskapsår som inleds närmast efter . Av punkten 3 i övergångs- bestämmelserna till årsredovisningslagen följer dock att bolag som skall avregistreras enligt punkten 5 eller punkten 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen dvs. bolag som har ett aktiekapital på och som inte före utgången av anmäler beslut om höjning av aktiekapitalet inte omfattas av lagen. I stället skall dessa bolag såsom följer av övergångs- bestämmelserna till lagen (1995:1555) om ändring i aktiebolagslagen och övergångsbestämmelserna till lagen (1995:1556) om ändring i bokföringslagen tillämpa motsvarande bestämmelser i de lagarna. Bakgrunden till de undantagsregler som gäller för bolag som avses i punkterna 5 och 6 i övergångsbestämmelserna till ändring av aktiebolagslagen var följande. De aktuella bolagen hade dittills omfattats av bokföringslagens och aktiebolagslagens regler om årsbokslut och årsredovisning. För många av bolagen kunde det antas att verksamheten efter avregistreringen skulle komma att drivas vidare i någon annan företagsform. Det skulle innebära att de efter avregistreringen återigen skulle behöva tillämpa bokföringslagens äldre redovisningsregler. För att företagen inte skulle tvingas att byta tillämpliga redovisningsregler för att senare tvingas byta tillbaka till de äldre reglerna undantogs därför aktiebolag under avveckling från årsredovisningslagens tillämpning (se prop. 1996/97:32 s. 57). Skälen för regeringens förslag: Motivet till att vissa aktiebolag har undantagits från tillämpningen av årsredovisningslagens bestämmelser var att underlätta för de företag som dittills hade drivits i aktiebolag men där avsikten var att övergå till annan företagsform. Den förlängning av övergångstiden för höjningen av lägsta tillåtna aktiekapital som regeringen nu föreslår syftar till att underlätta för de näringsidkare som driver sin verksamhet i aktiebolagsform att driva den vidare i aktiebolagsform. För dessa näringsidkare är det naturligast att de börjar tillämpa de nya redovisningsregler som gäller för aktiebolag. Det kunde möjligen övervägas att tillåta de näringsidkare, som ännu inte har bestämt om de kommer att öka aktiekapitalet i bolaget till eller som inte vet om de kommer att klara av det, att även fortsättningsvis tillämpa bokföringslagens äldre regler vad gäller årsbokslut och årsredovisning. Att fortsätta att tillämpa bokföringslagens regler i vissa aktiebolag står emellertid i strid med det allmänna intresset av att redovisningsreglerna för samma slag av företag är enhetliga och intresset av jämförbarhet mellan olika företag. I sammanhanget kan det inte heller bortses från att de äldre redovisningsreglerna i flera avseenden strider mot de redovisningsregler som EG-rätten ålägger medlemsstaterna att införa för alla aktiebolag. Från EG-rättslig synpunkt är det därför knappast acceptabelt att behålla äldre regler längre än vad nuvarande lagstiftning tillåter, dvs. de äldre reglerna bör gälla endast för aktiebolag som är under avveckling och endast . Mot den bakgrunden talar övervägande skäl för att den nya redovisningslagstiftningen i fortsättningen bör gälla för samtliga näringsidkare som driver verksamheten vidare i aktiebolagsform. Detta torde inte heller innebära några problem för de näringsidkare som har haft för avsikt att fortsätta i aktiebolagsform även /98. Det får antas att dessa näringsidkare har vidtagit åtgärder för att anpassa sig till årsredovisningslagens bestämmelser. Annorlunda kan det förhålla sig om näringsidkaren har avsett att driva verksamheten vidare men har tänkt göra det i handelsbolagsform eller under enskild firma och inte har vidtagit några särskilda avregistreringsåtgärder i förlitan på att aktiebolaget ändå kommer att upphöra efter utgången av . Det kan tänkas att det då uppstår vissa svårigheter för näringsidkaren att ställa om sin redovisning från äldre till nyare regler. Det gäller särskilt om en sådan omställning måste göras med kort varsel, såsom blir fallet i de fall där nästa räkenskapsår inleds . Näringsidkaren får då en på sig för att anpassa sina redovisningsrutiner till de nya redovisningsreglerna. Detta problem inträder emellertid endast för de näringsidkare som inte önskar fortsätta i aktiebolagsform och som inte hinner få till stånd en frivillig avregistrering av aktiebolaget enligt punkten 5 i övergångsbestämmelserna före nästa räkenskapsårs början. Problemet kan därför neutraliseras om övergången till de nya redovisningsreglerna för de aktiebolag som har kunnat tillämpa äldre redovisningsregler skjuts fram till räkenskapsår som inleds efter utgången av . De näringsidkare som inte har för avsikt att öka aktiekapitalet kan då avregistrera bolaget och gå över till annan företagsform av . De behöver därmed aldrig tillämpa årsredovisnings- lagens redovisningsregler. 6 Kostnader En förlängning av övergångstiden för ökning av aktiekapitalet i privata aktiebolag förutsätter att information om de nya reglerna förmedlas till berörda bolag. En sådan informationsspridning kommer att medföra vissa kostnader. I övrigt torde förslaget inte leda till några kostnader för det allmänna. 7 Författningskommentar 7.1 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Punkterna 3 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring av aktiebolagslagen (1975:1385) samt punkterna 4 och 5 i övergångsbestämmelserna till lagen (1995:1555) om ändring i aktiebolagslagen har fått en ny lydelse. I fråga om privata aktiebolag som har bildats före gäller 1 kap. 1 § i sin äldre lydelse i stället för den nya 1 kap. 3 § till utgången av . Ändringen i punkt 3 innebär att övergångstiden för privata aktiebolag att öka aktiekapitalet till förlängs med , till utgången av . Styrelseledamöter, verkställande direktör, aktieägare, borgenärer eller andra vilkas rätt kan vara beroende därav kan hos registrerings- myndigheten ansöka om likvidation av 1. bolag vars aktiekapital inte uppgår till vid utgången av , eller 2. bolag vars aktiekapital inte uppgår till vid utgången av . En ansökan som avses i första stycket 1 skall ges in till registreringsmyndigheten . En ansökan som avses i första stycket 2 skall ges in till registreringsmyndigheten . Om ansökan görs enligt första och andra styckena, skall registreringsmyndigheten genast förelägga bolaget att komma in med yttrande över ansökan. Föreläggandet skall delges bolaget på sätt som är föreskrivet om stämning i tvistemål. Styrelsen skall genast utlysa bolagsstämma för meddelande om föreläggandet. Om det inte, innan ärendet avgörs, visas att aktiekapitalet uppgår till , skall registreringsmyndigheten förordna att bolaget skall träda i likvidation, utse en eller flera likvidatorer samt låta registrera besluten. I fråga om överklagande av registreringsmyndighetens beslut skall bestämmelserna i 18 kap. 8 § tillämpas. Enligt ändringarna i punkt 4 första och andra stycket ges styrelseledamöter och vissa andra en möjlighet att - begära att ett bolag med ett aktiekapital som understiger skall träda i likvidation. Ändringarna har samband med förlängningen av övergångstiden enligt punkten 3. Ett bolag vars registrerade aktiekapital inte uppgår till skall, om det inte har trätt i likvidation eller försatts i konkurs, upplösas genom att avföras ur aktiebolagsregistret, om samtliga aktieägare och styrelseledamöter samt verkställande direktören begär det före utgången av . Om en sådan begäran framställs skall registreringsmyndigheten genast kungöra detta i Post- och . Bolaget får avföras ur registret tidigast efter det att ett sådant kungörande har skett. En uppgift om att bolaget har avförts ur registret skall inte kungöras. När bolaget har avförts ur registret svarar aktieägarna, styrelseledamöterna och verkställande direktören solidariskt för bolagets förpliktelser, i den mån inte annat följer av tredje stycket. Bolagets tillgångar övergår till aktieägarna. Aktieägarna inträder i bolagets ställe som part i de avtal som bolaget har slutit med tredje man. I den mån bolaget enligt lag eller annan författning har varit skyldigt att vidta åtgärd eller lämna uppgift skall detta i stället fullgöras av styrelsen. En aktieägare, som inte har varit styrelseledamot eller verkställande direktör efter utgången av och inte heller efter denna tidpunkt har varit införd i aktiebolagsregistret som sådan, svarar för bolagets förpliktelser endast i förhållande till sin andel i bolagets aktiekapital. Om det uppkommer behov av någon likvidationsåtgärd sedan bolaget har avförts ur registret, skall 13 kap. 16 § tillämpas. Ändringen i punkt 5 första stycket innebär att det införs en möjlighet till frivillig avregistrering av aktiebolag års utgång, då aktiebolag som inte har anmält höjning av aktiekapitalet till automatiskt kommer att avregistreras (se punkten 6). Ett bolag vars registrerade aktiekapital inte uppgår till vid utgången av och där anmälan om beslut om ökning av aktiekapitalet till inte har kommit in till registreringsmyndigheten skall, om det inte har trätt i likvidation eller försatts i konkurs, avföras ur aktiebolagsregistret och därmed vara upplöst. Uppgift att bolaget har avförts ur registret skall inte kungöras i Post- och . Ett bolag för vilket beslut om ökning av aktiekapitalet till har anmälts för registrering före utgången av skall, om det inte har trätt i likvidation eller försatts i konkurs, upplösas genom att avföras ur aktiebolagsregistret, om registreringsmyndigheten efter utgången av genom lagakraftvunnet beslut har avskrivit anmälan eller vägrat registrering. En uppgift om ett sådant beslut skall ofördröjligen kungöras av registreringsmyndigheten i Post- och . Bolaget får avföras ur registret tidigast efter det att kungörande har skett. En uppgift om att bolaget har avförts ur registret skall inte kungöras. När bolaget har avförts ur registret gäller punkten 5 andra - fjärde styckena. Ändringarna i punkt 6 första stycket innebär att aktiebolag som inte har ett aktiekapital som uppgår till får förlängd tid till utgången av att anmäla beslut om ökning av aktiekapitalet. Om beslut om ökning av aktiekapitalet inte har anmälts , kommer bolaget att avföras ur aktiebolagsregistret. Som en konsekvens av ändringarna i första stycket ändras även tidsangivelserna i andra stycket. I bolag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag samt i bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket samma lag skall 11 kap. 1, 2 och 4 - 14 §§ tillämpas intill utgången av det sista räkenskapsår som inletts före . I övriga bolag skall de angivna paragraferna tillämpas intill utgången av det sista räkenskapsår som inletts före . Aktiebolag som vid utgången av tillämpat äldre bestämmelser får göra det även fortsättningsvis intill utgången av det sista räkenskapsår som inletts före . I aktiebolag som har avförts från aktiebolagsregistret och i aktiebolag som avförs från aktiebolagsregistret enligt punkten 5 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) efter ansökan som har skett före utgången av skall paragraferna tillämpas även därefter. Ändringen i punkt 4 andra stycket ger vissa aktiebolag under avveckling möjlighet att under ytterligare en begränsad tid tillämpa aktiebolagslagens redovisningsregler. Utgångspunkten i andra stycket är att aktiebolagslagens redovisningsregler får tillämpas endast intill utgången av det sista räkenskapsår som inletts före . Av punktens tidigare lydelse har dock framgått att det har ålegat de bolag som skulle komma att avregistreras enligt punkterna 5 och 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) i punkternas ursprungliga lydelse, dvs. senast i anslutning till utgången av , att fortsätta att tillämpa aktiebolagslagens redovisningsregler. Dessa bolag har alltså varit skyldiga att tillämpa aktiebolagslagens redovisningsregler fram till utgången av . Den nya lydelsen av punkten avser inte att göra någon ändring i detta utan får betydelse endast vad gäller redovisningen efter utgången av . För de bolag som har varit inriktade på avregistrering i samband med /98 gäller alltså fortfarande att de skall tillämpa aktiebolagslagens redovisningsregler för det räkenskapsår som löper ut vid utgången av . Den nya lydelsen av andra stycket andra meningen innebär att de bolag som till följd av styckets tidigare lydelse vid utgången av tillämpade aktiebolagslagens redovisningsregler får fortsätta att göra det även därefter, dock endast såvitt gäller räkenskapsår som inleds före utgången av . För de aktuella bolagen de som vid utgången av tillämpade aktiebolagslagens redovisningsregler är det fråga om en valfrihet; de får tillämpa aktiebolagslagens regler men de kan också, vid ingången av ett nytt räkenskapsår, gå över till motsvarande regler i årsredovisningslagen. I fråga om räkenskapsår som inleds eller senare skall dock reglerna i årsredovisningslagen alltid tillämpas. I andra stycket tredje meningen klargörs att bolag som avregistreras års utgång skall tillämpa aktiebolagslagens redovisningsregler och således aldrig får gå över till motsvarande regler i årsredovisningslagen. Detta innebär inte någon förändring i förhållande till tidigare. I samma mening behandlas de bolag som avregistreras enligt punkten 5 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen (frivillig avregistrering) på grund av ansökningar som har skett före utgången av . Det kan i sådana fall inträffa att själva avregistreringen sker ett stycke in . Också i dessa fall skall aktiebolagslagens redovisningsregler tillämpas. Det blir alltså aldrig aktuellt att tillämpa motsvarande regler i årsredovisningslagen. Vilka redovisningsregler som skall tillämpas i de bolag där ansökan om frivillig avregistrering sker efter utgången av får bedömas med ledning av andra stycket andra meningen. Har bolaget vid utgången av tillämpat aktiebolagslagens redovisningsregler kan det således, vad gäller räkenskapsår som inleds , välja om det skall tillämpa aktiebolagslagens eller årsredovisningslagens redovisningsregler. För räkenskapsår som inleds efter utgången av gäller dock att redovisning skall ske enligt årsredovisningslagen. I bolag som omfattas av lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag samt i bolag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket samma lag skall 4 kap. 16, 20 och 21 §§, 8 kap. 13 §, 9 kap. 17 §, 10 kap. 3 och 10 §§, 12 kap. 1 - 4 §§, 13 kap. 3, 9 och 12 §§, 14 kap. 4 §, 15 kap. 1 och 3 §§ samt 17 kap. 1 § tillämpas i sin äldre lydelse intill utgången av det sista räkenskapsår som inletts före . I övriga bolag skall de angivna paragraferna tillämpas i sin äldre lydelse intill utgången av det sista räkenskapsår som inletts före . Aktiebolag som vid utgången av tillämpat paragraferna i dess äldre lydelse får dock göra det även fortsättningsvis intill utgången av det sista räkenskapsår som inletts före . I aktiebolag som har avförts från aktiebolagsregistret och i aktiebolag som avförs från aktiebolagsregistret enligt punkten 5 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) efter ansökan som har skett före utgången av skall paragraferna tillämpas i sin äldre lydelse även därefter. De bestämmelser i aktiebolagslagen som anges i punkt 5 har ett sådant samband med redovisningsreglerna att det har ansetts att de bör fortsätta att tillämpas i sin äldre lydelse så länge bolaget också tillämpar de äldre redovisningsbestämmelserna i 11 kap. aktiebolagslagen. I punktens andra stycke har det därför gjorts samma slag av ändring som i punkten 4. 7.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:000) om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Regeringen har i propositionen 1997/98:22 föreslagit att det i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen skall införas två nya punkter, 15 och 16. Lagändringarna skall enligt förslaget träda i kraft . Dessa punkter har fått en ny lydelse. Om ett företagshypotek har upplåtits i ett aktiebolags verksamhet och den intecknade verksamheten och egendom som omfattas av företagshypoteket övergår från aktiebolaget till dess aktieägare enligt punkten 5 genom avregistrering på grund av en ansökan som görs efter utgången av eller enligt punkten 6 tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 3 § första stycket lagen (1984:649) om företagshypotek. Bestämmelserna tillämpas också i sådana fall där verksamheten och egendomen därefter övergår från det upplösta aktiebolagets aktieägare till ett handelsbolag eller ett aktiebolag som aktieägarna är delägare i eller till en ekonomisk förening som de är medlemmar i. Borgenären förlorar sin rätt enligt första stycket, om han inte inom den tid som anges i tredje stycket väcker talan mot förvärvaren om betalning ur egendomen och anmäler detta till inskrivningsmyndigheten. Talan och anmälan enligt andra stycket skall ske från det att det upplösta aktiebolagets styrelse eller förvärvaren har underrättat borgenären om aktiebolagets avregistrering och senast från avregistreringen. Vad som sägs om förvärvaren gäller också hans dödsbo. Punkten överensstämmer med regeringens förslag i prop. 1997/98:22. Såsom redovisats i avsnitt 5.1 har dock bestämmelsen justerats så att den är tillämplig även vid avregistrering som sker enligt punkten 5 i övergångsbestämmelserna till lagen (1994:802) om ändring i aktiebolagslagen, under förutsättning att avregistreringen sker på grund av en ansökan som görs efter utgången av .