prop · GL031D18 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens överväganden Resultatinformation De medel som BFR anvisar skall användas till forskning och utveckling kring den byggda miljön samt därtill direkt hörande information om forskningens resultat. BFR har under /96 i huvudsak fördelat medel till byggforskning inom de av prioriterade områdena (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:BoU23, rskr. 1992/93:401). Vidare har utvecklingsprojektet - ett för byggd miljö - finansierats delvis med medel från anslaget. Samverkan i och samfinansiering av BFR:s forskning och utveckling sker genom stöd till enskilda projekt och genom samarbetsavtal med ett antal aktörsgrupper i byggsektorn. Den externa finansieringen i BFR-projekt uppgick vid slutet av 1995/96 till av BFR:s totala forsknings- och utvecklingsanslag. Antalet utexaminerade doktorer och licentiater har ökat från 61 /92 till 93 /96. Detta har bl.a. skett genom att BFR ökat sitt stöd till högskolor och universitet. Slutsatser För att möjliggöra de omfördelningar inom utgiftsområdet som regeringen anser nödvändiga föreslår regeringen att anslaget A 7 Byggforskning skall minskas med . Anslaget har räknats ned med detta belopp. Neddragningen kan innebära att vissa forskningsområden måste omprövas. I enlighet med vad som redovisades i budgetpropositionen beräknas vidare att av anslaget för kan disponeras för den teknikupphandling m.m. som byggkostnadsdelegationen enligt sitt uppdrag skall genomföra. Anslaget har räknats upp med för budgetåren 1998 och 1999 för detta ändamål. Den särskilde utredaren som ser över myndighetsorganisationen inom plan-, bygg och bostadsväsendet (dir. 1996:113) skall bl.a. identifiera statens roll i byggforskningen samt föreslå åtgärder och finansieringsvägar m.m. vad gäller byggforskningen. Utredarens förslag kommer att ge närmare underlag för inriktningen och omfattningen av insatserna för byggforskning. BESTÄLLNINGSBEMYNDIGANDE MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1998 1999 2000 2001 Utnyttjat bemyndigande /96 54 23 1 0 Anvisat bemyndigande 101 61 37 22 För har regeringen, i likhet , av bemyndigats att låta staten ta på sig förpliktelser i samband med stöd till byggforskningen som innebär åtagande för flera budgetår. Med hänsyn till den tidigare nämnda översynen bör lämnade bemyndiganden nu inte utvidgas. De bemyndiganden avseende budgetåren 1999 - 2001 som redan beslutat om bör däremot kunna utnyttjas också för beslut . A 8 Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador Därav 1996 Utgift 60 100 Utgifts - progno s 60 000 1998 Förslag 60 000 1999 Beräkna t 60 000 2000 Beräkna t 60 000 Beloppen anges i tusental kr De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till kostnader för att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1993:712) om den statliga fonden för fukt- och mögelskador i småhus, m.m. Vidare får anslaget belastas med utgifter för kansli- och utredningskostnader. Målet för bidragsverksamheten är att motverka ohälsa till följd av fukt- och mögelskador i egnahem. De mest betydelsefulla faktorerna för utgifternas utveckling är förknippade med gällande bestämmelser för beräkning av husägarens självrisk. Denna påverkas av det skadade husets ålder och det låneutrymme som finns tillgängligt i fastigheten. Som regel är självrisken högre ju äldre huset är. Regeringens överväganden Resultatinformation Bidragsverksamheten påbörjades . Av Fond- styrelsens budgetunderlag framgår att bidrag t.o.m. utbetalats i 2 800 ärenden med sammanlagt . Antalet ansökningar ökade kraftigt till drygt 1 500, bl.a. på grund av möjligheten att få förhöjt bidrag före . Antalet återkallade ansökningar ökar emellertid också på grund av fastighetsägarnas svårigheter att finansiera självrisken. Vidare uppger fondstyrelsen att allt fler fastighetsägare väljer att väcka talan vid domstol. Det genomsnittliga bidragsbeloppet har fortsatt att minska och uppgick till . Minskningen av det genomsnittliga bidragsbeloppet beror bl.a. på ändrade bidragsregler. Verksamheten med bidragsgivning till åtgärder för att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem är föremål för analys inom ramen för arbete (dir. 1996:39). Utredaren skall bl.a. pröva behovet av och formerna för verksamheten. Utredningsarbetet skall vara slutfört . I avvaktan på ett ställningstagande till detta arbete bör verksamheten med att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem fortsätta enligt nu gällande bestämmelser under . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Anslaget disponeras av Kammarkollegiet och omfattas därför av kollegiets årsredovisning. Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende Kammarkollegiets årsredovisning när det gäller Fonden för fukt- och mögelskador. Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Därav 1996 Utgift 11 184 Utgifts - progno s 12 000 1998 Förslag 12 000 1999 Beräkna t 12 000 2000 Beräkna t 12 000 Beloppen anges i tusental kr De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder mot radon i småhus. Bidrag lämnas om radongashalten i huset överstiger det gränsvärde som anger som godtagbart från hälsoskyddssynpunkt. Bidraget beviljas av . Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1988: 372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem. Regeringens överväganden Resultatinformation Under /96 beviljades 1586 bidrag. Det genomsnittliga bidragsbeloppet var ca . Under beviljades 1216 egnahem radonbidrag med ett genomsnittligt bidrag på . bedömer att anvisade medel under är tillräckliga och att utgifterna kommer att uppgå till . Den mest betydelsefulla faktorn för utgifternas utveckling är småhusägarnas intresse av att genom mätning av radonhalten i sina bostäder klarlägga radonsituationen och därefter ansöka om bidrag för att vidta åtgärder. redovisar uppgifter om bidragsgivningen sedan bidraget infördes . Den genomsnittliga kostnaden för åtgärder har varit och det genomsnittliga bidraget har uppgått till . De huvudsakliga åtgärderna har varit ventilation och radonsug. 1 Utgifts - progno s 6 100 000 1998 Förslag 5 919 600 1999 Beräkna t 5 864 600 2000 Beräkna t 5 657 700 Beloppen anges i tusental kronor 1. Utöver dessa medel som tilldelades i statsbudgeten har beslutat i tilläggsbudget om att tillföra anslaget ytterligare . Anslaget disponeras för bostadsbidrag till barnfamiljer och ungdomar mellan utan barn. Bestämmelser om bostadsbidrag finns i lagen (1993:737) om bostadsbidrag och bostadsbidragsförordningen (1993:739) Effektmålet för bostadsbidragen är att ge ekonomiskt svaga hushåll möjligheter att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Bidragen utgör också en viktig del av det ekonomiska familjestödet (utgifts- område 12). Detta stöd syftar främst till att ge en ekonomisk grundtrygghet för barnfamiljer de har en stor försörjningsbörda. Utgifterna för bostadsbidrag är starkt beroende av inkomst-, bostadskostnads- och arbetslöshetsutvecklingen och därmed av den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. För innevarande budgetår (1997) beräknas utgifterna för bostadsbidrag till , jämfört med anslaget på . Avvikelsen, som ligger inom ramen för angiven anslagskredit, beror främst på svårigheter att bedöma verkningarna av de omfattande regeländringar som skett /97. Administrationen av bostadsbidragen sköts av de allmänna försäkringskassorna. () har som central förvaltningsmyndighet ansvar för tillsyn, uppföljning och utvärdering av bostadsbidragen. Försäkringskassornas respektive RFV:s anslag tillhör utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Såsom där anges har särskilda insatser vidtagits i syfte att motverka fusk och överutnyttjande. Regeringens överväganden Resultatinformation Utgifterna för bostadsbidrag har stigit kraftigt första hälft. I syfte att bryta denna utveckling har beslutat om förändringar av bidragssystemet och (prop. 1994/95:100 bil.6, bet. 1994/95:BoU14, rskr. 1994/95:312 och prop. 1995/96:186, bet. 1995/96: BoU11, rskr. 1995/96:229). Såväl utgifterna för bostadsbidrag som antalet bidragshushåll (alla kategorier) är nu på väg att minska. TOTALA UTGIFTER FÖR BOSTADSBIDRAG (LÖPANDE PRISER, MKR/ÅR) SAMT ANTAL HUSHÅLL MED BOSTADSBIDRAG (1000-TAL) I MAJ RESP. ÅR, 1990- 1997 ÅR UTGIFT ANTAL HUSHÅLL 1990 3 142 1 1991 5 065 328 1992 5 928 360 1993 7 164 441 1994 8 669 538 1995 9 221 576 1996 8 373 471 1997 6 1002 365 Källa: , RFV 1. Statistik finns ej 2. De totala utgifterna för bostadsbidrag steg i löpande priser, en ökning . Motsvarande ökning räknat i fasta priser är . Antalet bidragstagare ökade från 328 000 () till 576 000, eller . minskar såväl utgifterna för bidragsgivningen, som antalet bidragstagare. beräk- nas utgifterna till . Även prog- nosen för resterande del av pekar på sjunkande utgifter vid ett oförändrat regelsystem. minskade antalet bidragstagare med 105 000 eller . Omkring 80 000 av dem är hushåll utan barn, som förlorade rätten till bidrag i samband med att bostadsbidrag till andra hushåll utan barn slopades . minskade antalet bidragstagare med ytterligare 105 000 hushåll eller . Drygt 81 000 av dem var familjer med hemmavarande barn, varav 68 000 make/sambohushåll och 13 000 ensamstående hushåll. lämnades bostadsbidrag till 365 000 hushåll, varav 309 000 barnfamiljer och 56 000 hushåll utan barn. HUSHÅLL MED BOSTADSBIDRAG MAJ 1995, MAJ 1996 OCH MAJ 1997 (1000-TAL) 1997 Hushåll med hemmavarande barn makar/samboende ensamstående 193, 3 191, 9 173, 9 187, 9 105, 5 174, 8 Hushåll med enbart umgängesrättsbarn 42,5 41,3 29,0 Hushåll utan barn ungdomar andra Samtliga 576, 2 470, 8 365, 4 Källa: RFV En bostads utrymmesstandard har preciserats i form av olika standardnormer. Den mest generösa av dessa innebär att varje barn skall kunna erbjudas ett eget rum, föräldrarna ett sovrum, kök och vardagsrum oräknade. Det innebär t.ex. att en familj med ett barn enligt skall bo i tre rum och kök. I nedanstående tabell redovisas i vissa kategorier antalet hushåll med bostadsbidrag, genomsnittlig boendekostnad, med respektive utan bidrag, samt genomsnittlig bidragsgrundande inkomst för . Av tabellen framgår också hur stor andel av dessa hushåll som med bostadsbidrag uppfyller ovan nämnda intentioner om utrymmesstandard. Av det totala antalet hushåll med barn erhöll bostadsbidrag. av dem uppnådde, med stöd av detta bidrag, en utrymmesstandard, som innebär att varje barn kan erbjudas ett eget sovrum. Bland ensamstående med hemmavarande barn bor män rymligare än kvinnor. Gifta/samboende och ensamstående har genomsnittligt sett likartad utrymmesstandard. Ju fler barn som finns i familjen, desto större är andelen hushåll med utrymmesstandard under norm. De totala administrationskostnaderna ökade kraftigt under /96, bl.a. beroende på utbildnings- och informationsinsatser inför ändrade bidragsbestämmelser . En jämförelse mellan /95 och visar en ökning med eller . Den totala styckkostnaden per beslut ökade . Samtliga försäkringskassor handlade av sina bostadsbidragsärenden inom fastställda mål för handläggningstid (). ANTAL HUSHÅLL MED BOSTADSBIDRAG SAMT GENOMSNITTLIG BOENDEKOSTNAD, GENOMSNITTLIG UTRYMMESSTANDARD OCH GENOMSNITTLIG BIDRAGSGRUNDANDE INKOMST, ÅR 1996 HUSHÅLLSTYP ANTAL BOENDEKOSTNAD (KR/MÅN) UTRYMMESSTANDARD MED BOSTADSBIDRAG (%) BIDRAGSGRUNDA NDE INKOMST (KR/ÅR) UTAN STÖD MED STÖD UNDER NORM ENLIGT NORM ÖVER NORM Hushåll med hemmavarande barn Ensamstående 187 914 4 689 2 770 31 50 19 123 280 kvinnor 165 842 4 674 2 705 33 51 16 119 220 män 22 072 4 807 3 261 20 42 38 153 784 1 barn 104 383 4 360 2 815 16 59 25 125 462 2 barn 60 733 4 964 2 779 44 41 15 125 478 3 barn 22 798 5 467 2 538 67 33 0 107 437 Gifta/samboende 173 853 5 365 3 870 36 46 18 183 940 1 barn 36 866 4 612 3 305 14 51 35 141 378 2 barn 65 698 5 330 3 941 34 37 29 185 560 3 barn 71 289 5 786 4 095 48 52 0 204 457 Källa: RFV I samband med behandlingen av budgetpropositionen anmodades regeringen (bet. 1996/97:BoU1, rskr. 1996/97:93) att på grundval av inkomna ansökningar om bostadsbidrag, genomföra en analys av de regler som gäller fr.o.m. . En sådan preliminär analys redovisades för bostadsutskottet . Denna analys omfattar endast de hushåll som ingår i administrativa register för januari månad, dvs. 285 000 bidragsansökningar. En uppföljning på basis av ett mer fullständigt material, 380 000 ansökningar, som finns tillgängligt har därför genomförts på . En jämförelse mellan den preliminära analysen och uppföljningen visar en praktiskt taget kongruent bild av fördelningen hushåll med sänkt bostadsbidrag. Det innebär att av bidragshushållen inte berörs av de regelförändringar som trädde i kraft . Dessa hushåll utgörs främst av ensamstående som bor i hyresrätt i större städer. Vidare har av bidragshushållen fått minskat bidrag med högst . De hushåll som berörts mest av förändringarna är gifta/samboende med egnahem i landsbygd. I bilaga till detta utgiftsområdesavsnitt redovisas antal och andel hushåll med sänkt bostadsbidrag i breda intervall enligt uppföljningen. Hushållen har, liksom i den preliminära analysen, fördelats på decilgrupp, boendeform, familjetyp och boenderegion. För att något mildra effekterna av de nya bestämmelserna lämnade regeringen på begäran av (bet. 1996/97:BoU14, rskr. 1996/97:167) förslag om ändrade bestämmelser ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150). beslutade i enlighet med regeringens förslag (rskr. 1996/97:284). Förändringen beräknas medföra en utgiftsökning på per helt år (under ). Finansiering sker genom en omfördelning inom utgiftsområde 18 från räntebidrag till bostadsbidrag. Slutsatser De genomgripande regeländringar som beslutats medför att utgifterna för bostadsbidrag är svårprognosticerade. Risk för överskridanden kan föreligga. Regeringen följer därför utgiftsutvecklingen noga. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 5 anvisas under anslaget A 10 Bostadsbidrag . och 2 000 har anslaget beräknats till ca 5 respektive ca 5 . Därvid har hänsyn tagits till nedanstående förslag till regeländringar. Förslag till vissa regeländringar Regeringens förslag Lagen (1993:737) om bostadsbidrag tas in bland de lagar som räknas upp i lagen (1987:813) om homosexuella sambor fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: I ärendet rörande ny lagstiftning för bostadsbidrag behandlade frågan om kretsen av bidragsberättigade. anförde (bet. 1995/96:BoU11) att denna krets bör utvidgas till att omfatta personer som bor tillsammans och har hushållsgemenskap oavsett samlevnadsform. Utgångspunkten bör enligt utskottet vara att andra sammanboende i bostadsbidragshänseende skall jämställas med samboende män och kvinnor enligt de regler som gäller . Om en snabb förändring inte är möjlig, anförde utskottet vidare, borde det som ett första steg kunna övervägas att utvidga kretsen bidragsberättigade med homosexuella sambor, vilket enligt utskottets mening borde kunna ske relativt enkelt, t.ex. genom att bostadsbidragslagen tas in bland de lagar som räknas upp i lagen (1987:813) om homosexuella sambor. Vad utskottet sålunda anförde gav som sin mening regeringen tillkänna (rskr. 1995/96:229). Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en utredning (dir. 1997:75) med uppdrag att utvärdera lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem (sambolagen), m.m. I fråga om bostadsbidrag till andra former av hushållsgemenskap än sådana som är reglerade i lag, skall utredningen analysera de problem som bostadsutskottet redovisat och lämna förslag till lagändringar som möjliggör den av förordade utvidgningen av kretsen bidragsberättigade tillsammans med beräkningar av utgifterna för en sådan reform. Utredningen skall också analysera de ekonomiska effekterna för den enskilde. Uppdraget skall redovisas . I avvaktan på resultatet av utredningens överväganden tar regeringen upp frågan om att utvidga kretsen bidragsberättigade med homosexuella sambor som ett första steg, i enlighet med tillkännagivande. Regeringen föreslår att kretsen bidragsberättigade utvidgas med homosexuella sambor, genom att bostadsbidragslagen tas in bland de lagar som räknas upp i lagen (1987:813) om homosexuella sambor. De ändrade bestämmelserna bör träda i kraft . Frågan har beretts i och kontakter har därvid tagits med bl.a. och , . Förslaget har därvid inte mött några invändningar. Med hänsyn till förslagets karaktär, att det bygger på ett tillkännagivande av och att det är avsett som en övergångslösning anser regeringen att denna beredning är tillräcklig. Åtgärden är, till följd av att aktuell statistik saknas, inte möjlig att kostnadsberäkna. Mot bakgrund av hur i första hand reglerna för bidragsgrundande inkomst för ensamstående respektive samboende hushåll är utformade, bedöms den dock endast få marginella kostnadskonsekvenser. Regeringens förslag Det särskilda bidraget lämnas fr.o.m. med för familjer med tre eller flera barn. Skälen för regeringens förslag: I bostadsbidraget till hushåll med hemmavarande barn ingår ett särskilt belopp, som lämnas oberoende av bostadskostnadens storlek. Bidraget är differentierat beroende på antalet barn i hushållet och lämnas till familjer med ett barn med , till familjer med två barn med och till familjer med tre barn med . höjdes bidraget för de hushåll med flera barn som inte beviljades nya flerbarnstillägg, med för familjer med fyra barn och med för familjer med fem eller flera barn. Regeringen har under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn föreslagit att fler- barnstillägg fr.o.m. lämnas med för det fjärde barnet och med för det femte och därefter följande barn i hushållet. Förslaget innebär att flerbarnsfamiljer som har fått barn kommer att omfattas av de nya reglerna. Som en konsekvens härav bör reglerna för bostadsbidrag ändras. Det särskilda bidraget bör sålunda fr.o.m. årsskiftet 1997/98 lämnas med för samtliga bidragsberättigade familjer med tre eller flera barn. Frågan har beretts i och kontakter har därvid tagits med bl.a. . Förslaget har inte mött några invändningar. Regeringen bedömer att de kostnadskonsekvenser som följer av föreslagna ändringar är av smärre art och därför inte föranleder någon justering av anslaget. Övriga frågor I ärendet rörande ny lagstiftning för bostadsbidrag behandlade frågan om direktutbetalning av bostadsbidrag till t.ex. hyresvärd. anförde (bet. 1995/96:BoU11) att en ordning med möjlighet till utbetalning direkt till hyresvärden bör kunna tillämpas för den som så önskar inom dagens administrativa system. Vad utskottet sålunda anförde gav som sin mening regeringen tillkänna (rskr. 1995/96:229). Regeringen har i regleringsbrev gett () i uppdrag att göra en översyn av vilka regeländringar m.m. som erfordras för att möjliggöra direktutbetalning till t.ex. hyresvärd. Med den genomgång av frågan som RFV har gjort och som redovisas i verkets skrivelse till regeringen , har de argument som regeringen tidigare framfört i ärendet med avseende på bostadsbidragens konstruktion och ett ökat ansvarstagande för individen fått stöd och ökad tyngd. Vidare har betalningssystemen i samhället utvecklats i riktning mot alltmer automatiserade betalningsuppdrag. För hushållen erbjuds därför numera möjligheter att på ett enkelt sätt själva ordna direktbetalning av hyra. Regeringen avser under dessa förhållanden inte vidta någon åtgärd i frågan. Bonusränta för ungdoms- bosparande Därav 1996 Utgift 3040 6000 1998 Förslag 3000 Beloppen anges i tusental kronor. beslutade statsmakterna att ett speciellt ungdomsbosparande skulle inrättas (prop. 1987/88: 150 bil. 3, bet. 1987/88 FiU21, rskr. 1987/88:395). Lagen om ungdomsbosparande trädde i kraft . Lagen innebär att ungdomar mellan kan påbörja ett sparande i vissa banker eller sparkassor som kan fortgå till och med det år spararen fyller . fastställer en minimiränta. När kontoinnehavaren har sparat och det sparade kapitalet uppgår till , blir kontoinnehavaren berättigad till en årlig bonusränta på från den tidpunkt sparandet började. Den som sparar har rätt att låna upp till det sparade beloppet, dock efter sedvanlig kreditprövning. Det finns inga krav på att sparandet skall användas till att köpa bostad. var drygt 45 000 ungdomar knutna till sparandet. Dessa är berättigade till 18 miljoner i när sparandet avslutas. Sparandet uppgick till ca. Bonusräntan bekostas av staten och betalas ut då kontoinnehavaren begär det eller när lån erhålles. När bonusräntan betalas ut upphör kontots anslutning till ungdomsbosparandet. Under förväntas anslaget överskridas med . Detta beror bl.a. på att många sparare uppnått och därför tvingats avsluta sina konton. Regeringens överväganden Frågan om statligt premierat bosparande har utretts av både Utredningen om ett nytt premierat statligt bosparsystem (SOU 1994:121) och Bostadspolitiska utredningen (SOU 1996:156). Dessa utredningars betänkanden är f.n. föremål för beredning i . Den ungdomspolitiska kommittén, som specifikt behandlat frågan om ungdomsbosparande (SOU 1997:71), presenterade sitt slutbetänkande . Kommittén föreslår att ungdomsbosparandet skall avskaffas. Betänkandet är f.n. på remiss och kommer därefter beredas i sedvanlig ordning inom . I avvaktan på resultatet av denna beredning föreslås ingen förändring av beräknat anslag . och beräknas anslaget till . 5.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar . Institutet är en uppdragsmyndighet och har sektorsövergripande geotekniskt ansvar. Detta innebär att SGI skall upprätthålla och utveckla kunskap inom området samt tillhandahålla geoteknisk kunskap och rådgivning till statliga myndigheter med ansvar för olika områden med koppling till miljö, infrastruktur, fysisk planering och byggande samt till branschens övriga aktörer. Institutet har ett särskilt ansvar för ras- och skredfrågor. Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall SGI redovisar för /96 ett totalt underskott av verksamheten om . Detta förklaras bl.a. av särskilda satsningar på kompetenshöjande aktiviteter och FoU, vilka till största del belastat uppdragsverksamheten. Prioriteringar Att fortsätta genomförandet av tidigare beslutade satsningar på SGI:s myndighetsroll inom områdena riskvärdering, kvalitetsvärdering och informationsteknik. 478 Därav 1996 Utgift 15 782 Utgifts - progno s 23 000 1998 Förslag 22 555 1999 Beräkna t 23 177 2000 Beräkna t 23 818 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget finansierar institutets verksamhet. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att institutet detta år förbrukade ca mer än vad som disponerades i form av anslag och anslagssparande . Anledningen till detta är de omfattande satsningar på kompetensutveckling av personalen som skett under budgetåret. pekar SGI:s prognos på ett underskridande av tillgängliga medel med ca . Regeringens överväganden Resultatinformation SGI:s verksamhet består av myndighetsuppgifter samt uppdragsverksamhet. Under /96 indelades verksamheten i grenarna långsiktig kunskapsuppbyggnad, tillämpad forskning, säkerhetsfrågor, information samt konsultation. Samtliga verksamheter finansierades av dels anslag och dels uppdragsintäkter. Indelningen av verksamheten renodlades inför innevarande budgetår till att omfatta två grenar för myndighetsuppgifter och två grenar för uppdragsverksamheten. Institutets omsättning under /96 uppgick till , varav intäkter från uppdrag stod för . SGI redovisar ett underskott av verksamheten om , vilket förklaras av särskilda satsningar som till största delen belastat uppdragsverksamheten. Dessa har främst avsett kompetenshöjande aktiviteter, FoU samt ombyggnad av laboratoriet. SGI har under budgetåret koncentrerat arbetet med myndighetsuppgifter till uppbyggnad av grundläggande geoteknisk kunskap, tillämpad forskning, skredförebyggande verksamhet och förmedling av geoteknisk kunskap. I den skredförebyggande verksamheten har SGI samarbetat med kommuner och länsstyrelser i plan- och byggärenden. Institutets arbete har därvid omfattat granskning, remissyttranden, rådgivning samt förslag till åtgärder gällande hälso- och säkerhetsfrågor.