prop · GL031D18 · 1998-01-01 00:00:00 — Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Förslag till statsbudget för Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 3 Inledning 11 3.1 Omfattning/ändamål 11 3.2 Beslutade och nya besparingsåtgärder 12 3.3 Åtgärder utanför utgiftsområdet 12 3.4 Skatteavvikelser 13 4 Plan-, bygg- och bostadsväsendet 15 4.1 Omfattning/ändamål 15 4.2 Resultatbedömning 15 4.3 Anslag 18 A 1. : Förvaltningskostnader 18 A.2. Räntebidrag m.m. 18 A.3. Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostads- ändamål m.m. 20 A.4. : Förvaltnings- kostnader 20 A 5. : Garantiverksamhet 21 A 6. : Förvaltningskostnader 21 A 7. Byggforskning 22 A 8. Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador 23 A 9. Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 23 A 10. Bostadsbidrag 24 A 11. Bonusränta för ungdomsbosparande 27 5 Geoteknik 29 5.1 Omfattning/ändamål 29 B 1. 6 Länsstyrelserna m.m. 31 6.1 Omfattning/ändamål 31 6.2 Resultatbedömning 32 6.3 Anslag 32 C 1. Länsstyrelserna m.m. 32 C 2. 7 Lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet m.m. 37 7.1. Omfattning/ändamål 37 7.2. Resultatbedömning och slutsatser 37 7.3. Anslag 38 D 1. Förvaltningskostnader för 38 D 2. 8 Stöd till ekologisk omställning och utveckling 43 8.1 Omfattning/ändamål 43 8.2 Kommunens lokala investeringsprogram 44 8.3 Anslag 45 E 1. Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet 45 Bilagor Bilaga 1 Uppföljning av Preliminär analys av regler för bostadsbidrag (Uo18) 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar förslaget till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor, 2. antar förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag, 3. antar förslaget till lag om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i , 4. antar förslaget till lag om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället, 5. godkänner målet att främja en ekologiskt hållbar utveckling inom samhällsplanering och byggande (avsnitt 3.1), 6. godkänner regeringens förslag om sänkt bidragsandel i fråga om räntestöd för reparation och underhåll av hyres- och bostadsrättshus (avsnitt 3.2), 7. bemyndigar regeringen att under disponera högst för bidrag till vissa åtgärder inom ramen för internationellt samarbete på bygg- och bostadsområdet (avsnitt 3.2), 8. godkänner regeringens förslag om inriktning för de lokala investeringsprogrammen för ekologisk hållbarhet (kapitel 8), 9. bemyndigar regeringen att, i fråga om ramanslaget Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet, åta sig ekonomiska förpliktelser innebärande åtaganden om högst 1 och högst 1 , 10. för anvisar anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt följande uppställning ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1. : Förvaltningskostnader ramanslag 120 455 A 2. Räntebidrag m.m. ramanslag 12 100 000 A 3. Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamål m.m. ramanslag 8 000 A 4. : Förvaltningskostnader ramanslag 12 480 A 5. : Garantiverksamhet ramanslag 1 500 000 A 6. : Förvaltningskostnader ramanslag 22 779 A 7. Byggforskning ramanslag 164 430 A 8. Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador ramanslag 60 000 A 9. Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ramanslag 12 000 A 10. Bostadsbidrag ramanslag 5 919 600 A 11. Bonusränta för ungdomsbosparande ramanslag 3 000 B 1. Geoteknik ramanslag 22 555 C 1. Länsstyrelserna m.m. ramanslag 1 646 031 C 2. Regionala självstyrelseorgan obetecknat anslag 12 680 D 1. Förvaltningskostnader för ramanslag 416 174 D 2. ramanslag 5 349 E 1. Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet ramanslag 800 000 Summa 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor Härigenom föreskrivs att lagen (1987:813) om homosexuella sambor1 skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Om två personer bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande, skall vad som gäller i fråga om sambor enligt följande lagar och bestämmelser tillämpas även på de homosexuella samborna: 1. lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem, 2. , 3. jordabalken, 4. 10 kap. 9 § , 5. 4 kap. 19 § första stycket utsökningsbalken, 6. 19 § första stycket, punkt 1 nionde stycket och punkt 3 sjunde stycket av anvisningarna till 31 § samt punkt 3 a av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370), 7. lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 8. bostadsrättslagen (1991:614), 9. 9 § rättshjälpslagen (1972:429), 10. lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer, 11. 5 kap. 18 § tredje stycket fastighetsbildningslagen (1970:988), 12. 10 § insiderlagen (1990:1342), 13. 14 kap. 3 §, 4 § tredje stycket och 8 § tredje stycket vallagen (1997:157), 14. 36 § första stycket lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigeval, m.m., 15. 4 § lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall, 16. lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, 17. 10 kap. 18 §, 11 kap. 2, 15 och 16 §§, 12 kap. 7 och 8 §§ samt 16 kap. 7 och 9 §§ , 18. säkerhetsskyddslagen (1996:627), samt 18. säkerhetsskyddslagen (1996:627), 19. lagen (1996:1231) om skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid taxeringar. 19. lagen (1996:1231) om skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid taxeringar, samt 20. lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Förutsätter dessa lagar eller bestämmelser att samborna skall vara ogifta, gäller det också de homosexuella samborna. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:737) om bostadsbidrag dels att punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1996:441) om ändring i nämnda lag skall upphöra att gälla, dels att 14 § skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE 1. särskilt bidrag med för ett barn, för två barn, för tre barn, för fyra barn och för fem eller flera barn, samt 1. särskilt bidrag med för ett barn, för två barn och för tre eller flera barn, samt 2. bidrag till kostnader för bostad av den del av bostadskostnaden som för familjer med ett barn överstiger men inte , två barn överstiger men inte , tre eller flera barn överstiger men inte . Om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket 2, lämnas bidrag av den överskjutande bostadskostnaden för familjer med ett barn, för familjer med två barn, för familjer med tre eller flera barn. Högre bostadskostnad än som anges i andra stycket får beaktas, om sökanden eller någon medlem av familjen är funktionshindrad. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser skall tillämpas på bidrag som avser tid före ikraftträdandet. 2.3 Förslag till lag om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i Härigenom föreskrivs följande. 1 § I får - bedrivas försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning. fullgör som försöksverksamheten pågår de uppgifter som ankommer på länsarbetsnämnden och . 2 § Vad som i lag eller annan författning sägs om länsarbetsnämnden eller skall under försöksverksamheten i stället avse . Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället föreskrivs följande. En kommun som fått statligt bidrag för åtgärder i lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället får, trots bestämmelserna i kommunallagen (1991:900), använda det för att ge ekonomiskt och annat stöd till enskilda i enlighet med de föreskrifter som gäller för bidraget. Denna lag träder i kraft . 3.1 Omfattning/ändamål Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsväsendet, geotekniska frågor, länsstyrelserna, lantmäteriverksamhet m.m. samt stöd till ekologisk omställning och utveckling. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 62 Ramen för utgiftsområdet har justerats upp i förhållande till den preliminära ram som redovisades i den ekonomiska vårpropositionen. Skälet till justeringen är ändrade beräkningsförutsättningar, vilka har inneburit att anslaget A 10 Bostadsbidrag under beräknas öka med i förhållande till vad som tidigare angetts. Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Samhällets samlade stöd för bostadsbidrag ökade t.o.m. medan utgifterna för det generella stödet till bostadsbyggandet (räntebidrag) började minska från /94. De totala utgifterna för utgiftsområdet minskar främst beroende på lägre utgifter för räntebidrag. Utgifterna minskar snabbare än vad som beräknades i budgetpropositionen i första hand till följd av att de förbättrade statsfinanserna har lett till att räntenivån har sjunkit betydligt. Antalet bostadsbidragstagare har minskat på grund av de regeländringar som genomförts. lämnades bostadsbidrag till drygt 556 000 hushåll, 1996 till ca 460 000 hushåll och till ca 360 000 hushåll. Större förändringar tillämpas nya regler för bostadsbidrag, bl.a. ett nytt inkomstprövningssystem. De nya bestämmelserna beräknas leda till att utgifterna för bidragsgivningen minskar med . bildades län genom sammanläggning av län och . bildades i län. Det statliga lantmäteriet har en ny central och lokal myndighetsorganisation. har anvisat för ett femårigt program för stöd till investeringar för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling. Programmet syftar till att skapa sysselsättning främst genom kretsloppsanpassning av byggnader och teknisk infrastruktur. Mål för utgiftsområdet Att främja en ekologiskt hållbar utveckling inom samhällsplanering och byggande. Att utveckla instrumenten för samhällsplaneringen och ge denna en mer sektorsövergripande karaktär. Bostadspolitikens uppgift är att trygga alla människors behov av en god bostad till rimlig kostnad och av en trygg närmiljö. Prioriteringar Omställningen till ekologiskt och hållbart byggande och boende skall påskyndas. Beslut har fattats om stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet . En stor del av medlen bedöms riktas till bostadsbeståndet, främst ombyggnader i miljonprogramsområdena. Arbetet med att söka undanröja och förebygga inomhusmiljöns bidrag till ohälsa måste fortsätta. Regeringen föreslår att tar ställning till målet att främja en ekologiskt hållbar utveckling inom samhällsplanering och byggande. mer de angivna målen överens med de utgångspunkter som redan tidigare gäller för samhällets insatser inom utgiftsområdet. 3.2 Beslutade och nya besparingsåtgärder I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1) föreslog regeringen att besparingar motsvarande görs på räntebidrag med anledning av beslut om besparingar inom utgiftsområde 18 (prop. 1995/ 96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96: 304). Vidare föreslog regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) att besparingar motsvarande görs engångsvis för . I samma proposition föreslogs också att regelförändringar i bostadsbidragen skall finansieras inom utgiftsområdets ram, dock ej inom anslaget A10 Bostadsbidrag. Merutgiften för regelförändringen beräknas uppgå till . beslutade enligt regeringens förslag (bet. 1996/97:BoU1, rskr. 1996/97:92 och bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). beslutade vidare på regeringens förslag i tilläggsbudget till statsbudgeten för (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) att genomföra vissa förändringar dels av reglerna för bostadsbidrag fr.o.m. , dels av reglerna för räntebidrag m.m. i syfte att effektivisera, begränsa och få utgifterna för bidragen under kontroll. I åtgärderna ingår att en senaste tidpunkt fastställts för ansökningar om räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder enligt subventionssystem samt för när projekt senast skall vara färdigställda och ansökningar om utbetalning av bidrag skall ha kommit in till . Tidsfrister har också införts i reglerna för det statliga investeringsbidraget för ny- och ombyggnad av bostäder. Vidare har en ny bestämmelse införts subventionssystem, det s.k. Danellsystemet, som innebär att ett projekt aldrig skall anses påbörjat tidigare än före den dag då ansökan om utbetalning av bidrag kommer in till . Därutöver har reglerna ändrats för beräkning av subventionsräntan i vissa fall både och subventionssystem samt nya regler införts system för räntebidrag efter exekutiv försäljning. I enlighet med vad som tidigare aviserats beräknas också en neddragning med för (prop. 1994/95:166, bet. 1994/95: BoU17, rskr. 1994/95:313). RRV har i sin årliga rapport pekat på risken för negativa konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet till följd av beslutade besparingskrav på länsstyrelserna. RRV bedömer att de resurser som lagts ned på vissa uppgifter inte varit tillräckliga. Regeringen delar RRV:s bedömning. Regeringen föreslår att det tidigare beslutade besparingskravet på länsstyrelserna reduceras med . Vidare avser regeringen att minska besparingskravet till för i . medlemsskap i EU liksom det ökade internationella samarbetet innebär att krav i olika sammanhang ställs på ekonomiska åtaganden av staten. Det gäller bl.a. insatser till följd av Habitat II, FN:s andra världskonferens om boende och bebyggelsefrågor, och åtgärder som hänger samman med att genomföra en europeisk bostadsmässa i . Därför föreslås att regeringen under får disponera högst på anslaget A 2 Räntebidrag m.m. för bidrag till vissa åtgärder inom ramen för internationellt samarbete på bygg- och bostadsområdet. Regeringen avser att återkomma till med redovisning av hur medlen använts. För att kunna tillgodose dessa omfördelningsbehov är det enligt regeringens bedömning nödvändigt att vidtaga ytterligare besparingsåtgärder utöver de redovisade regeländringarna i räntebidragen m.m. Regeringen anser av detta skäl att anslaget A 7 Byggforskning bör minska med . Vidare föreslår regeringen att bidragsandelen för statligt räntestöd för reparation och underhåll (RBF-stöd) sänks , dvs. Den lägre bidragsandelen bör gälla bidrag som avser tiden efter . Eftersom bidragsgivningen upphört påverkar ändringen återstående utbetalningar av redan beviljat räntestöd. Åtgärden beräknas leda till en utgiftsminskning för räntebidrag med ca . Tillgängliga uppgifter om stödets storlek i relation till antalet bostäder ger vid handen att minskningen av bidrag i de flesta fall blir mycket begränsad. 3.3 Åtgärder utanför utgiftsområdet För att öka sysselsättningen har betydande resurser omfördelats, bl.a. har regeringen lagt fram flera stimulanspaket för byggandet. I dessa har ingått bl.a. bidrag till bostadsförbättringsåtgärder, investeringsbidrag för nybyggande av bostäder samt stöd till miljöförbättringar i bostäder och sådana lokaler där främst barn och ungdomar vistas. finns ett tillfälligt investeringsbidrag för att få fram fler studentbostäder. Totalt har avsatts för de nämnda stöden. Stöden har utbetalats från anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Att bryta boendesegregationen är ett nationellt intresse där kommunerna har en huvudroll. Inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar på anslaget B 1 Särskilda insatser i invandrartäta områden anvisas medel för stöd till kommuner för åtgärder i invandrartäta och utsatta bostadsområden. 3.4 Skatteavvikelser Samhällets stöd inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av de stöd som redovisas via anslag finns dock även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar betecknas som saldopåverkande skatteavvikelser. De kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och företagens inkomster eller priser. Skatteförmånerna kan vara motiverade av fördelningspolitiska eller andra skäl. Om en sådan förmån på budgetens inkomstsida slopas leder detta till en budgetförstärkning för den offentliga sektorn. En brist i den traditionella redovisningen av anslag gäller den samtidiga förekomsten av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar på budgetens utgiftssida. Blandningen av skattepliktiga och icke skattepliktiga transfereringar medför att kostnaden för dessa stöd inte är direkt jämförbara. I tabellen anges hur mycket bostadsbidragen skulle behöva höjas för att hushållens disponibla inkomster inte skall påverkas av en skattebeläggning. Skattebefrielsen för olika offentliga transfereringar brukar betecknas som icke saldopåverkande skatteavvikelser. För att identifiera en skatteavvikelse måste det existerande regelsystemet sättas i relation till en jämförelsenorm. Den jämförelsenorm som huvudsakligen använts här baseras på principen om en enhetlig beskattning av olika ekonomiska aktiviteter, vilket också var en av grundpelarna i 1990-års skattereform. En sådan norm underlättar analysen av skattesystemet utifrån ett budgetperspektiv. 3.4.1 Beräkning och redovisning av skatteavvikelser Skatteavvikelsernas storlek har beräknats med den s.k. utgiftsekvivalentmetoden. För saldopåverkande skatteavvikelser innebär denna metod att den nettoberäknade skatteavvikelsen är lika med storleken på den skattefria transferering som fullt ut kompenserar den skattskyldige för ett eventuellt slopande av avvikelsen. Den bruttoberäknade skatteavvikelsen visar storleken på motsvarande skattepliktiga transferering. Denna beräknas som kvoten mellan nettoavvikelsen och 1 minus marginalskattesatsen för den skattskyldige. För icke saldopåverkande skatteavvikelser beräknas endast en bruttoavvikelse. Värdet på de aggregerade skatteavvikelserna bör tolkas med stor försiktighet. Redovisningen avser de regler som gällde . Nedan redovisas de största skatteavvikelserna som är direkt hänförbara till utgiftsområdet. NAMN PÅ SKATTEAVVIKELSEN SKATTEAVVIK KRONOR SKATTEAVVIK KRONOR 199 6 199 7 199 6 199 7 Saldopåverkande Avkastning egnahem 7,8 7,9 5,5 5,5 Avkastning bostadsrätter 4,3 4,5 3,0 3,1 Uppskov reavinstbeskattning fastigheter 1,6 1,6 1,2 1,2 ROT-reduktioner 2,7 4,1 2,0 3,0 Försäljning av tomtmark och byggnader 0,1 0,1 0,1 0,1 Tidpunkt för inbetalning av moms i byggnadsrörelse 0,3 0,3 0,2 0,2 Räntekostnader för bostadsrättsföreningar -2,9 -2,9 -2,0 -2,0 Fastighetsskatt på hyresfastigheter -3,2 -3,8 -2,4 -2,8 Summa saldopåverkande avvikelser 10,7 11,8 7,6 8,3 Icke saldopåverkande Bostadsbidrag 4,4 3,1 - - Summa icke saldopåverkande avvikelser 4,4 3,1 - - 3.4.2 Skatteförmåner Avkastning egnahem Avkastning från egnahem behöver ej tas upp till beskattning. Däremot utgår fastighetsskatt av taxeringsvärdet. Den skatt som borde utgått enligt baseras på fastighetens verkliga marknadsvärde. Skatteavvikelsen uppgår till mellanskillnaden mellan skatten på räntan på fastighetens marknadsvärde och den fastighetskatt som istället utgår. Avkastning bostadsrätter En bostadsrättsförening skall ta upp en intäkt på (schablonintäkt) av fastighetens taxeringsvärde. Denna intäkt skall motsvara avkastningen på fastigheten. Eftersom summan av marknadsvärdena för lägenheterna överstiger fastighetens marknadsvärde uppstår en skatteavvikelse när medlemmarna själva inte betalar någon kompletterande skatt för den avkastning som överstiger schablonintäkten. Skatteavvikelsen uppgår till mellanskillnaden mellan den skatt på avkastningen av bostadsrätterna som borde utgå enligt och den skatt på schablonintäkten som faktiskt betalas av föreningen plus fastighetsskatten. Uppskov med reavinst vid försäljning av småhus och bostadsrätter Fr.o.m. kan den reavinst som uppstår vid försäljning under vissa omständigheter skjutas upp. Skatteavvikelsen motsvarar räntan på skattekrediten. ROT-reduktioner medgavs en skattereduktion om på löneandelen av reparations- och förbättringskostnader på fastigheter. Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst och näringsverksamhet. medgavs ingen skattereduktion, men - har ROT- avdraget återinförts och utvidgats till att gälla även för bostadsrättshavare. Försäljning av tomtmark och byggnader Då tomtmark försäljs till en icke momspliktig uppstår en skatteavvikelse genom att ingen mervärdesskatt utgår vid en sådan försäljning. Samma sak gäller den obeskattade vinstmarginalen på byggnader som uppförts i egen regi och som omfattas av uttagsbeskattning och som säljs vidare till en icke momspliktig person. Tidpunkt för redovisningsskyldighetens inträde i byggnads- och annan entreprenadverksamhet Redovisningsskyldigheten inträder efter det att fastigheten tagits i bruk. Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten. Bostadsbidrag Bidragen är skattefria. Skatteavvikelsen avser det belopp med vilket bidragen skulle behöva ökas om de vore skattepliktiga. 3.4.3 Skattesanktioner Räntekostnader för bostadsrättsföreningar Avdragsrätten för räntor är begränsad till ett belopp som svarar mot de intäkter föreningen har. Fastighetsskatt på hyresfastigheter Fastighetsskatten är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. I linje med övrig företagsbeskattning borde enligt endast företagets resultat beskattas. Skatteavvikelsen motsvarar den faktiska fastighetsskatten på fastigheter som ägs av konventionellt beskattade företag, minskad med den skatteeffekt som följer av att fastighetsskatten är en avdragsgill kostnad. UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR DE I UTGIFTSOMRÅDE 18 INGÅENDE VERKSAMHETSOMRÅDENA (MILJONER KRONOR) UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 ANVISAT 1997 UTGIFTSPROG NOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 A Plan-, bygg- och bostadsväsendet 58 516,0 37 964,7 31 128,0 28 487,4 19 922,7 16 475,1 12 575,7 B Geoteknik 23,7 15,8 24,0 23,0 22,6 23,2 23,8 C Länsstyrelserna m.m. 2 699,5 1 803,8 1 720,8 1 820,0 1 658,7 1 695,2 1 730,7 D Lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet m.m. 443,9 E Stöd till ekologisk omställning och utveckling 2 800,0 Totalt för utgiftsområde 18 62 039,0 40 368,0 33 368,2 30 856,0 22 825,5 20 426,8 17 574,1 4 Plan-, bygg- och bostadsväsendet 4.1 Omfattning/ändamål Till verksamhetsområdet plan-, bygg- och bostadsväsendet hör utgifter för bl.a. räntebidrag, statliga kreditgarantier, bostadsbidrag, byggforskning och bidrag till fonden för fukt- och mögelskador samt förvaltningskostnader för myndigheterna , , och Fonden för fukt- och mögelskador. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 58 516 37 965 28 487 19 923 16 475 12 576 Sammanfattande kommentarer Utgifterna för de statliga räntesubventionerna har minskat kraftigt. /96 utbetalades , varav , jämfört med /95. beräknas utgifterna till , vilket är lägre än anslaget budgetproposition. Även utgifterna för bostadsbidrag minskar. utbetalades ca medan utgifterna uppgick till . beräknas kostnaderna till . Större förändringar Bostadsbidrag till hushåll utan barn där sökanden är slopades . tillämpas ett nytt system för inkomstprövning av bostadsbidragen som tillsammans med övriga regeländringar leder till betydande besparingar. har beslutat om vissa justeringar av reglerna i syfte att något mildra effekterna av de nya reglerna. Prioriteringar Det inledda arbetet med inomhusmiljöfrågor och kretslopp i byggandet fortsätter. Byggkostnadsdelegationen slutför teknikupphandlingsprojektet och arbetar vidare med övriga frågor som påverkar produktionskostnaderna. 4.2 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området I bostadsbeståndet finns ca 4,2 miljoner permanenta bostäder. Bostadsstandarden i är i ett internationellt perspektiv hög och jämnt fördelad. Praktiskt taget alla bostäder har fullt modern utrustning. Den genomsnittliga bostadsytan per person har beräknats vara 43 kvm (). Bostadsbyggandet har varit mycket lågt . Antalet påbörjade lägenheter har enligt SCB uppgått till i genomsnitt drygt 12 000 lägenheter . Bostadsbyggandet var högt och . - 1992 färdigställdes drygt 270 000 lägenheter eller i genomsnitt nästan 55 000 lägenheter . När det gäller tillgången på bostäder rapporterar att 264 kommuner bedömt att det råder balans på bostadsmarknaden eller att det finns överskott på bostäder. Bostadsbrist råder i 18 kommuner, i första hand på högskoleorter och i storstadsregionerna.