prop · GL0313 · 1998-01-01 00:00:00 — För , för och för myndigheterna inom verksamhetsområdet funktioner inom det civila försvaret har regeringen givit inriktningen att dessa myndigheter skall lägga särskild vikt vid miljöarbetet och väga in t.ex. frågor om natur- och kulturmiljön i sitt arbete. Inom det internationella försvarsmiljöarbetet fortsätter att spela en aktiv roll. Den svenska medverkan i NATO:s miljökommittés (of the /CCMS) arbete fortsätter således och utvecklas. Nordiskt samarbete De nordiska försvarsministrarna beslutade vid sitt höstmöte att utveckla försvarsmiljösamarbetet inom på departementsnivån. Detta arbete fortsätter. Inriktningen är att ett handlingsprogram för verksamheten skall kunna läggas fast av försvarsministrarna . Som en del i detta handlingsprogram ingår gemensamt nordiskt bistånd till de baltiska staterna, och . Även en plan för detta bistånd bedöms kunna bli fastlagd vid försvarsministrarnas höstmöte. Härutöver har representanter för det amerikanska Försvarsdepartementet, efter diskussioner med bl.a. det svenska Försvarsdepartementet, förklarat att man avser att på olika sätt stödja detta nordiska försvarsmiljöbistånd till bl.a. de baltiska staterna. och avser vidare att gemensamt genomföra ett par försvarsmiljöprojekt i och . Genom detta sålunda utvidgade försvarsmiljöbistånd till stater i närområdet kommer en än effektivare hjälp kunna lämnas som biståndet genomförs samordnat av viktiga biståndsgivare. Regeringen har medgivit Försvarsmakten att träffa avtal med de övriga nordiska försvarsmakterna i fråga om samarbete om miljöskydd i försvarsfrågor. Regeringen bedömer att detta myndighetssamarbete inom är viktigt och utgör ett värdefullt komplement till samarbetet på departementsnivån. Övrigt internationellt arbete Regeringen vill framhålla att ett aktivt internationellt samarbete bedrivs på och område. Detta omfattar bl.a. farlig industriell verksamhet med risker för kemikalieolyckor, säkerheten i samband med transport av farligt gods och utsläpp av olja och andra skadliga ämnen till sjöss. 3.4 Åtgärdsprogram för ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde Sammanfattning underställa ett förslag till nationellt handlingsprogram för att minska miljörelaterad ohälsa. Verka för ett internationellt samarbete inom hälsoskyddet och miljömedicinen. Särskild vikt skall läggas vid samverkan mellan länderna kring . Lyfta fram åtgärdsbehov inom hälso- och sjukvård vad avser miljöledningssystem, fortsatta åtgärder för att avveckla amalgamanvändningen inom tandvården, minskning av avfallets mängd och farlighet från sjukvården i övrigt samt för miljömedicinsk kunskapsförsörjning. Arbetet för ett ekologiskt hållbart måste ske med beaktande av en fortsatt hög hälsoskyddsnivå. Regeringens arbete för en ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde har sin tyngdpunkt i frågor om hälsa och välfärd samt miljöarbetet inom hälso- och sjukvården. Insatser för en god hälsa bland befolkningen är en investering för framtiden och utgör ett centralt inslag i arbetet mot en hållbar samhällsutveckling. Olika åtgärder för att sluta kretslopp och för att minska belastningen på miljön i övrigt får därför inte ske på bekostnad av människors hälsa. Konflikter mellan ekologisk hushållning och hälsoskydd kan uppstå om inte en helhetssyn tillämpas på hälsa och miljö. Arbetet för ett ekologiskt hållbart måste därför bedrivas med beaktande av de mål och åtgärder som bedöms nödvändiga för att säkerställa en god hälsa bland befolkningen. En fortsatt hög hälsoskyddsnivå måste upprätthållas. har lagt stor vikt på att förebygga ohälsa genom att minska exponeringen för olika hälsorisker i miljön. Åtgärder för förbättrad vatten- och avloppsförsörjning, bostadshygien, kost och utbildning samt en generellt hög levnadsstandard har på ett avgörande sätt bidragit till att många sjukdomar kraftigt har minskat i omfattning. Att skydda människors hälsa är ett av de övergripande mål som har antagit för miljöpolitiken och är en integrerad del i arbetet för ett ekologiskt hållbart samhälle. Flera av de befintliga nationella miljömålen har relevans för hälsa, t.ex. när det gäller utsläpp från trafiken, buller och avveckling eller minskade utsläpp av vissa kemiska ämnen. Vissa problem återstår dock att lösa. Luftföroreningar inomhus och utomhus, föroreningar och smittämnen i vatten och föda, buller samt radon är exempel på faktorer i miljön som negativt påverkar människors hälsa i . Nya risker uppstår på grund av ny teknik, förändrade mikroorganismer m.m. Exempel på sådana risker är elektriska och magnetiska fält, hormonella effekter av vissa organiska miljögifter, antibiotikaresistenta bakteriestammar samt njurskador i befolkningen till följd av kadmiumexponering. Regeringen tillkallade en utredare () med uppdrag att utarbeta ett förslag till nationellt handlingsprogram för att minska miljörelaterade hälsorisker i . har i sitt betänkande (SOU 1996:124) Miljö för en hållbar hälsoutveckling lämnat förslag till ett sådant handlingsprogram, baserat på en omfattande genomgång av dagens kunskap om samband mellan faktorer i miljön och sjukdomar och annan ohälsa. bedömde att följande områden är de mest betydande i när det gäller miljörelaterad ohälsa. Astma och luftvägsbesvär till följd av luftföroreningar inomhus och utomhus. har av skolbarnen astma. Ungefär hälften av denna förekomst uppskattas vara orsakad av miljöfaktorer, främst exponering för tobaksrök, fuktiga byggnader samt pälsdjur. Lungcancer på grund av luftföroreningar, radon och tobaksrök (passiv rökning). Uppskattningsvis 1000 av de totalt ca 3000 fall av lungcancer som inträffar i kan tillskrivas faktorer i miljön. Maligna melanom (elakartade hudtumörer) på grund av ogynnsamma solvanor. inträffar ca 1400-1500 fall av maligna melanom. Antalet fall ökar med . Upplagring av svårnedbrytbara ämnen i människokropp och i näringskedjor, där påverkan befaras på bl.a. immunologiska mekanismer, fortplantning och fosterutveckling samt hormonella system. Olycksfall och skador. Omkring 3000 personer dör på grund av olycksfallsskador. beräknades den sammanlagda samhällskostnaden för personskador till , motsvarande av bruttonationalprodukten (BNP). Därtill tillkommer hälsobesvär som inte är livshotande men berör stora delar av befolkningen, främst bullerstörningar och magtarm- besvär från födoämnes- och vattenföroreningar samt symtom och besvär p.g.a. bristande inomhusklimat. Mellan av landets befolkning uppskattas vara mycket störda av trafikbuller. drabbas uppskattningsvis några hundra tusen människor av matförgiftning till följd av förorenade eller dåligt hanterade livsmedel. Mellan 400 000 och 500 000 svenskar upplever sig så besvärade av inomhusklimatet att de får symtom. I (SOU 1996:124) förslag till nationellt handlingsprogram föreslås hälsorelaterade riktlinjer och hälsorelaterade miljökvalitetsmål. Detta handlingsprogram utgör en viktig grund i arbetet för en ekologisk hållbar utveckling samt för det nationella, regionala och lokala miljö- och hälsoskyddsarbetet i övrigt. Utredningen pekar också på ett antal angelägna forskningsområden inom miljömedicinen t.ex. beträffande olika miljöhot mot fortplantning, immunförsvar samt utvecklingen av cancer. En stark miljömedicinsk forskning behövs för att klarlägga hur faktorer i miljön påverkar människors hälsa samt för att uppmärksamma nya hälsorisker i miljön. Betänkandet har remissbehandlats . Regeringen har för avsikt att underställa ett förslag till nationellt handlingsprogram för att minska miljörelaterad ohälsa. Även om hälsan allmänt sett har utvecklats positivt i finns det fortfarande allvarliga sjukdomar och skador som är möjliga att förebygga. Det finns bl.a. stora och i vissa fall ökande skillnader i hälsa mellan olika sociala grupper, geografiska områden samt mellan könen. Detta förhållande kan bl.a. vara en följd av förändringar i livsvillkor, miljöföroreningar samt kost-, tobaks-, och alkoholvanor. Regeringen beslutade om direktiv till en parlamentarisk kommitté (Dir.1995:158) med uppgift att utarbeta ett förslag till nationella mål för hälsoutvecklingen i . Målen ska vara vägledande för samhällets insatser för att främja folkhälsan, förebygga ohälsa, minska hälsorisker samt förhindra förtida och undvikbar funktionsnedsättning. Alla samhällssektorer som har betydelse för folkhälsan ska beaktas. Särskild vikt ska läggas vid att minska skillnader i hälsa mellan olika grupper i befolkningen. Kommittén ska föreslå framåtsyftande mål för hälsoutvecklingen i , lämna förslag till strategier för att nå målen samt beakta hur målen kan förankras i olika besluts- och utvecklingsprocesser. Arbetet för en ekologisk hållbar utveckling i är en av de aktiviteter där dessa mål och strategier bör förankras. folkhälsomål ska slutföra sitt arbete . 3.4.3 Miljöåtgärder inom hälso-och sjukvården Hälso-och sjukvårdens ansvar för hälsa och miljö utgörs av: ett lagreglerat ansvar för den egna verksamheten, enligt miljöskyddslagen, läkemedelslagen, arbetsmiljölagen m.m, ett hälsoansvar för befolkningen och individer enligt hälso- och sjukvårdslagen och smittskyddslagen, vilket omfattar bl.a. samhälls- och miljömedicin, epidemiologi och smittskydd. Samtliga landsting har av antagna miljöprogram. Dessa omfattar främst miljöåtgärder vid landstingens egna verksamheter, t.ex. sjukhus, vårdcentraler och tandvårdskliniker. Landstingens miljöarbete redovisas i en av () framlagd rapport och Miljön (beställningsnummer 1704). Landstingens operativa verksamhet styrs inte direkt av riksdag och regering. Regeringen vill dock lyfta fram några områden där ytterligare åtgärdsbehov finns. Utveckling av miljöledningssystem enligt EMAS och ISO 14001 sker . deltar verksamheter vid tre landsting i försök med att utvidga EMAS som miljöstyrningsinstrument inom . Det är önskvärt att samtliga sjukvårdshuvudmän och övriga vårdgivare inför miljöledningssystem för sina verksamheter. Minskning av miljö- och hälsofarliga utsläpp från sjukvård. Hälso- och sjukvården, inklusive tandvården, bör i ökad utsträckning bedriva sin verksamhet på ett ekologiskt hållbart sätt. Särskilt bör framhållas fortsatta åtgärder för att avveckla amalgamanvändningen inom tandvården samt för att minska avfallets mängd och farlighet inom hälso- och sjukvården i övrigt. Det av tidigare satta målet i propositionen Riktlinjer för en fortsatt kretsloppsanpassning av samhället - åtgärder för att minska riskerna med kemikaliehanteringen (prop. 1993/94:163, bet. 1993/94 JoU23) att all amalgam inom tandvården skulle vara avvecklad har ännu inte gått att nå. En viktig uppgift för landstingen är att svara för den miljömedicinska kompetensförsörjning som är nödvändig för att miljörelaterad ohälsa ska kunna uppmärksammas, förebyggas och åtgärdas. Tillgången till miljömedicinsk kompetens varierar kraftigt mellan olika län och regioner. Åtgärder bör vidtas för att den miljömedicinska kompetensförsörjningen skall . 3.4.4 Miljöåtgärder vad avser läkemedel Läkemedel och deras påverkan på miljön har uppmärksammats i arbetet för en hållbar utveckling. , som har ansvar för kontroll och tillsyn av läkemedel, miljöhänsyn kan sammanfattas i tre olika dimensioner; kontroll av råvaror som ingår i läkemedel, kontroll av att tillverkningen av läkemedel inte påverkar miljön negativt och kontroll av att läkemedel som slutprodukt inte påverkar miljön på ett skadligt sätt. Genom medlemskap i har gemenskapsrättsliga bestämmelser kommit att bli tillämpliga i . I enlighet med dessa görs en miljöprövning av alla nya aktiva substanser som är avsedda att ingå i läkemedel. Läkemedelstillverkningen är till stor del att anse som sådan miljöfarlig verksamhet som det enligt miljöskyddslagen krävs tillstånd för att bedriva. Vid inspektioner undersöks därför bl.a. om tillverkningen sker enligt fastställda miljökrav. För att ett läkemedel skall godkännas skall det vara av god kvalitet och ändamålsenligt. I detta ligger att läkemedlet skall vara verksamt för sitt ändamål och vid normal användning inte ha skadeverkningar som står i missförhållande till den avsedda effekten. Det sker således en avvägning mellan positiva och negativa egenskaper och en bedömning av nyttan främst ur ett hälsoperspektiv. 3.4.5 Internationell samverkan inom hälsoskyddet och miljömedicinen Det pågår ett omfattande internationellt arbete inom hälsoskyddet och miljömedicinen. och har aktivt deltagit i det WHO-initierade arbetet inom europaregionen som baseras på for Environment and Health in Europe . Denna deklaration antogs gemensamt av miljö- och hälsoministrar vid en konferens i . Bl.a. mot bakgrund av denna deklaration tillsatte regeringen för att ta fram ett förslag till svenskt handlingsprogram för att minska hälsorisker i miljön. arbetar drygt ett 30-tal länder i med att ta fram motsvarande handlingsprogram. Ett omfattande europeiskt samarbete inom miljöområdet sker inom ramen för EU. EU:s insatser inom folkhälsoområdet är inte lika väl utvecklat som EU:s miljöarbete. Efter gavs dock EU formella befogenheter inom folkhälsoområdet (artikel 129) och EU har tagit flera initiativ. I sitt meddelande av om ramen för åtgärder på folkhälsoområdet (kom(93)559 slutligt) fastställde kommissionen en ram för framtida åtgärder på gemenskapsnivå för att uppnå dessa mål. I enlighet med de kriterier som anges i kommissionens meddelande har sjukdomar orsakade av miljöföroreningar prioriterats. diskuteras inom rådets hälsoarbetsgrupp ett förslag från kommissionen avseende ett program för gemenskapsåtgärder 1999-2003 beträffande sjukdomar orsakade av miljöföroreningar. Ett fortsatt väl utvecklat internationellt samarbete kring hälsoskydd och miljömedicin är av stor betydelse. har goda förutsättningar att vara en drivande kraft i det internationella arbetet kring dessa frågor. har varit mån om en hög hälsoskyddsnivå i samhället vilket på ett avgörande sätt har bidragit till ett förhållandevis gott hälsotillstånd bland landets befolkning. Kompetensen inom den svenska miljömedicinska forskningen är hög. Det är vidare mycket viktigt att de departement och myndigheter som deltar i olika internationella aktiviteter inom miljöskyddet och hälsoskyddet samordnar sina insatser. Regeringens avser att aktivt verka för ett internationellt samarbete inom hälsoskyddet och miljömedicinen och för att sådana frågor ges hög prioritet i det internationella arbetet. Särskild vikt ska läggas vid samverkan inom närområdet, främst länderna kring . 3.5 Åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde Sammanfattning Driva utvecklingen mot ett långsiktigt hållbart transportsystem. Utveckla miljömålen för trafiksektorn. Investera i transportsystemets infrastruktur så att buller, intrång och säkerhetsrisker minimeras. Därutöver avsätts 8,5 miljarder under till åtgärder med anknytning till miljö och säkerhet. Driva frågor om avgaskrav och renare bränslen på bilar inom EU. Verka för att fordonens bränsleeffektivitet ökar som ett led i att minska koldioxidutsläppen. Driva miljöfrågor inom vägtrafikens, järnvägens, sjö- respektive luftfartens områden internationellt. Stimulera åtgärder som ökar kollektivtrafikens tillgänglighet. Främja utvecklingen och användningen av informationsteknik och transportinformatik. Ytterligare differentiera flygets landningsavgifter med avseende på buller och utsläpp till luft. Vidta bullerskyddsåtgärder i bostäder vid flygplatser. Miljödifferentiera sjöfartsavgifter för att minska sjöfartens utsläpp. Transportsystemet måste, liksom samhället i övrigt, anpassas efter vad naturen och människans hälsa tål samt vara resurssnålt. Trafikpolitiken måste därför utformas och bedrivas så att trafikens negativa effekter i form av energiåtgång, avgaser, buller, intrång i natur- och kulturmiljö och säkerhetsrisker kan minimeras. avser regeringen att lägga en trafikpolitisk proposition. Till grund för denna ligger bland annat del- och slutbetänkanden (SOU 1996:165 och SOU 1997:3). En av utgångspunkterna är att transportsystemet ska bidra till att utveckla samhället mot en långsiktig hållbarhet. För att ange färdriktningen mot ett hållbart transportsystem kommer långsiktiga mål att formuleras. Etappmål ska driva på utvecklingen i rätt riktning. Etappmålen bör fortlöpande följas upp. Den trafikpolitiska propositionen kommer att innehålla miljömål för trafiksektorn, som till stor del grundar sig på det s.k. MaTs-samarbetet. MaTs står för Miljöanpassat Transportsystem och är ett gemensamt projekt mellan , trafikverken, företrädare för transportforskningen och bil- och petroleumindustrin. I propositionen Infrastrukturinriktning för framtida transporter 1996/97:53, bet 1996:97:TU07, rskr 1996/97:174 föreslår regeringen en utveckling av transportinfrastrukturen som skall främja ett miljöanpassat och trafiksäkert transportsystem och bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet. Denna inriktning har lagts fast av och skall ligga till grund för trafikverkens infrastrukturplaner för perioden 1998- 2007. skall användas för infrastrukturanknutna åtgärder som kan minska vägtrafikens miljöpåverkan och öka dess trafiksäkerhet. Särskilda bidrag skall lämnas för att stimulera miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder inom väghållning. Mål har angetts för en övergång till en kretsloppsanpassad infrastruktur och ett åtgärdsprogram mot buller har beslutats. ekonomiska vårproposition redogör regeringen för förslag som innebär en stor satsning på en effektivt fungerande järnvägstrafik. En förhandlingsman arbetar på regeringens uppdrag med att ta fram ett förslag till avtal mellan staten samt lokala och regionala företrädare om finansiering, utbyggnad och trafikering av . 3.5.3 Vägtrafik (Några av dessa frågor ingår i verksamhetsområde) Inom EU driver aktivt frågor om avgaskrav och renare bränslen på bilar, framför allt inom ramen för det s.k. Auto/Oil-programmet. har antagit en första gemensam ståndpunkt som innebär att kraven skärps i två steg . har fått gehör för att ett gemensamt system för tillverkaransvar skall införas. På svenskt initiativ införs även särskilda kallstartskrav. Därigenom sänks utsläppen av hälsopåverkande kolväten och kolmonoxid påtagligt i tätorter. har dessutom fått gehör för att skärpa gränsvärdet för svavel i bensin. har redan bränslen av mycket hög klass. Det är viktigt för att inte sänka kraven, utan fortsätta med de frivilliga strängare kraven. I syfte att minska koldioxidutsläppen från nya bilar har ministerrådet enats om en minskad bränsleförbrukning för nya bilar till i genomsnitt per för bensinbilar och för dieselbilar fram , med en möjlig förlängning . Detta skall genomföras genom avtal med bilbranschen, med ekonomiska styrmedel och med konsumentinformation. Denna strategi kan enligt ministerrådet kompletteras med t.ex. trafikstyrning och ökad kollektivtrafik. Vidare verkar inom EU för medlemsstaternas rätt att utveckla system för att gynna introduktionen av alternativa drivmedel. Ett forskningsprogram om biobaserade drivmedel drivs i Kommunikationsforskningsberedningens regi och syftar till att påskynda de biobaserade drivmedlens marknadsintroduktion. En slutrapport beräknas komma . har, liksom flera andra trafikverk, ett sektorsansvar för miljöfrågor och bedriver ett omfattande miljöarbete. Som ett led i detta har bl.a. arbetat fram en miljöplan för vägtrafiksektorn. Tåg är ett energieffektivt transportmedel, men här finns en stor förbättringspotential genom energihushållning. installerar i samarbete med SJ energimätare på lok och motorvagnar. Genom mätarinstallationer får föraren information om energiförbrukning och ges möjligheten att ändra sin körprofil efter hand. Inom EU driver frågan om att underlätta den gränsöverskridande järnvägstrafiken i . och SJ verkar inom ramen för järnvägens intresseorganisationer för att nå en ökad standardisering av järnvägssystemen och för att få till stånd gemensamma regler inom , i syfte att öka järnvägens konkurrensmöjligheter gentemot andra transportslag. bedriver, främst via , ett aktivt arbete både nationellt och internationellt inom (), () och EU för att miljöanpassa sjöfarten. har tagit fram ett handlingsprogram för en miljöanpassad sjöfart som ett led i ett kontinuerligt pågående arbete med att stärka sjöfartens miljöprofil. Miljödifferentiering av sjöfartsavgifterna införs . Beräkningar visar att en miljödifferentiering av sjöfartsavgiftssystemet tillsammans med en miljödifferentiering av hamnavgifter och sjöfartsnäringens egna insatser kan innebära att sjöfartens utsläpp av luftföroreningar minskas . Inom IMO driver bl.a. frågan om erkännande av som ett s.k. kontrollområde för svavelemissioner från fartyg. Svavelhalten i fartygsbränslet skulle därmed kunna begränsas till maximalt 1,5 viktsprocent i . En statlig utredare har i uppdrag att göra en utvärdering av gällande regler för de ingripanden som kan bli aktuella när ett oljeutsläpp har skett till sjöss. Utredaren skall göra en översyn av de författningar som finns på området samt föreslå åtgärder för att effektivisera det rättsliga beivrandet av dessa utsläpp. Uppdraget skall redovisas . och har (liksom och ) tecknat ett avtal om förstärkt strategiskt miljöarbete. Avtalet innefattar bl.a. en gemensam plan för internationella frågor och en plan för miljöanpassning av den civila luftfarten. Gemensamma utvärderingar kommer att genomföras kvartalsvis av hur samarbetet mellan myndigheterna utvecklas. pågår inom arbete med att ytterligare utveckla den nu tillämpade bullerrelateringen av landningsavgifterna. I samband med detta avses dessa avgifter även ges en relatering till utsläpp av vissa ämnen till luft. Intäkterna från miljökomponenterna i trafikavgifter avses användas för att bekosta bl.a. det program för bullerskyddsåtgärder i bostäder runt de svenska flygplatserna som också är under utarbetande. Det internationella arbetet ges hög prioritet inom luftfartsområdet. Miljöfrågor behandlas bl.a. inom (), (), flygledningsorganet Eurocontrol och inom Europeiska unionens organ. driver i dessa sammanhang frågor om bl.a. skärpta miljönormer för nya flygplanstyper och om gemensamma ökade möjligheter till ekonomisk miljöstyrning inom luftfarten. 3.5.7 Informationsteknik/transportinformatik Regeringens arbete med att utveckla informationstekniken kan indirekt bidra till en hållbar utveckling, t.ex. genom minskat resande till följd av distansarbete. Transportinformatik är en naturlig del av transportinfrastrukturen. En ökad användning av transportinformatik kan t.ex. leda till jämnare flöden i vägtrafiken, bättre logistik och förstärkning av kollektivtrafikens konkurrenskraft bl.a. genom bättre informationssystem. I propositionen (1996/97:115) Mer tillgänglig kollektivtrafik, preciseras användningen av en ram för statsbidrag på högst för för att stimulera till åtgärder som ökar kollektivtrafikens tillgänglighet för funktionshindrade. 3.6 Åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde Sammanfattning Successivt öka skattesystemets miljöstyrande effekt. Ekonomiska styrmedel ses över. Områden som analyseras är bl.a. vägskatterna och energiområdet. Fortsätta utveckla och använda miljöräkenskaper. Bland annat använda miljöräkenskaper i . Miljöanpassa offentlig upphandling. Beakta miljöhänsyn vid placering av medel inom Allmänna Pensionsfonden och premireservsystemet utan att göra avkall på de försäkrades intresse av god avkastning. Ekologiskt hållbar inriktning vid förvaltning av statliga fastigheter. Inom verksamhetsområde läggs tonvikten bl.a på skatter och utveckling av miljöräkenskaper. Skatter kan i många fall utgöra kostnadseffektiva instrument för att bidra till en hållbar utveckling. För att nå en ökad förståelse av vad som krävs för en hållbar utveckling kan arbetet med att skapa miljöräkenskaper där både utsläpp och naturresurser beaktas vara värdefullt. Det pågår en översyn av vägtrafikens samlade beskattning (Fi 1996:11).