prop · GL031D24 · 1998-01-01 00:00:00 — Om ett förordnande enligt 6 § har meddelats i fråga om en internationell eller en europeisk patentansökan, får ansökningen inte vidarebefordras för fortsatt handläggning som internationell eller europeisk patentansökan. Sökes patent i på annan försvarsuppfinning än sådan som avses i 4 § (utländsk försvarsuppfinning), skall patentmyndigheten underställa ansökningen för prövning, huruvida uppfinningen skall hållas hemlig. Vad nu sagts gäller dock ej internationell patentansökan eller europeisk patentansökan. Om patent söks i på annan försvarsuppfinning än sådan som avses i 4 § (utländsk försvarsuppfinning), skall tillställa ansökningen för prövning, huruvida uppfinningen skall hållas hemlig. Vad nu sagts gäller dock ej internationell patentansökan eller europeisk patentansökan. Är i fall som avses i 15 § uppfinningen hemlig enligt lag i en främmande stat, skall förordna att uppfinningen inte får offentliggöras eller på annat sätt röjas, 1. om patent på uppfinningen enligt överenskommelse mellan och den främmande staten får sökas under förutsättning att uppfinningen hålls hemlig här, 2. om nämnden finner att det är av väsentlig betydelse för försvaret att uppfinningen hålls hemlig här. Är i fall som avses i 15 § uppfinningen hemlig enligt lag i en främmande stat, skall förordna att uppfinningen inte får offentliggöras eller på annat sätt röjas, om patent på uppfinningen enligt överenskommelse mellan och den främmande staten får sökas under förutsättning att uppfinningen hålls hemlig här. Om i annat fall, beträffande en utländsk försvarsuppfinning som är hemlig enligt lag i en främmande stat, finner att det är av väsentlig betydelse för försvaret att uppfinningen hålls hemlig här, skall slutlig prövning ske på det sätt som anges i 6 §. Om finner att förutsättningar inte finns att här hemlighålla en utländsk försvarsuppfinning, som är hemlig enligt lag i en främmande stat, skall verket fatta särskilt beslut om detta. Ansökningen får dock inte offentliggöras förrän har förflutit från beslutsdagen, om inte sökanden begär det. När uppfinning som omfattas av förordnande enligt 16 § upphör att vara hemlig i den främmande staten, skall upphäva förordnandet, om ej särskilda skäl föreligger. När en uppfinning som omfattas av förordnande enligt 16 § upphör att vara hemlig i den främmande staten, får upphäva förordnandet. Om finner att uppfinningen av särskilda skäl alltjämt bör hållas hemlig här, skall verket med ett eget motiverat yttrande överlämna ärendet till . Bestämmelserna i 12 § första stycket samt 13 och 14 §§ äger motsvarande tillämpning i fråga om utländsk försvarsuppfinning. Bestämmelserna i 4 §, 8 § tredje stycket, 12 § första stycket samt 13 och 14 §§ skall tillämpas även i fråga om utländsk försvarsuppfinning. Sekretess gäller i mål och ärenden enligt denna lag för uppgifter som enligt 4 § eller till följd av förordnande enligt 6 eller 16 § inte får offentliggöras eller på annat sätt obehörigen röjas. Föreskrifterna i 1 och 11 14 kap. sekretesslagen (1980:100) gäller i fråga om denna sekretess. Sekretess gäller i mål och ärenden enligt denna lag för uppgifter som enligt 4 eller 18 § eller till följd av förordnande enligt 6 eller 16 § inte får offentliggöras eller på annat sätt obehörigen röjas. Föreskrifterna i 1 och 11 14 kap. sekretesslagen (1980:100) gäller i fråga om denna sekretess. Andra bestämmelser om sekretess med hänsyn till rikets säkerhet samt bestämmelser till skydd för enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden finns i sekretesslagen. Talan mot beslut enligt denna lag föres hos regeringen genom besvär. och beslut om att en uppfinning skall hållas hemlig enligt denna lag får överklagas hos regeringen. Denna lag träder i kraft . 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:528) om revisorer föreskrivs att punkten 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (1995:528) om revisorer1 skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Revisionsbolag som är godkänt eller auktoriserat enligt äldre bestämmelser skall anses som registrerat enligt de nya bestämmelserna. Giltighetstiden för en sådan registrering går ut för godkännandet eller auktorisationen , dock tidigast vid utgången av . Revisionsbolag som är godkänt eller auktoriserat enligt äldre bestämmelser skall anses som registrerat enligt de nya bestämmelserna. Giltighetstiden för en sådan registrering går ut för godkännandet eller auktorisationen, dock tidigast vid utgången av . Denna lag träder i kraft . 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor Härigenom föreskrivs att det i lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor skall införas en ny paragraf, 4 §, av följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Beslut i tillståndsfrågor som har meddelats av en förvaltningsmyndighet i sådana ärenden som avses i denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Pröv- ningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . 3.1 Omfattning/ändamål Inom utgiftsområdet ryms verksamhetsområdena Näringspolitik, Teknologisk infrastruktur, Konkurrensfrågor, Teknisk forskning och utveckling, Utrikeshandel, Export och investeringsfrämjande samt Konsumentfrågor. Inom utgiftsområdet finns bl.a. , geologiska undersökning, , , , och . MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 19961 19971 1998 1999 2000 4 814,3 3 034,8 3 709,3 2 698,3 2 589,6 2 571,9 1. Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall startades ca 27 000 nya företag. Den höga nivån består. Detta visar på ett gynnsamt företagsklimat. Verksamheterna inom utgiftsområdet har bidragit till detta. Verksamheterna har utvecklats enligt de mål och riktlinjer som fastställts och hållits inom sina budgetramar. Större förändringar Efter förslag i regeringens proposition 1996/97:84 En uthållig energiförsöjning har beslutat att en ny central energimyndighet skall inrättas. Detta innebär att () får en förändrad roll och blir central förvaltningsmyndighet för näringslivets tillväxt och förnyelse. Den verksamhet inom Teknisk forskning och utveckling som finansieras via har minskat i omfattning. Detta kompenseras av att de s.k. löntagarfondsstiftelserna övertar ansvaret för delar av verksamheten. Mål inom utgiftsområdet Att bidra till att stärka näringslivets tillväxt och internationella konkurrenskraft. Att konsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden och att deras intressen tillgodoses. Att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling genom att utveckla sådana konsumtions- och produktionsmönster som minskar påfrestningarna på miljön. Prioriteringar Insatser görs för att stimulera nyetablering av företag samt expansion av främst små och medelstora företag. Fortsatta åtgärder för att utveckla turistnäringen. Fortsatta insatser för att främja främst små och medelstora företags export. Att konkretisera miljömålet inom konsumentpolitiken. Att stärka konsumenternas ställning som marknadsaktörer i och i EU. Resultatbedömning och slutsatser Regeringen har inlett ett arbete med att precisera mål av övergripande karaktär för utgiftsområdet som grund för en förbättrad och mer relevant resultatredovisning till och avser att lämna förslag om mål för utgiftsområdet i budgetpropositionen för . Eftersom utgiftsområdet innehåller många disparata verksamheter görs redovisningen av resultat under respektive verksamhetsområde. Regeringen gör den sammanfattande bedömningen att de övergripande målen för respektive verksamhet inom utgiftsområdet har uppfyllts. De konsumentpolitiska målen, som fastställdes av (prop. 1994/95:140, bet. 1994/95:LU32, rskr. 1994/95:438), ligger fast. Åtgärder utanför utgiftsområdet Stiftelsen Industrifonden arbetar med att dels främja industriföretags produktutvecklings- och marknadsföringsprojekt med bl.a villkorliga lån, dels förstärka småföretags ägarkapital. Sistnämnda verksamhet bedrivs till stor del genom att fonden är delägare i regionala riskkapitalbolag med privata delägare. Stiftelsen Svensk-norsk Industrifond deltar i riskfylld finansiering av enskilda utvecklingsprojekt mellan svenska och norska företag. På grund av konsumentområdets sektorövergripande karaktär behandlas konsumentfrågor även under andra utgiftsområden; har bl.a. beslutat (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97: FiU20, rskr. 1996/97:284) att under anslaget B3. Åtgärder för effektivare energianvändning inom UO21 får disponera ett belopp på , räknat från , för provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning avsedd för hushållen. Insatserna skall leda till en effektivare energianvändning i hushållen i samband med omställning och utveckling av energisystemet. Vidare pågår arbete under andra utgiftsområden bl.a. med konsumentanknutna livsmedelsfrågor. Regeringen har i sitt förslag 1998 bl.a. utgått från de besparingar som godkänt på offentlig konsumtion m.m. (prop. 1994/95:100 bil. 1, bet. 1994/95:FiU10, rskr. 1994/95:179 och prop. 1994/95:150, bet. 1994/95:FiU20, rskr. 1994/95:447), på teknisk forskning och utveckling (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10 , rskr. 1995/96:304) samt besparingar för att finansiera av regeringen föreslagna utgiftsökningar (prop. 1996/97: 150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). UTGIFT1 1995/96 DÄRAV1 1996 ANVISAT2 1997 UTGIFTSPROG NOS1 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 A. Näringspolitik 1 501,5 589,1 881,5 1 404,4 855,2 746,5 695,3 B. Teknologisk infrastruktur 239,1 164,6 162,2 171,3 155,5 158,9 162,7 C. Konkurrensforskning 89,5 62,3 64,0 75,1 65,6 65,6 67,7 D. Teknisk forskning och utveckling 2 253,2 1 697,8 1 411,8 1 551,5 1 246,6 1 271,6 1 297,9 E. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande 240,0 F. Konsumentfrågor 160,2 113,2 105,8 114,0 103,0 105,7 108,4 Totalt för utgiftsområde 24 4 814,3 3 034,8 2 987,0 3 709,3 2 698,3 2 589,6 2 571,9 1. Därtill har anvisats på tilläggsbudget. 4.1 Omfattning/ändamål Inom Verksamhetsområde A. Näringspolitik ryms främst frågor om allmänna verksamhet småföretagsutveckling och stöd till kooperativ utveckling, turistfrämjande, omstrukturering av vissa statligt ägda företag, geologisk undersökningsverksamhet samt miljösäkring av oljelagringsanläggningar. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 1 501,5 589,1 1404,4 855,2 746,5 695,3 Sammanfattning av verksamheten och vissa förändringar Näringspolitikens främsta uppgift är att bidra till en hållbar ekonomisk tillväxt och därmed till en ökad välfärd. Den medverkar också till en halvering av den öppna arbetslösheten . Det sker genom att staten bl.a. främjar småföretagens och turistbranschens utveckling. Till följd av beslut har regeringen med anledning av sysselsättningspropositionen beslutat om insatser för för nya, offensiva insatser för tillväxt, förnyelse och småföretagsutveckling. Regeringen avser att även fortsätta de hittillsvarande insatserna för att utveckla småföretag, inklusive kooperativa företag, och för turistnäringen i syfte att dessa delar av näringslivet skall kunna bidra till en högre ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Stiftelsen för Svensk-norskt industriellt samarbete får dels möjlighet att teckna aktier i små och medelstora företag, dels något större handlingsfrihet vad avser bl.a. stiftelsens interna organisation och möjlighet att placera likvida medel. För att få en långsiktigt god avveckling av statens oljelagringsanläggningar bör geologiska undersökning (SGU) och () slås samman till en myndighet fr.o.m. . Regeringen avser att i en proposition redovisa förslag till riktlinjer för mineralpolitiken. Resultatinformation När det gäller utvecklingen inom småföretagsområdet kan konstateras att antalet helt nya företag uppgick till ca 27 000, dvs. den höga nivån och 1995 består. Av de nya företagen startades av kvinnor och av kvinnor och män tillsammans. Den höga nyetableringen visar på ett gynnsamt företagsklimat som medför att många människor vågar ta steget att starta en egen rörelse. Å andra sidan är det endast en mindre andel av de nya företagen som växer snabbt och därmed påtagligt bidrar till att minska arbetslösheten. Antalet konkurser uppgår för andra året i följd till drygt 10 000 , vilket innebär att en trendmässig minskning har skett sedan den djupa lågkonjunkturen, då konkurserna nådde nivån 20 000 . Turistnäringen är en utpräglad småföretagsbransch med ca 20 000 företag. Näringen engagerar ca 140 000 personer som arbetar hel eller deltid. Av dessa utgör andelen kvinnor . Näringen har stor betydelse för sysselsättningen i många regioner. Omsättningen i turist- och resenäringen är ca och dess andel av BNP är . Turismen i har ökat stabilt . gjordes 36,5 miljoner övernattningar på kommersiella anläggningar i , varav utländska besökare svarade för 7,7 miljoner. Regeringen avser att i en särskild proposition redovisa förslag till riktlinjer för mineralpolitiken, bl.a. vissa ändringar i minerallagen (1991:45). För att närmare utröna förutsättningarna för mineralbranschen utanför den traditionella gruvnäringen avser regeringen att uppdra åt SGU att belysa de geologiska, produktionstekniska och marknadsmässiga förhållandena. Utredningen bör genomföras i samverkan med näringen och redovisas . Utgående från regeringens mål för sysselsättningen framstår de små och medelstora företagens kompetensförsörjning som en viktig angelägenhet för samhället. En särskild satsning görs i form av rådgivning för kvinnliga företagare. beslut på grundval av den s.k. sysselsättningspropositionen (prop.1995/96:222) innebar att småföretagen främjades på ett flertal olika sätt. Arbetsgivaravgifterna sänktes för främst de små företagen som skatteuppbörden underlättades. Vidare ses beskattningen av fåmansbolagen över. Det gäller bl.a. de s.k. stoppreglerna samt vissa förenklingar för enskilda näringsidkare. Med hänsyn till behovet av bl.a. en förstärkt information om de åtgärder som samhällets organ vidtar för att främja bl.a. finansiering och rådgivning för småföretag har regeringen tillkallat den s.k. småföretagsdelegationen som dels skall verka för en förstärkning av sådan information, dels lämna förslag till förenklingar för de mindre företagen i syfte att bl.a. underlätta nyetablering och tillväxt i småföretagssektorn. Inom ramen för Europeiska kommissionens gemenskapsinitiativ har det s.k. Småföretagsinitiativet startats . Programmet som vänder sig till små och medelstora företag i målområdena 2, 5b och 6 omfattar ett antal specifika områden såsom marknadsutveckling, användning av ny teknik och utveckling av miljöstrategier. Den statliga satsningen på internationell marknadsföring av som turistland har ökat i syfte att stärka konkurrenskraften inom detta område. Vidare har teknikspridning och exportansträngningar underlättats som de mindre och medelstora högskolorna har fått utökade resurser för kunskapsöverföring till småföretagen. Kvinnor har fått vidgade möjligheter till starta-eget-bidrag än förut. beslutade om åtgärder med anledning av regeringens ekonomiska vårproposition. Det innebär ytterligare lättnader i beskattningen av onoterade företag och enskilda näringsidkare samt särskilda satsningar på kooperativa företag och främjande av kvinnliga företagare. anslår medel till kooperativ utveckling. Medlen har huvudsakligen använts till att bidra till finansieringen av den information och rådgivning om kooperativt nyföretagande som förmedlas av 23 lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU). Regeringen har för dessutom beslutat att disponera ytterligare för ändamålet. Insatser för att främja kooperativt nyföretagande har vidare uppmärksammats i regeringens beslut om medel för vissa småföretagssatsningar. Regeringen har (prop. 1996/97:163 Den kooperativa företagsformen) föreslagit vissa lagändringar i syfte att stärka de kooperativa företagens ställning och ge dem likvärdiga arbetsvillkor med andra företag. Kooperativa rådet har fått en delvis ny inriktning. Rådet skall vara regeringens rådgivande organ i kooperativa frågor samt medverka vid genomförande av olika insatser i syfte att stärka utveck- lingen av kooperativa företag för att därigenom skapa nya arbetstillfällen. Bland övriga uppgifter i rådets uppdrag ingår att främja forskning, bl.a. om kooperationens samhällsekonomiska betydelse. Regeringen har inlett ett utvecklingsarbete när det gäller innehåll i och organisation av den regionala näringspolitiken. Inriktningen beskrivs närmare under Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. Stiftelsen för Svensk-norskt industriellt samarbete bildades med från den svenska staten och från den . Fonden deltar i finansiering av enskilda utvecklingsprojekt som gemensamt drivs av minst ett svenskt och ett norskt företag. Verksamheten behandlades senast av i samband med beslutet att staten vid behov kan lämna en lånegaranti till fonden för att förbättra likviditeten (prop. 1995/96:105, bet. 1995/96:NU18). Regeringen anmälde då även att fonden under vissa omständigheter skulle kunna äga aktier i vissa kundföretag. Regeringen vill för information anmäla att en överenskommelse har nåtts efter överläggningar med företrädare för det norska Nærings- och - om att fonden mer allmänt skall kunna teckna aktier i små och medelstora företag för att förstärka företagens soliditet och likviditet. Förslag om fondens framtida verksamhet - som i allt väsentligt skall bedrivas på affärsmässiga villkor - har notifierats till den Europeiska kommissionen (Generaldirektorat IV). Vidare har fondens styrelse beslutat om vissa mindre justeringar av fondens stadgar, vilka kommer att underställas Kammarkollegiet för godkännande. Dessa förändringar kan komma att bekräftas i ett avtal mellan de två staterna. 4.2 Anslag A 1. 1 Anslag s- sparan de 20 363 Därav 1996 Utgifts - progno s 360 0002 1998 Förslag 208 355 3 1999 Beräkna t 214 509 2000 Beräkna t 220 854 Beloppen anges i tusental kronor. Inkl. tillkommande medel på tilläggsbudget på . Exkl. nya energimyndigheten. () bildades och är fram till central förvaltningsmyndighet för frågor om näringslivets tillväxt och förnyelse samt för omställning av energisystemet. Efter förslag i regeringens proposition 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning har beslutat att en ny central energimyndighet skall inrättas (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97: NU12, rskr. 1996/97:272). Inrättandet av en ny central energimyndighet kommer att påverka verksamhet genom att energiverksamheten överförs till den nya myndigheten. Finansieringen av denna energimyndighet förutsätts till större delen kunna ske inom kostnadsramen för den verksamhet som förs till den nya myndigheten och förutsätter därför en uppdelning av anslag för förvaltningskostnader. Fr.o.m. är central förvaltningsmyndighet för näringslivets tillväxt och förnyelse. Verket svarar för statliga insatser för att främja teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete, etablering och utveckling av små och medelstora företag samt regional näringslivsutveckling efter förutsättningarna i landets olika delar. I anslutning härtill skall verket genomföra utrednings- och utvärderingsverksamhet. Inom sina verksamhetsområden skall verket uppfylla de miljömål som regeringen beslutar om. Inom ramen för en dialog mellan Närings- och och har verkets framtida roll i näringspolitiken diskuterats. Verksamhetens framtida inriktning, arbetsmetoder m.m. skall utformas med hänsyn till de omvärldsförändringar som skett och att energifrågorna nu lyfts ut från . Nedan beskriven inriktning, som utgår från nuvarande inriktning av verksamhet, kommer att ligga till grund för fortsatt dialog. Enligt regeringens uppfattning är en övergripande näringspolitisk frågeställning hur skall kunna stärka sin position bland industriländerna. skall därför identifiera befintliga hinder och outnyttjade möjligheter till förnyelse och tillväxt. Verkets övergripande mål ligger fast. Näringslivets utveckling skall ske i regional balans och i samklang med miljön. En naturlig uppgift för blir därför att analysera vilka offentliga näringspolitiska insatser som kan skapa bättre förutsättningar för tillväxt, klarlägga vilka åtgärder som är mest effektiva samt genomföra vissa näringspolitiska satsningar. Verket måste därför fortlöpande utveckla kunnandet om små, medelstora och stora företags villkor, om näringslivet i stort samt om närings- och regionalpolitiken. skall också bevaka den näringspolitiska utvecklingen inom EU, ta till vara de nationella möjligheter som medlemskapet ger, samt aktivt delta i europeiskt samarbete. En rad förändringar i omvärlden innebär att kan utvecklas och renodlas. De möjligheter som skapas genom en ökad fokusering innebär att kan identifiera nya nischer och insatser där kompetens och ekonomiska resurser ger bästa möjliga utbyte som vissa av dagens aktiviteter avvecklas. På traditionella arenor finns nya aktörer, bl.a. löntagarfondstiftelserna. Med dessa nya aktörer skapas förutsättningar för att förstärka de förändringar av forsknings- och teknikpolitiska roll som inletts . Begränsade ekonomiska resurser gör att mindre tonvikt kan läggas vid grundläggande kunskapsutveckling, medan ökad tonvikt behöver läggas vid tillämpad forskning, kunskapsöverföring och forskningens användning också i mindre företag. Strukturella förändringar och arbetslöshet innebär att arbetsmarknadspolitik, regionalpolitik och näringspolitik får allt fler beröringspunkter, med en allmän trend mot ökad regionalisering. Dessa förändringar förstärker roll från aktör mot nationell samordnare och expert. Allt mer strategisk och vital blir rollen att t.ex. initiera, driva och analysera näringspolitiska pilotprojekt. Dagens näringspolitiska agenda präglas fortfarande till stor del av industrins problem och behov som tjänstesektorn får allt större betydelse för näringslivets förnyelse och tillväxt. Denna förändring bör i allt större utsträckning påverka inriktning och verksamhet. Denna genomgripande politiska, ekonomiska och strukturella omvandling innebär att ställs inför delvis nya utmaningar. Detta innebär att får fyra roller nationell expert och stabsorgan nationell samordning nationellt programansvar rådgivning och företagsfinansiering Som nationell expert skall kontinuerligt följa näringslivets utveckling, ha en bred bevakning av näringspolitiken och även granska hur politiska, ekonomiska och regionala förändringar i omvärlden påverkar näringslivets villkor. Stabsrollen innebär att på regeringens uppdrag tar fram beslutsunderlag. skall vara nationell samordnare för teknikpolitik inklusive teknisk FoU, innovationsteknik, regionalpolitik och småföretagspolitik. omfattande nätverk skapar stora förutsättningar för att initiera och genomföra tidsbegränsade program som kräver en nationell kraftsamling genom samverkande centrala aktörer och aktörer i olika landsdelar. Viss företagsinriktad rådgivnings- och finansieringsverksamhet kan bedrivas av om det är motiverat med hänsyn till behov av nationell specialkompetens eller av andra effektivitetsskäl. De anslag som helt eller delvis berör är: Regional utjämningoch utveckling A 1. Regionalpolitiska åtgärder A 2. Regionalpolitisk låneverksamhet A 3. Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regionalpoli- tiken A 5. Transportbidrag A 8. Europeiska regionala utvecklings- fonden : Förvaltningskostnader A 2. Småföretagsutveckling A 5. Täckande av förluster för viss garantigivning, m.m. D 1. Teknisk forskning och utveckling anslag inom utgiftsområdena 6. Totalförsvar och 21. Energi för finansiering av verksamheten på energiområdet överförs till den nya energimyndigheten. Regeringens överväganden Överväganden om olika verksamhetsområden redovisas i anslutning till respektive avsnitt, dvs. småföretagsutveckling, teknisk forskning och utveckling samt under utgiftsområde 19. Regional utjämning och utveckling. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har upprättat årsredovisning för /96.