prop · GL031D5 · 1998-01-01 00:00:00 — Detta arbete sker bl.a. inom ramen för de mellanstatliga förhandlingarna om reformer på det ekonomiska och sociala området. har de nordiska länderna presenterat ett förslag om bl.a. gemensamma fältkontor för FN-systemet i mottagarländerna. På finansområdet prioriterar att skuldreglering sker och vidare en bättre betalningsdisciplin och reviderade bidragsskalor. I många av dessa frågor får våra synpunkter ökad genomslagskraft genom EU- samarbetet. Även det etablerade nordiska samarbetet avseende FN-frågor ökar våra möjligheter att påverka organisationens verksamhet. , liksom övriga EU-länder, tillhör de medlemsstater som alltid betalar sina obligatoriska bidrag till fullo och . Det förblir en angelägen uppgift att söka förbättra betalningsdisciplinen, reformera FN:s bidragsskalor och göra organisationen mer kostnads-effektiv. De två största posterna inom är bidraget till FN:s reguljära budget och bidraget till kostnaderna för FN:s fredsbevarande operationer. FN har hållit sig inom den för 1996-97 allokerade ramen för den reguljära budgeten om och därtill gjort besparingar om . Budgetramen för tvåårsperioden fastställdes av generalförsamlingen till . Uppskattningsvis torde beloppet behöva uppräknas till för att täcka inflation och kursförändringar. förväntas FN spara . förhandlar medlemsstaterna om nya bidragsskalor för . nuvarande bidragsandel om kan komma att öka något. Regeringen bedömer preliminärt att bör avsättas för att betala bidrag till FN:s reguljära budget under . andel av de uttaxerade bidragen till budgetarna för FN:s fredsbevarande operationer uppgår f.n. till för . Det svenska bidraget för beräknas preliminärt till . Även för fredsbevarande operationer kommer en ny bidragsskala att fastställas, som troligen medför en ökning av andel. Det finns också ett stort mått av osäkerhet om antalet operationer. kan komma att fatta beslut om nya insatser eller avsluta pågående operationer. Genom det svenska medlemskapet i säkerhetsrådet ökar förväntningarna på ett svenskt engagemang i dessa operationer. För övriga bidrag har preliminärt beräknats för . huvuduppgift är att främja respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. har bl.a. en viktig roll i demokratiseringsprocessen i de central- och östeuropeiska länderna. Dessa huvudlinjer har sedan anknytning till i princip samtliga områden i övriga breda verksamhetsfält, som sammanfattningsvis berör sociala frågor och livskvalitet respektive kulturfrågor och kulturell mångfald. Från anslaget betalas bidrag till reguljära budget samt obligatoriska debiteringar till pensionsbudgeten, en extraordinär budget som avser en uppförd byggnad för MR- institutionerna, flera s.k. partsavtal (avtal på social- och hälsoområdet, , fonden för social utveckling, Pompidougruppen för narkotika-frågor och kommissionen för demokrati genom lag) samt ungdomsfond. På grund av en positiv kronkursutveckling kom utfallet för /96 att underskrida anvisade medel med . För innevarande budgetår förväntas en större överensstämmelse mellan budget och utfall. Regeringens överväganden Resultatbedömning och slutsatser Regeringen stöder i princip den återhållsamma linje som präglar budgetprocess. fortsätter att verka, i enlighet med de målsättningar som uppställts, för att rådet koncentrerar sin verksamhet till utveckling av demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer samt den viktiga uppgiften att integrera de nya medlemsländerna i , varav 16 har upptagits som fullvärdiga medlemmar i organisationen. Ytterligare ansökningar föreligger. I såväl nyblivna medlemsländer som s.k. kandidatländer anordnas stödprogram, med huvudsaklig inriktning på uppbyggnad av rättssamhället och förankring av de mänskliga rättigheterna i det legala och politiska systemet. Att få nya arbetsuppgifter att gå ihop med real nolltillväxt på resurssidan ställer stora krav på effektivisering, rationalisering och omprioritering inom organisationen. Ett led i detta arbete är en av generalsekreteraren inledd översyn av verksamhet sektor för sektor. Enligt regeringens uppfattning bör även budgetprocessen bli föremål för en motsvarande översyn. reguljära budget har volymmässigt ökat kraftigt i förhållande till , huvudsakligen beroende på att deltar fullt ut som s.k. stor bidragsgivare (tillsammans med de andra fyra stora , , , och ). bidrar till den reguljära budgeten. Generellt har budgetbehandlingen präglats av återhållsamhet och så har även varit fallet i samband med den inledda diskussionen om 1998 års budget. Ett budgettak har fastställts till ca , vilket belopp motsvarar medlemsländernas bidrag till budget samt en inflationsuppräkning på . Ovannämnda beslut om budgettak har dock fattats med reservation för följande två väsentliga faktorer: 1. De nuvarande institutionerna för mänskliga rättigheter (kommission och domstol) kommer att slås samman till ett organ (en permanent domstol), vilket innebär finansiella konsekvenser som ännu inte går att överblicka. I samband med kan beslut komma att fattas som medför ökade kostnader. En debatt om den framtida verksamheten i ungdomsfond pågår - i termer av såväl finansiering som organisation - men den torde inte resultera i några kostnadsökningar i förhållande till nuvarande situation. Regeringen har preliminärt beräknat bidraget till till för . () Från anslaget B 1 betalas obligatoriska kostnader för andel av integrerade budget (sammanlagt ett tjugotal delbudgetar), gemensamt beslutade särskilda budgetar, kommunikationssystem, skiljedomstolen enligt konventionen om förlikning och skiljedom inom (den s.k. ) samt vissa andra av organisationen debiterade gemensamma kostnader. andel av den gemensamma budgeten uppgår f.n. till . Bidragen uttaxeras normalt i österrikiska schilling. Bidraget till /96 överskred budgeterat belopp med ca i första hand beroende på en utvidgad insats i Bosnien- och en nyupprättad mission i . Detta överskridande kunde finansieras genom att andra anslag inom verksamhetsområdet underskreds. Regeringens överväganden Resultatbedömning och slutsatser deltar aktivt i arbete. Genom sin all- europeiska och transatlantiska karaktär (från till ) och utgångspunkten i ett brett säkerhetsbegrepp ger ett viktigt bidrag till den framväxande nya säkerhetsordningen. Verksamheten omfattar insatser för demokrati och fredlig konfliktlösning i länder och regioner, liksom arbete för mänskliga rättigheter, minoriteter, valövervakning, riskanalys, förtroendeskapande åtgärder etc. Ordförandeland är . Av representationer är den ojämförligt största. Dess huvuduppgift var att förbereda lokalvalen , men den har även gjort väsentliga insatser för demokratisk utveckling och skydd för mänskliga rättigheter. Representationen i har fått ett utvidgat mandat som inte enbart är inriktat på MR-övervakning. Representationen skall även aktivt bidra till att genomför sina åtaganden rörande återflyttning av flyktingar och internflyktingar. Den skall vidare överta vissa av FN:s uppgifter i östra . Den utsända personalen skall ökas till 250 (från nuvarande 14). Mandaten för övriga representationer har förlängts. I arbetar stödgruppen för att befästa fredsprocessen efter valen . deltar i insatserna för att stödja , i första hand inför parlamentsvalet och som stöd för den av ordförande utsedde representantens medlande insatser. ingår i Minskgruppen för en lösning av konflikten kring . Minskgruppen leds f.n. av en trojka bestående av tre stormaktsmedlemmar. Beredskap finns för en eventuell fredsbevarande insats i regionen. Frågorna om mänskliga rättigheter och demokratiuppbyggnad leds från kontoret i (Office for Democratic Institutions and Human Rights - ODIHR). Kontoret samordnar bl.a. insatser för val- övervakning i medlemsländerna. Minoritetskommissarien med säte i utför ett betydelsefullt konfliktförebyggande arbete. I förhandlingsarbetet är den främsta uppgiften att fortsätta förberedelserna på en säkerhetsmodell och en säkerhetsstadga enligt de beslut som fattades vid toppmötet i . Vidare kommer Wien- dokumentet 1994 om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder att bli föremål för en översyn. Inom den ekonomiska dimensionen hölls ett forum i och ett antal specialseminarier. har genom kontinuerlig bevakning av säkerhetsutvecklingen i en väsentlig roll att fylla som regional säkerhetsorganisation. behöver ytterligare utveckla sin organisation men med bevarad flexibilitet. Budgetprocessen behöver ses över och resurser garanteras för de uppgifter organisationen påtagit sig. Insatsberedskapen behöver förstärkas ytterligare. befinner sig i en konsolideringsfas som det normgivande arbetet fortsätter. För beräknas preliminärt för . Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU (GUSP) blev genom medlemskapet i EU del i det mellanstatliga samarbetet inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) vilket utgör EU:s andra pelare. deltagande i GUSP-arbetet innebär att verka inom nya strukturer och nya åtaganden när EU beslutar att agera gemensamt. Genomförandet sker genom beslut om gemensamma åtgärder och ståndpunkter, liksom genom deklarationer och demarcher. Besluten kan innebära finansiella åtaganden för medlemsländerna. Fördelningsnyckel fastställs för varje enskilt fall. Regeringens överväganden Resultatbedömning och slutsatser GUSP-samarbetet spelar en central roll i den fortsatta europeiska integrationen. Regeringen har verkat för att samarbetet utvecklas och effektiviseras, och att GUSP- insatser främst bör finansieras genom den gemensamma EG-budgeten. I Amsterdamfördraget beslutades att de finansiella medel som behövs för att genomföra GUSP som huvudregel ska tas från den gemensamma EU-budgeten. Undantagna är åtgärder för krishantering, som enligt huvudregeln ska uttaxeras i särskild ordning. Rådet kan med enhällighet också besluta om nationell finansiering av gemensamma insatser. Behov kvarstår därför av medlemsstaternas engagemang i finansieringen av gemensamma insatser. Exempel på för prioriterade insatser som involverar nationell finansiering är stödet till gemenskapens övervakningsmission i det f.d. (ECMM), vars mandat breddats till att omfatta , samt den gemensamma åtgärden avseende valobservation i Bosnien. Bidraget till GUSP-samarbetet beräknas preliminärt till för . Övriga internationella organisationer Övriga internationella organisationer innefattar de obligatoriska bidragen till Permanenta skiljedomstolen i , den s.k. Fact Finding Commission under första tilläggsprotokollet till , havsrättsdomstolen i , havsbottenmyndigheten i , , del av regeringens bidrag till , det föreslagna sekretariatet för , deltagande i Wassenaar-arrange-manget och andra internationella exportkontrollarrangemang samt kostnader för skattejustering av pensioner för svensk personal som arbetat i de s.k. koordinerade organisationerna. Hit har också förts bidrag till Haagakademien för internationell rätt och till internationella rätt i . Preliminärt beräknas bidragen till för . Därav 1996 Utgift 158 500 Utgifts - progno s 267 933 1998 Förslag 274 300 1999 Beräkna t 280 334 2000 Beräkna t 284 689 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget betalas kostnader för andel till Nordiska ministerrådets budget. Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är utvecklingen av organisationens budget, andel av budgeten samt valutakursförändringar. Beloppen betalas till större delen i danska kronor. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att utgifterna blev av det budgeterade beloppet. Detta beror på att betalningstidpunkten för andra hälften av bidraget flyttades 1997 på grund av övergången till kalenderbudgetår. Regeringens överväganden Resultatbedömning och slutsatser arbetar inom ramen för för ett ändamålsenligt nordiskt samarbete. Arbetet inom ministerrådet är en integrerad del av de nordiska relationer och kontakter som bidrar till att forma vår politik för närområdet, för det vidare Europasamarbetet liksom för globalt samarbete. Det är strävan att samarbetet inom ministerrådet koncentreras till områden där samnordiska lösningar ger komparativa fördelar framför nationella eller bredare internationella arrangemang, att nordiska samarbetsstrukturer kan utnyttjas för informationsutbyte och/eller samstämt agerande i aktuella EU-/EES-frågor och att verka för att nordiskt närområdessamarbete blir ett strategiskt komplement till bilaterala insatser och annat regionalt samarbete. På svenskt initiativ har besparingarna på Nordiska ministerrådets budget fortsatt. Syftet har varit att åstadkomma en prioritering och koncentration till områden där det nordiska samarbetet erbjuder komparativa fördelar. fastställde ministerrådets budget för . Budgeten uppgår till totalt . andel av Nordiska ministerrådets budget för är 35,enligt den fördelningsnyckel som tillämpas. I det budgetförslag som ministerrådet utarbetat för uppgår budgeten till . Områden som prioriteras är miljöfrågor, mobilitetsåtgärder, insatser för barn och unga, IT-frågor och folkligt kultursamarbete. Satsningarna på närområdet och arktiskt samarbete fortsätter. Nordiska ministerrådets budget kommer, efter behandling i , att fastställas . Då kommer också prisomräkning att ske. Som närmare redogjordes för i budgetpropositionen för kan ett belopp för studentutbyte komma att föras bort från anslaget som en besparing i enlighet med en överenskommelse om tillträde till högre utbildning för studerande i de nordiska länderna. Anslaget har beräknats till för . B 3 och utveckling () Därav 1996 Utgift 24 300 Utgifts - progno s 21 000 1998 Förslag 24 400 1999 Beräkna t 24 936 2000 Beräkna t 25 510 Beloppen anges i tusental kr arbetar genom medlemskapet i för långsiktig ekonomisk tillväxt och finansiell stabilitet i medlemsländerna och för expansion av världshandeln på multilateral och icke diskriminerande basis. verksamhet är inriktad på ekonomi och handel. har verksamheten utsträckts till att täcka nästan samtliga samhällsområden. Däribland kan nämnas studie rörande sysselsättning och arbetslöshet och organisationens arbete med handel och relaterade politikområden såsom handel och miljö, handel och konkurrens, handel och investeringar, handel och arbetsvillkor och jordbrukspolitik. Denna utvidgning av verksamheten liksom utvidgningen av organisationen med fem nya medlemmar har fått konsekvenser för organisationens budget och övriga arbete. Huvuddelen av budget avser kostnader för sekretariatet och de traditionella OECD-aktiviteterna. Samtliga medlemsländer bidrar till finansieringen efter en skala framräknad på basis av BNP. Den svenska andelen är 1,, vilket är en sänkning från 1,1996. Utöver den egna budgeten administrerar bidragen till vissa närstående internationella organ och aktiviteter. I anslaget inkluderas därför även bidrag exempelvis till det internationella energiorganet (; IEA), europeiska transportministerkonferensen (European Conference of Ministers of Transport; ECMT), centret för utbildningsforskning (; ) samt olika specialprogram. Regeringens överväganden Resultatbedömning och slutsatser befinner sig i en förändringsprocess till följd av budgetnedskärningar som medlemskretsen utvidgats och nya uppgifter tillkommit. Regeringens målsättning i denna förändringsprocess är att slå vakt om kärnverksamhet och dess beprövade arbetsmetoder, men verka för att effektivisera och rationalisera arbetet. budget löper under kalenderåret och fastställs . Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är dels utvecklingen av organisationens budget, dels valutakursförändringar. Beloppet betalas i franska franc. Med ledning av tillgängligt underlag har anslaget beräknats till för . B 4 Fredsfrämjande verksamhet 0 Därav 1996 Utgift 1 047 900 Utgifts - progno s 196 206 1998 Förslag 143 409 1999 Beräkna t 147 400 2000 Beräkna t 151 512 Beloppen anges i tusental kr Det tidigare anslaget Fredsbevarande verksamhet delades så att kostnader som avser fredsfrämjande insatser med väpnad trupp flyttades till utgiftsområde 6 Totalförsvar medan övrig fredsfrämjande verksamhet belastar detta anslag. Den utgående reservationen, , som finns på ett särskilt äldreanslag, har uppkommit som en följd av att vissa fredsfrämjande insatser, för vilka medel avsatts, senarelades eller helt uteblev. Ett ytterligare skäl är att anslaget genom riksdagsbeslut tillfördes från Försvarsdepartementets huvudtitel för att täcka uppkomna merkostnader till följd av ändrad tillämpning av skattelagstiftningen avseende traktamenten för personalen i Försvarsmaktens utlandsstyrka. Dessa merkostnader har sedermera reglerats. Prognosen för innevarande budgetår visar att tilldelade medel på anslaget B 4 kommer att utnyttjas fullt ut inom ramen för pågående eller planerade/tillkommande insatser och att en del av äldreanslaget kommer att tas i anspråk. Regeringens överväganden Resultatbedömning och slutsatser deltog under förra budgetåret med väpnad trupp i Bosnien och . Den ursprungliga FN-ledda insatsen i Bosnien övergick till den av ledda multinationella fredsstyrkan , . I samband därmed reducerades antalet svensk militär personal från ca 1 000 personer till 840. Då IFOR omvandlades till fredsstyrkan , , reducerades antalet svensk personal till 510 personer. Det svenska högkvarterskompaniet som utgjorde en del av FN- insatsen avvecklades . Under budgetåret ställdes även en svensk pluton om ca 40 personer till FN:s förfogande i dess fredsfrämjande mission, United Nations Preventive Deployment Force, UNPREDEP, i . Vidare har deltagit med ett stort antal militära och civila observatörer, civilpoliser, sanktionsövervakare m.fl. i ett 10-tal missioner runt om i världen, exempelvis i , , f.d. Jugo- slavien, , och . deltar med knappt 700 personer i olika fredsfrämjande missioner beslutade av FN eller . Tillsammans med , , och har påbörjat etableringen av en snabb- insatsbrigad, SHIRBRIG (Multin-ational United Nations Stand-by Forces High Readiness Brigade) med högkvarter i , att ställas till FN:s förfogande för fredsfrämjande insatser. Anslaget har vidare använts för stöd till utbildningsinsatser inom området, såväl i form av finansiering av utländskt deltagande i svenska kurser som genom direkt stöd till internationella seminarier och konferenser. Inom ramen för PFF- samarbetet anordnar dessutom ett stort antal kurser och seminarier om fredsfrämjande, humanitär och räddningstjänstverksamhet. Utländskt deltagande även i dessa kurser har finansierats över detta anslag. Cirka hälften av anslaget B 4 bedöms komma att avsättas för att täcka kostnader för fortsatt deltagande i de pågående missionerna. Av dessa medel bedöms i sin tur hälften komma att gå till insatser i f.d. och . Det är emellertid angeläget att fortsatt under medlemskapet i säkerhetsrådet i någon form kan stödja/delta i de insatser vi är med och beslutar om. Härvid är det väsentligt att det globala ansvar för fred och säkerhet som säkerhetsrådet utövar, också fortsatt återspeglas i vår nationella politik genom att engagemang ges bred geografisk spridning. Det är vidare målsättning att särskilt utnyttja medlemskapet i till att ge frågor om förebyggande av konflikter ökad uppmärksamhet. har en studie om konfliktförebyggande verksamhet slutförts inom . övervägs inom departementet hur olika förslag som framförts i denna ska kunna omsättas till konkreta åtgärder. En särskild utredning har presenterat förslag om civilpoliser i internationell fredsfrämjande verksamhet. Dessa förslag kommer att följas upp såväl nationellt som internationellt. Under ordförandeskapet i säkerhetsrådet tog initiativ till ett uttalande av rådet avseende en utökad roll för civilpoliser i framtida fredsfrämjande insatser. De reformförslag avseende FN som presenterats lyfter fram fred och säkerhet som en av FN:s fyra kärnverksamheter och föreslår förändringar för att olika delar av FN-systemet ska kunna samverka mera effektivt. kommer bl.a. att fortsätta verka för att synen på fredsfrämjande verksamhet inkluderar alla relevanta komponenter. finns utrymme att ytterligare utveckla delar av den etablerade fredsfrämjande verksamheten såväl inom FN- sekretariatet som i fält. avser t.ex. fortsatt stödja uppbyggnaden av FN:s kapacitet inom områdena early warning , lessons learned och early action . För att fullfölja besparingsåtgärderna som aviserades i den ekonomiska vårpropositionen har anslaget minskats med . Vid beräkningen av anslaget har hänsyn också tagits till att för deltagande i Partnerskap för fred (PFF) föreslås föras över till utgiftsområde 6 Totalförsvar. har anslaget beräknats till och för till . Information om i utlandet Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet om i utlandet omfattar anslaget till för informations- , kultur- och erfarenhetsutbyte med utlandet samt anslaget till de svenska utlands-myndigheterna för informations- och kulturutbytesverksamhet och allmänna främjandeinsatser. Ändamålet med verksamheten är att skapa goodwill och förtroende för som internationell samarbetspartner och därmed främja svenska intressen och bidra till tillväxt och sysselsättning. De svenska utlandsmyndigheterna utgör regeringens främsta instrument för att genomföra detta mål i enskilda länder. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 106 63 71 61 62 63 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Målsättningarna för verksamheten bedöms ha uppfyllts väl. Kraven och förväntningarna har ökat markant . Genomförandet av informations- och kulturinsatser samt allmänt sverige-främjande insatser i utlandet är starkt beroende av nationella och lokala samarbetspartners. Större förändringar Verksamhetens övergripande målsättningar och inriktning har legat fast. Några större förändringar i verksamheten finansierad via detta anslag har inte skett 1995/96 jämfört med föregående år. Däremot har uppdragen till (jfr under anslaget C 1 ) ökat markant, främst inom ramen för det s.k. Visbyprogrammet. i utlandet har vunnit ett brett erkännande som samarbetsforum för sverigefrämjande. Prioriteringar Inom anslaget C 1. skall insatser i prioriteras då behovet av information accentuerats genom medlemskapet i EU. Under anslaget C 2. Övrig information om i utlandet skall insatser i , och prioriteras. Informationen om i utlandet måste fortsätta att utvecklas för att möta nya behov och krav på grund av omvärldsförändringar. Även bör därför prioritera uppbyggnad av kapacitet för projektsamordning, bl.a. till följd av rekommendationer från i utlandet och förslag från svenska och utländska samarbetspartners. Resultatbedömning och slutsatser De medel som anslagits för information om i utlandet har väl främjat målet för detta anslag. Verksamhetsredovisningen för /96 samt visar att en bred informations- och kulturutbytesverksamhet genomförts. 0 Därav 1996 Utgift 51 100 Utgifts - progno s 56 879 1998 Förslag 50 748 1999 Beräkna t 52 036 2000 Beräkna t 53 362 Beloppen anges i tusental kr är en statligt finansierad stiftelse med uppgift att vara ett centralt informations- och serviceorgan för information om i utlandet. Anslaget, som är Svenska institutets huvudanslag, finansierar informations-, kultur- och erfarenhetsutbyte med utlandet. Genomförandet sker i samverkan med bl.a. utrikesförvaltningen. Verksamheten är huvudsakligen efterfrågestyrd. Därutöver har anslag och uppdragsmedel för biståndsrelaterade insatser i och i tredje världen (utgiftsområde 7), för uppdrag på utbildnings- och forskningsområdet (utgiftsområde 16 resp. utgiftsområde 14) och för insatser som rör internationellt kulturutbyte (utgiftsområde 17). Till detta kommer ett antal särskilda uppdrag. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att reservationen, , som finns på ett särskilt äldreanslag, utgörs av medel som beslutats för informationssatsningar /96, men som utbetalats först . Prog-nosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att anslagna medel samt reservationen på äldreanslaget kommer att utnyttjas fullt ut.