prop · GL031D19 · 1998-01-01 00:00:00 — Regional utjämning och utveckling Regional utjämning och utveckling 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Inledning 7 2.1 Omfattning/ändamål 7 2.2 Utgiftsutvecklingen 7 2.3 Resultatbedömning och slutsatser 9 2.4 Åtgärder utanför utgiftsområdet 9 3 Resultatinformation 11 3.1 Regionalpolitisk projektverksamhet 11 3.1.1 Regional projektverksamhet 11 3.1.2 Central projektverksamhet 12 3.2 Företagsstöd 13 3.2.1 Lokaliseringsstöd och utvecklingsbidrag 13 3.2.2 Landsbygdsstöd 16 3.2.3 Stöd till kommersiell service 16 3.2.4 Sysselsättningsbidrag 17 3.2.5 Nedsatta socialavgifter 18 3.2.6 Transportbidrag 18 3.2.7 Särskilda regionala åtgärder för regional utvecklingoch tillväxt 19 3.2.8 Stiftelsen 21 3.3 Länsstyrelserna 21 3.4 23 4 Förslag till förändringar av företagsstöden. 25 4.1 Regionalt utvecklingsstöd 25 4.2 Landsbygdsstöd 27 4.3 Sysselsättningsbidrag 28 4.4 Småföretagsstöd 29 4.5 Stöd till kommersiell service 29 5 Anslagsfrågor 33 A 1. Regionalpolitiska åtgärder 33 A 2. Regionalpolitisk låneverksamhet 35 A 3. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regionalpolitiken 35 A 4. Ersättning för nedsättning av socialavgifter 36 A 5. Transportbidrag 36 A 6. 37 A 7. 38 A 8. Europeiska regionala utvecklingsfonden 38 A 9. Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till 39 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att X 1. godkänner det övergripande målet för utgiftsområdet enligt vad regeringen förordar (avsnitt 2.2), 2. godkänner regeringens förslag om landsbygdsstöd (avsnitt 4.2), 3. godkänner regeringens förslag om sysselsättningsbidrag (avsnitt 4.3), 4. godkänner regeringens förslag om småföretagsstöd (avsnitt 4.4), 5. godkänner regeringens förslag om stöd till kommersiell service (avsnitt 4.5), 6. för anvisar anslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling enligt följande uppställning: ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KR) A 1. Regionalpolitiska åtgärder ramanslag 1 597 517 A 2. Regionalpolitisk låneverksamhet ramanslag 390 000 A 3. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regional- politiken ramanslag 12 000 A 4. Ersättning för nedsättning av socialavgifter ramanslag 415 000 A 5. Transportbidrag ramanslag 336 000 A 6. ramanslag 23 393 A 7. ramanslag 7 943 A 8. Europeiska regionala utvecklingsfonden ramanslag 748 000 A 9. Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till reservationsanslag 75 000 Summa 2.1 Omfattning/ändamål Utgiftsområdet omfattar främst den del av regionalpolitiken som brukar benämnas den lilla regionalpolitiken. Med den stora regionalpolitiken avses åtgärder med regionalpolitisk betydelse inom andra utgiftsområden. Åtgärderna inom dessa andra utgiftsområden är sammantaget mer betydelsefulla för den regionala utvecklingen än den lilla regionalpolitiken. Utgiftsområdet omfattar bl.a. olika former av regionalpolitiska företagsstöd och medel som länsstyrelserna förfogar över för regional projektverksamhet samt för en del av medfinansieringen av EG:s strukturfondsprogram. Utgiftsområdet omfattar även utbetalningar från som delfinansierar EG:s bidrag till strukturfondsprogrammen. Dessutom ingår och (). Det sammanlagda återflödet av medel från för regionalpolitiskt inriktade åtgärder beräknas för programperioden 1999 komma att uppgå till . UTGIFT DÄRAV ANVISAT UTGIFTS- FÖRSLAG BERÄKNAT BERÄKNAT PROGNOS 1995/96 1996 1997 1997 1998 1999 2000 3 692 2 444 3 726 4 525 3 605 3 585 3 284 1. Anvisade medel har i tilläggsbudget minskats med . Under /96 disponerades härutöver från s.k. äldre anslag och gjordes besparingar på av tidigare anslagna medel på sammanlagt . Utgiftsprognosen för inkluderar från äldre anslag, inklusive det under tionde huvudtiteln för /95 upptagna reservationsanslaget C 6. Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall I detta sammanhang bör observeras att /96 omfattade 18 månader. Med hjälp av olika former av regionalpolitiska företagsstöd i samband med investeringar, inkl. tillfälligt småföretagsstöd, beräknas cirka 17 000 nya arbetstillfällen tillkomma inom regionalpolitiskt prioriterade regioner på grund av beslut som fattats under /96. Investeringar i storleksordningen har delfinansierats med dessa stöd, förutom med landsbygdsstöd för vilket uppgifter saknas. Beslut om investeringsstöd har fattats för . Härutöver beräknas beslut om sysselsättningsbidrag på för ha medverkat till att skapa cirka 2 700 nya arbetstillfällen. För vissa av dessa har också lämnats stöd i samband med investeringar. Driftstöd i form av nedsatta socialavgifter och transportbidrag har bidragit till att upprätthålla sysselsättningen i de mest utsatta regionalpolitiska stödområdena. Sammanlagt har utbetalats för dessa båda stödformer under /96. Regionalpolitisk projektverksamhet på regional och central nivå i en omfattning av under /96 har bl.a. verksamt bidragit till att länsstyrelserna kunnat fullfölja sina regionalpolitiska uppgifter. Arbetet med att genomföra EG:s strukturfondsprogram påbörjades under /96. Utbetalningarna från den Europeiska regionala utvecklingsfonden uppgick under budgetåret till . De väntas öka väsentligt under innevarande år. Bl.a. har länsstyrelserna beslutat om för medfinansiering av strukturfondsprogram. Härtill kommer att bl.a. landsbygdsstöd i många fall medfinansierat åtgärder inom olika strukturfondsprogram. Regeringen avser att återkomma i en regionalpolitisk proposition med redovisning av uppnådda resultat av strukturfondsverksamheten. Utgifterna inom området påverkas främst av den ekonomiska konjunkturens utveckling. En uppåtgående konjunktur innebär t.ex. en ökad investeringsvilja hos företagen som i sin tur ökar efterfrågan på företagsstöd. Inför har bl.a. följande förändringar gjorts i företagsstöden. Lokaliseringsstöd och utvecklingsbidrag har slagits samman till en stödform, regionalt utvecklingsstöd. Kravet på sysselsättningsökning i varje enskilt stödärende har minskats och ersatts med sysselsättningsmål för varje myndighet som beviljar stöd. Systemet med kreditgarantier inom landsbygdsstödet har ersatts med regionala utvecklingslån. Nedsättningen av socialavgifterna har minskats från . Bidragsnivåerna i transportbidraget har sänkts i samtliga transportbidragszoner. har inför innevarande programperiod förstärkts bl.a. för att motverka de re- gionala obalanser inom Europeiska unionen som skapandet av den inre marknaden bedöms kunna medföra. Under /96 godkändes de första svenska programmen för åtgärder inom ramen för strukturfonderna. Ett trettiotal program av olika storleksordning och med olika geografisk omfattning genomförs . Genomförandet av EG:s strukturfondsprogram innebär en kraftig förstärkning av regionalpolitiken. Arbetet med strukturfondsprogrammen har också medfört stora administrativa förändringar för den svenska regional- politiken. har vid ett flertal tillfällen ställt sig bakom att målen för regionalpolitiken skall vara uthållig tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket. Utgiftsområdet omfattar endast en mindre del av regionalpolitiken, den lilla regionalpolitiken. Utvecklingen inom många andra utgiftsområden ger de grundläggande förutsättningarna och är sammantaget mer betydelsefull för den regionala utvecklingen än den lilla regionalpolitiken. Något övergripande mål för utgiftsområde 19 har inte uttalats. Regeringen föreslår därför nu att det övergripande målet för verksamheten inom utgiftsområdet främst skall vara att underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas så att det bidrar till att uppfylla målen för regionalpolitiken. Regeringen avser att i en regionalpolitisk proposition bl.a. närmare behandla de framtida förutsättningarna samt mål och riktlinjer för regionalpolitiken. Härvid avses också ytterligare förslag som rör utgiftsområdet att lämnas. I tilläggsbudget till statsbudgeten för föreslår regeringen bl.a. att skall bemyndiga regeringen att inom ramen för anslaget inom utgiftsområde 19 A 1. Regionalpolitiska åtgärder använda högst till ett program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder (prop. 1997/98:1). Med dessa medel avser regeringen bl.a. att påbörja genomförandet av förslag som kommit fram i arbetet med den nya tillväxtorienterade regionala näringspolitiken bl.a. i det s.k. landshövdingeuppdraget. I den regionalpolitiska propositionen avses sedan frågan om den långsiktiga inriktningen och uppläggningen av sådana åtgärder att tas upp. Den nya politiken innebär bl.a. ökad samordning av de olika statliga åtgärder som har betydelse för näringslivets utveckling. Detta berör i hög grad utgiftsområdet. Förslagen i det följande syftar bl.a. till att ytterligare öka flexibiliteten och därmed effektiviteten av medlen inom utgiftsområdet. Detta gäller särskilt medel som disponeras på regional nivå, t.ex. genom förslag om ändrade regler för beviljande och medelsanvisning för sysselsättningsbidrag. Möjligheterna att effektivisera genomförandet av EG:s strukturfondsprogram skall undersökas. Arbetet med att lokalisera nya statliga arbetstillfällen till skall fullföljas. 2.3 Resultatbedömning och slutsatser Så utförlig information om resultaten av verksamheten inom utgiftsområdet som är möjlig att ta fram lämnas under rubriken resultatinformation (avsnitt 3). Regeringen bedömer att verksamheterna inom utgiftsområdet, främst genom stöd till näringslivets utveckling, har bidragit till ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt i regionalpolitiskt utsatta områden. Detta gynnar hela landets ekonomi. De regionala obalanserna, i form av t.ex. negativ befolkningsutveckling och hög arbetslöshet, tenderar trots detta att öka. En balanserad regional utveckling är en förutsättning för att samhällets stora nedlagda kapital i t.ex. bostäder, skolor, kommunikationer skall utnyttjas effektivt samt för att en god ekonomisk tillväxt skall uppnås. En sådan utveckling är därmed ett viktigt led i regeringens målsättning att halvera arbeslösheten . Utvecklingen inom många andra samhällssektorer har försvårat möjligheterna att uppnå resultat inom ramen för den lilla regionalpolitiken. Den regionala utjämningspolitiken måste därför även i fortsättningen bedrivas med kraft. Det finns även ett stort behov av att stimulera den ekonomiska tillväxten och minska arbetslösheten över hela landet. I den regionalpolitiska propositionen avser regeringen att lämna förslag till åtgärder för att motverka dessa problem. Regeringen bedömde i den ekonomiska vårpropositionen att verksamheten inom utgiftsområdet skulle kunna genomföras inom en medelsram av för (prop. 1996/97:150). Utgiftsområdet har härvid tillförts för åren 1998 2000 för vissa insatser inom ramen för det s.k. landshövdingeuppdraget. inryms även för lokalisering av statliga arbetstillfällen till . Regeringen har också utgått från att besparingar på skall göras . Besparingen sker genom den regeländring för sysselsättningsbidrag som regeringen återkommer till i avsnitt 4.3. Utgiftsområdesramen för föreslås, i jämförelse med beräkningarna i vårpropositionen, öka med genom överföring från utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande binäringar. Ramen för utgiftsområdet föreslås således för till , och beräknas för till och för till . 2.4 Åtgärder utanför utgifts- området En mycket viktig uppgift för regeringen och olika myndigheter är att se till att de regionalpolitiska aspekterna beaktas inom olika utgiftsområden. Exempel på sektorer som på ett avgörande sätt positivt bidrar till den regionala utvecklingen är skatteutjämningssystemet samt kommunikations- och utbildningsväsendet. Verksamheterna inom dessa sektorer har varit väsentliga för såväl den regionala balansen som den ekonomiska tillväxten i hela landet. Utvecklingen inom de utsatta regionerna kan dock kräva en ökad helhetssyn inom ytterligare sektorer. Brister i helhetssynen vid t.ex. utformningen av nya organisationsstrukturer inom statliga verksamheter medför att besparingseffekten inom en enskild sektor kan motverkas av ökade utgifter inom andra sektorer. Regeringen avser att närmare återkomma till dessa frågor i den regionalpolitiska propositionen. Regeringens bedömning: Den regionalpolitiska projektverksamheten på regional och central nivå är ett viktigt instrument för att främst länsstyrelserna och skall kunna uppfylla sina regionalpolitiska mål. För att effektiviteten av enskilda åtgärder m.m. skall kunna bedömas måste dock verksamheten följas upp och utvärderas bättre än . Skälen för regeringens bedömning I det följande lämnas en närmare redogörelse för dels den regionalpolitiska projektverksamhet som länsstyrelserna bedriver, dels exempel på den projektverksamhet som bedrivs av (). 3.1.1 Regional projektverksamhet Länsstyrelserna har från de medel de disponerar för olika regionalpolitiska åtgärder möjlighet att, förutom företagsstöd, bevilja medel till andra projekt som skall gynna den regionala utvecklingen. /96 (18 månader) fattade länsstyrelserna beslut om totalt till regionalpolitiska åtgärder varav till regional projektverksamhet. Länsstyrelserna lämnar med sina medel för projektverksamhet stöd till ett brett spektrum av aktiviteter i form av bl.a. utredningar (t.ex. om lokala förutsättningar och hinder för utveckling), försöksverk- samhet (t.ex. i nätverk, vid teknikcentra och högskolor) och informationsinsatser (t.ex. turismkampanjer och mässor). Ett mål för projektverksamheten är att i samverkan med andra aktörer bygga upp resurser för att åstadkomma en regional näringslivsutveckling. Projektverksamheten skall grundas på en långsiktig strategi och inriktas mot ekonomisk tillväxt och inomregional balans. Även om projektverksamheten inte innefattar direkt stöd till enskilda företag inriktas en stor del av verksamheten på att skapa en bra infrastruktur och en god miljö för näringslivet. Medlen används även till att stimulera nyföretagande och företagsförnyelse. Utmärkande för verksamheten är också det stora antalet deltagande aktörer, vilket är ett av syftena med verksamheten. Projektverksamheten minskade i omfattning under /96 (beräknat ) i jämförelse med /95, (löpande priser). Omfattningen av projektverksamheten påverkas av den ekonomiska konjunkturen. Eftersom de medel som står till förfogande är begränsade medför en positiv konjunkturutveckling att projektverksamheten minskar och beslut om företagsstöd ökar. Den främsta orsaken till minskningen under /96 är att i samband med EU inträdet har fått tillgång till betydande medel från . Finansiering från strukturfonderna förutsätter nationell medfinansiering. Den stora förändringen av det regionalpolitiska arbetet under /96 har därför varit att utarbeta och sedan påbörja genomförandet av ett antal strukturfondsprogram. Länsstyrelserna har under /96 prioriterat medfinansiering av strukturfondsprogram där beslutade medel uppgick till jämfört med projektverksamhet, . De nordliga länen , , och svarade under /96 för av den totala projektverksamheten jämfört under /95. Projektverksamheten var under /96 störst i , och minst i län, . BEVILJADE MEDEL FÖR DE OLIKA LÄNSSTYRELSERNAS PROJEKTVERKSAMHET UNDER BUDGETÅREN 1994/95 OCH 1995/96 (MKR) LÄN 1994/95 1995/96 1995/96 OMRÅKNAT TILL 12 MÅN 6,1 11,3 7,5 15,0 2,9 1,9 13,3 14,8 9,8 8,5 6,2 4,1 9,6 8,7 5,7 10,4 3,0 2,0 15,5 13,7 9,0 15,5 3,0 2,0 9,3 11,5 7,6 11,3 8,6 5,7 9,9 9,2 6,1 6,1 7,0 4,6 o 15,1 8,5 5,6 10,6 12,8 8,4 9,6 10,6 7,0 28,9 26,6 17,6 16,8 22,9 15,1 19,4 6,1 4,0 39,6 17,6 11,6 26,8 23,0 15,2 47,5 34,8 23,0 45,3 34,2 22,6 39,0 43,9 29,0 73,5 24,3 16,0 Summa 502,5 365,2 241,1 Under /96 har medlen främst används till projekt inom sakområdena industri, 72, utbildning, 44, samt forskning och utveckling, . Minst medel har beviljats till handel, . En jämförelse mellan budgetåren 1994/95 och 1995/96 visar bl.a. att industri- och teknikspridningsprojekten procentuellt har ökat sin andel av den totala projektverksamheten. Jord- och skogsbruks-, kommunikations-, handels-, turism- och utbildningsprojekten har däremot procentuellt minskat något. I absoluta tal och omräknat har dock samtliga sakområden minskat under /96 jämfört med föregående budgetår. LÄNSSTYRELSERNAS PROJEKTVERKSAMHET FÖRDELAD PÅ SAKOMRÅDEN UNDER BUDGETÅREN 1994/95 OCH 1995/96 (MKR) SAKOMRÅDE 1994/95 1995/96 1995/96 18 (MÅN) OMRÅKNAT TILL 12 74,6 71,9 47,5 Privata tjänster 22,4 15,3 10,1 Jord- och skogsbruk 23,2 7,7 5,1 Energi 6,7 7,7 5,1 Kommunikationer 29,4 14,6 9,6 Handel 8,7 4,6 3,0 Turism 57,2 30,3 20,0 Utbildning 76,7 43,7 28,8 Forskning och utveckling 57,6 41,3 27,3 Teknikspridning 17,3 19,8 13,1 Jämställdhet 28,5 24,7 16,3 Sektorssamordning 44,0 35,7 23,6 Övrig offentlig verksamhet 19,0 25,4 16,8 Kultur 37,0 22,5 14,8 Summa 502,5 365,2 241,1 Det pågår ett engagerat utvecklingsarbete i regionerna. Det sker i ökad utsträckning en samordning och samverkan mellan olika myndigheter och mellan myndigheter och privata företag. De mest framgångsrika projekten blir även allt längre och mer omfattande. Utvecklingsarbete bedrivs ofta vilket medför att resultaten av projekten oftast inte visar sig förrän på lång sikt. På grund av bl.a. projektverksamhetens vitt skilda karaktär och deras ofta indirekta effekter på den regionala utvecklingen är utvärdering av verksamheten ofta komplicerad. Metoder för att följa upp och utvärdera verksamheten behöver utvecklas. Bl.a. genom utvecklingen av ett nytt administrativt system hos skall det ges bättre möjlighet att följa upp enskilda projekt och utvärdera projektverksamheten. 3.1.2 Central projektverksamhet För central regionalpolitisk projektverksamhet har använts främst medel från det under tionde huvudtiteln för /95 upptagna reservationsanslaget C 6. Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. samt medel från reservationsanslaget C 2. Regionala utvecklingsinsatser m.m. Bland större projekt kan särskilt nämnas ett forsknings- och utvecklingsprogram som löper 2000. Regeringen har avsatt till för att stödja regionala utvecklingskonsortier bestående av små och medelstora företag inom regionalpolitiskt prioriterade områden. Målet med projektet är att företagen i samarbete skall öka sin kompetens och teknologiska kapacitet samt att skapa nya länkar mellan små och stora företag, forskningsinstitut och högskolor. inbjöd en mängd företag och organisationer att utforma idéer till projekt. Efter ingående bedömningar av 273 idéer och ansökningar lämnade förslag till regeringen om ett program som innefattade 22 företagsgrupper med sammanlagt cirka 240 företag. Grupperna har etablerat nätverk i vilka högskolor och industriforskningsinstitut ingår. Dessutom har ett antal större företag, till vilka småföretagen ofta är underleverantörer, engagerats. De större företagen tillhandahåller specifik teknologi eller kompetens som är viktig för att genomföra projekten. I en första utvärdering av projektresultaten konstateras bl.a. att försöksverksamheten är ett nytt sätt att främja mindre företags utvecklingskraft. Den generella slutsatsen är att resultaten pekar på att stöd via konsortier i många avseenden ger större effektivitet än konventionellt utvecklingsstöd till företag. Detta projekt löper som nämnts t.o.m. . Regeringen avser att senare återkomma till med förslag bl.a. om att de beviljade medlen skall få användas . har också genomfört ett antal projekt inom informationsteknik och distansöverbryggande områden. Den under budgetåret framtagna rapporten om informationstekniken och konsekvenserna för branscher och regioner utgör underlag för det fortsatta arbetet. Regeringens bedömning: De regionalpolitiska företagsstöden fungerar i huvudsak väl och bidrar till att näringslivet utvecklas i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Uppföljningen av vissa stödformer behöver förbättras. Effekterna av nedsatta socialavgifter m.m. bör utvärderas. Skälen för regeringens bedömning De regionalpolitiska företagsstöden är regionalt utvecklingsstöd (regionalt utvecklingsbidrag och regionalt utvecklingslån), landsbygdsstöd (landsbygdsbidrag, regionalt utveck- lingslån och bidrag för anställda i hemarbete), lån till privata regionala investmentbolag, sysselsättningsbidrag, nedsatta socialavgifter och transportbidrag. benämndes regionalt utvecklingsstöd lokaliseringsstöd (lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån) och utvecklingsbidrag. För att främja sysselsättningsskapande investeringar och inomregional balans har även anslagit medel för bl.a. tillfälligt småföretagsstöd. Som regionalpolitiskt företagsstöd kan även räknas Stiftelsen . Inom den lilla regionalpolitiken kan även lämnas stöd till kommersiell service (hemsändnings- bidrag, avskrivningslån, investeringslån, regionalt ut- vecklingslån och servicebidrag). Gjorda utvärderingar visar att de regionalpolitiska företagsstöden i huvudsak fungerar väl i enlighet med de riktlinjer som gäller för dem. Som framgår av den följande resultatinformationen har de regionalpolitiska stöden varit av betydelse för näringslivet och bl.a. medverkat till att skapa nya arbetstillfällen i regionalpolitiskt utsatta orter och regioner. Detta gäller främst de tillväxtinriktade stöden. Driftstöden har störst betydelse i de regionalpolitiskt mest utsatta regionerna. Uppföljningen av vissa stödformer är bristfälliga och skall förbättras. Möjligheterna att utvärdera stödformen nedsatta socialavgifter har bl.a. på grund av bristande underlag varit bristfälliga. Som närmare utvecklas senare (avsnitt 4) avser regeringen att låta genomföra en utvärdering av stödformen och i samband härmed även belysa på vilket sätt staten effektivast stödjer utvecklingen av näringslivet i de mycket utsatta regioner där nedsatta socialavgifter gäller. I detta sammanhang bör också ställas frågan om möjligheterna att förbättra metoderna att mäta de samhällsekonomiska effekterna av företagsstöden. I det följande lämnas resultatinformation för de olika företagsstöden. 3.2.1 Lokaliseringsstöd och utvecklingsbidrag Lokaliseringsstöd (lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån) och utvecklingsbidrag beviljas i samband med hårda och mjuka investeringar i stödområde 1 med högst av godkänt stödunderlag och i övriga områden (tillfälligt stödområde och stödområde 2) med högst . Under /96 beviljades 537 företag stöd. Det sammanlagda stödbeloppet uppgick till , varav i lokaliseringsbidrag, i lokaliseringslån, i utvecklingsbidrag och i villkorslån. Den totala investeringskostnaden för stödprojekten var . Investeringarna beräknas sammanlagt åstadkomma 3 763 nya arbetstillfällen varav för kvinnor. Riktlinjer för stödet var att av antalet nya arbetstillfällen skulle avse vartdera könet. Den genomsnittliga subventionen per nytt arbetstillfälle beräknas till . Detta framgår av följande tabell, i vilken utfallet under budgetåren 1991/92 1995/96 redovisas. BEVILJAT LOKALISERINGSSTÖD OCH UTVECKLINGSBIDRAG M.M. UNDER BUDGETÅREN 1991/92 1995/96 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 (18 MÅN) 589 538 769 665 537 Beviljat stöd (mkr) Lokaliseringsbidrag 252,5 259,5 439,8 500,0 610,2 Lokaliseringslån 43,1 124,7 103,3 141,0 Utvecklingsbidrag 392,6 170,7 227,7 202,3 122,0 Summa 645,1 473,3 792,2 805,6 873,2 Beräknad syssel- sättningsökning (antal) 3 386 2 473 3 865 3 883 3 763 Varav kvinnor 1 280 743 1 242 1 349 1 239 andel Subvention per nytt arbetstillfälle (tkr) 178 174 170 181 189 Beviljat stöd mellan 1994/95 1995/96 har sjunkit, och färre företag har beviljats stöd. BEVILJAT LOKALISERINGSSTÖD OCH UTVECKLINGSBIDRAG M.M UNDER BUDGETÅRET 1995/96, FÖRDELAT PÅ LÄN LÄN ANTAL ARBETS- INV.KOSTNAD LOK.BIDRAG LOK.LÅN BERÄKNAD VARAV SUBVENTION STÄLLEN (MKR) + UTV.BIDRAG (MKR) SYSSELS.