prop · GL0360 · 1998-01-01 00:00:00 — noterar med tillfredsställelse att Europeiska inves- teringsbanken har satt igång det särskilda handlingsprogrammet från som skall pågå och som syftar till att omsätta riktlinjerna i resolutionen om tillväxt och sysselsätt- ning av i konkreta investeringsmöjligheter som kan bidra till att skapa arbetstillfällen i . konstaterar att detta program omfattar tre uppsätt- ningar kompletterande åtgärder, som motsvarar resolutionens mål: - Ett "särskilt konto" har inrättats för att stödja nya instrument vars syfte är att bidra till finansieringen av små och medelstora högtekno- logiföretag med stark tillväxt. Detta stöd kan vid behov förstärkas genom att utnyttja bankens årliga överskott med upp till ett belopp av en miljard ecu. Denna åtgärd grundar sig på nära samarbete och nära komplementaritet med bank- och finansvärlden och vänder sig till Europeiska investeringsfonden i dess egenskap av Europeiska inves- teringsbankens främsta samarbetspartner. - Det har skett en utveckling och en förstärkning av den finansiering som beviljats av banken när det gäller utbildning, hälsa, stadsmiljö och miljöskydd. - Ny stimulans har getts åt finansieringen av de transeuropeiska nä- ten och andra stora infrastrukturnät, för vilka banken har beviljat be- tydande finansiering. Banken är fast besluten att gynna sunda projekt och är därför beredd att bevilja betydande amorteringsuppskov och återbetalningsfrister som är anpassade efter projektets art, för att un- derlätta skräddarsydda lösningar, samt att ge extra stöd till att upp- rätta lämpliga partnerskap mellan den offentliga och den privata sek- torn. konstaterar med särskild tillfredsställelse att detta program har börjat genomföras och att en del viktiga resultat redan har nåtts, bland annat följande: - Banken och fonden har inrättat en europeisk mekanism för teknik, som upp till ett belopp av 125 miljoner ecu finansieras genom ban- kens årliga överskott, för att tillhandahålla riskkapital till små och medelstora företag som är verksamma inom högteknologisektorn. I sin egenskap av "fond för fonderna" kan den europeiska mekanismen för teknik delta i en riskkapitalpool på över 800 miljoner ecu. - Banken har tillsammans med några finansinstitut i unionen utarbetat skräddarsydda projekt som innebär riskdelning och som erbjuder små och medelstora företag olika typer av finansiering i form av kapital eller kvasikapital. - Långfristiga lån har beviljats för investeringsprojekt på hälso- och utbildningsområdet, där det totala beloppet troligen kommer att över- stiga en miljard ecu fram till slutet av 1997. - Banken har intensifierat sin långsiktiga finansiering av stads- och miljöprojekt samt av transeuropeiska nät och likartad infrastruktur, och de lån som beviljats inom dessa sektorer sedan i uppgår till mer än 5 miljarder ecu. uppmuntrar banken att bibehålla och förstärka den dynamik som har skapats genom detta program. De nya lån som kan beviljas genom detta program och likartade insatser under inom de prioriterade sektorerna i Amsterdam-reso- lutionen och som skulle fogas till bankens nuvarande verksamhet skulle enligt vissa uppskattningar uppgå till ett belopp om 10 miljar- der ecu, en summa som skulle kunna främja en total investering på mer än 30 miljarder ecu. Ett "europeiskt initiativ för sysselsättningen" 47. välkomnar initiativ att för- stärka budgeten till förmån för sysselsättningen, vilket fick ett posi- tivt mottagande av rådet. Det uppmanar de båda institutionerna att formalisera denna överenskommelse och uppmanar kommissionen att möjligt lägga fram förslag till nya finansiella instrument till stöd för sådana små och medelstora företag som är innovativa och skapar arbetstillfällen, så att dessa instrument snabbt kan antas av rå- det. Dessa nya instrument skall, genom att ett "konto för riskkapital" öpp- nas, stärka de tekniska resurserna i , som finansieras av Euro- peiska investeringsbanken och förvaltas av Europeiska investerings- fonden, stödja skapandet av gemensamma, transnationella företag, samt vid Europeiska investeringsfonden inrätta en särskild garanti- fond för att underlätta risktagandet för de institut som finansierar små och medelstora företag. uppmanar kommissionen att lägga fram exempel på bra metoder som visar hur åtgärderna fun- gerar utifrån medlemsstaternas erfarenheter. DEL II RIKTLINJERNA FÖR 1998 I. Att förbättra möjligheten till inträde på arbetsmarknaden Att angripa ungdomsarbetslösheten och förebygga långtidsarbetslös- heten För att vända utvecklingen av ungdoms- och långtidsarbetslösheten kommer medlemsstaterna att utarbeta förebyggande strategier, som är inriktade på möjligheten till inträde på arbetsmarknaden och som grundar sig på en tidig identifiering av individuella behov. Inom en tidsfrist som varje medlemsstat själv skall fastställa och som inte får överskrida - en tidsfrist som kan vara längre i de medlemssta- ter där arbetslösheten är särskilt hög - skall medlemsstaterna se till att - alla ungdomar, innan de varit arbetslösa , erbjuds en ny start i form av utbildning, omskolning, arbetslivserfarenhet, anställ- ning eller andra åtgärder som främjar deras inträde på arbetsmarkna- den, - arbetslösa vuxna, innan de varit arbetslösa , också får erbjudande om en ny start genom någon av de ovan nämnda åtgär- derna eller, mer allmänt, genom individuell yrkesvägledning. Dessa förebyggande åtgärder och åtgärderna för inträde på arbets- marknaden bör kombineras med åtgärder för de långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden. Från passiva till aktiva åtgärder Systemen för ersättning och utbildning bör - där detta visar sig nöd- vändigt - omarbetas och anpassas så att de aktivt främjar möjligheten till inträde på arbetsmarknaden och faktiskt stimulerar de arbetslösa att söka och acceptera ett arbete eller en utbildning. Därför kommer varje medlemsstat - att anstränga sig att avsevärt öka antalet personer som är föremål för aktiva åtgärder som kan underlätta inträdet på arbetsmarknaden. För att öka andelen arbetslösa som erbjuds utbildning eller varje annan jämförbar åtgärd kommer varje medlemsstat att utifrån sina förutsättningar lägga fast en målsättning om att gradvis närma sig genomsnittet för de tre medlemsstater som har nått de bästa resultaten och . Att uppmuntra utvecklingen av en metod för partnerskap Medlemsstaternas insatser för inträde på arbetsmarknaden är inte i sig tillräckliga för att nå önskat resultat när det gäller inträde på arbetsmarknaden. - uppmanas arbetsmarknadens parter enträget att på sina olika an- svars- och verksamhetsnivåer, skyndsamt sluta avtal som ökar möj- ligheterna till utbildning, yrkeserfarenhet, praktik eller andra åtgärder som kan underlätta inträdet på arbetsmarknaden. - kommer medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att an- stränga sig att utveckla möjligheterna till livslång utbildning. Att underlätta övergången från skola till arbete Utsikterna till anställning är små för de unga som lämnar skolan utan att ha inhämtat nödvändiga kunskaper för att få tillträde till arbets- marknaden. Därför kommer medlemsstaterna att - förbättra skolsystemets kvalitet för att avsevärt minska antalet ung- domar som lämnar skolan , - se till att de unga får bättre förutsättningar att anpassa sig till de tekniska och ekonomiska förändringarna samt de kvalifikationer som motsvarar arbetsmarknadens behov, i förekommande fall genom att inrätta eller utveckla lärlingssystem. Att göra det lättare att starta och driva företag genom att skapa klara, stabila och tillförlitliga bestämmelser och genom att förbättra villko- ren för utveckling av riskkapitalmarknaderna. De nya möjligheter som Europeiska investeringsbanken erbjuder kommer tillsammans med medlemsstaternas insatser att göra det enklare att starta nya före- tag. Medlemsstaterna bör även lätta och förenkla de administrativa och skattemässiga bördor som tynger de små och medelstora företa- gen. Medlemsstaterna kommer därför att - lägga särskild vikt vid att väsentligt minska de allmänna omkostna- derna och den administrativa bördan för företagen, särskilt för de små och medelstora företagen, bl.a. vid anställning av ytterligare arbetskraft, - uppmuntra initiativ till egenföretagande genom att uppmärksamma - och sedan minska - de hinder som, inom skattesystemen och de so- ciala trygghetssystemen, kan försvåra, särskilt för anställda, att övergå till egenföretagande eller att bilda småföretag. Att utnyttja möjligheterna att skapa nya arbetstillfällen Om Europeiska unionen vill lyckas med att anta den utmaning som sysselsättningen utgör måste alla potentiella källor till sysselsättning, liksom ny teknik och innovationer, utnyttjas effektivt. Därför kom- mer medlemsstaterna - att granska sätten att fullständigt utnyttja de möjligheter som er- bjuds genom att sysselsättning skapas på lokal nivå, i den sociala ekonomin och de nya verksamheter som är kopplade till de behov som marknaden ännu inte har tillfredsställt, genom att - i avsikt att minska dem - granska eventuella hinder för dessa möjligheter. Att göra skattesystemet gynnsammare för sysselsättningen och vända på den långvariga tendensen till allt högre skattetryck och allt högre obligatoriska avgifter på arbete (en ökning från till ) - kommer att, i mån av behov och med hänsyn till sin nuvarande nivå, fastställa ett mål för en gradvis minskning av den totala skatte- bördan och, där så är lämpligt, ett mål för en gradvis minskning av skattetrycket på arbete och av lönebikostnaderna - särskilt för okva- lificerat och lågavlönat arbete - utan att ifrågasätta saneringen av de offentliga finanserna och den finansiella jämvikten i de sociala trygghetssystemen. De kommer att i förekommande fall undersöka ämpligheten av att införa en energiskatt eller en skatt på förorenande utsläpp eller varje annan skattemässig åtgärd, - kommer att utan förpliktelser undersöka lämpligheten av att minska nivån på momsen på arbetsintensiva tjänster som inte är utsatta för gränsöverskridande konkurrens. Att uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga För att främja modernisering av arbetsorganisationen och arbetsfor- merna - uppmanas arbetsmarknadens parter, att på lämplig nivå, t.ex. på branschnivå och företagsnivå, förhandla fram avtal som syftar till att modernisera arbetsorganisationen, bland annat flexibla arbetsformer, för att göra företagen produktiva och konkurrenskraftiga och för att uppnå en nödvändig jämvikt mellan flexibilitet och trygghet. Dessa avtal kan till exempel handla om arbetstid på årsbasis, minskning av arbetstiden, minskning av övertiden, utveckling av deltidsarbete, "livslång" utbildning och avbrott i yrkeslivet; - kommer varje medlemsstat å sin sida att undersöka lämpligheten i att i sin lagstiftning införa typer av kontrakt som är mer anpassnings- bara, för att ta hänsyn till att sysselsättningen antar allt mer skilda former. Personer som har arbetskontrakt av detta slag bör komma i åtnjutande av tillräcklig trygghet och bättre yrkesmässig status, som är förenlig med företagens behov. Att stödja företagens anpassningsförmåga För att höja kompetensnivån inom företagen kommer medlemssta- terna - att åter granska de hinder, särskilt skattemässiga, som kan stå i vä- gen för en investering i mänskliga resurser och de kommer i före- kommande fall att planera skattemässiga eller andra incitament för ökad utbildning inom företagen. De skall även granska alla nya be- stämmelser för att kontrollera att de bidrar till att reducera de hinder som finns för sysselsättningen samt till att öka arbetsmarknadens förmåga att anpassa sig till strukturella förändringar i ekonomin. Att angripa diskriminering mellan män och kvinnor Medlemsstaterna bör visa sin vilja att främja jämställdheten genom att öka kvinnornas sysselsättningsgrad. De bör också vara uppmärk- samma på att kvinnor och män är ojämnt representerade i vissa verk- samhetssektorer och i vissa yrken. - kommer att sträva efter att minska skillnaden mellan kvinnors och mäns arbetslöshetsnivåer genom att aktivt stödja en ökning av syssel- sättningen för kvinnor och de kommer att ingripa mot att kvinnor är underrepresenterade i vissa verksamhetssektorer och i vissa yrken och överrepresenterade i andra. Att förena yrkesliv och familjeliv Politiken när det gäller avbrott i yrkeslivet, föräldraledighet och del- tidsarbete är av stor vikt för kvinnor och män. Genomförandet av olika direktiv och avtal mellan arbetsmarknadens parter i dessa frågor bör påskyndas och regelbundet följas upp. Det måste finnas tillräckligt med kvalificerade tjänster för barnomsorg och vård av anhöriga för att kvinnor och män lättare skall kunna komma in på arbetsmarknaden och bli kvar där. - kommer att anstränga sig att öka tillgången till tjänster för omsorg och vård, där det finns vissa behov som inte är täckta. Att underlätta återinträde i yrkeslivet - kommer särskilt att uppmärksamma kvinnor och män som önskar återgå till yrkeslivet efter ett uppehåll och kommer därför att undersöka möjligheterna att gradvis avlägsna hindren för detta återinträde. Att främja funktionshindrade personers inträde i yrkeslivet - kommer särskilt att uppmärksamma de svårigheter som funktions- hindrade personer kan möta vid inträde i yrkeslivet. Svenska ledamöter i Svenska ledamöter i . De 22 svenska le- damöterna innehar följande platser (): ESP (socialdemokraterna) (): Vice ordförande i utskottet för kultur, ungdomsfrå- gor, utbildning och media (C12). Ledamot i utskottet för kvinnors rättig- heter (C19). Suppleant i utskottet för regionalpolitik (C9). Medlem i de- legationen för förbindelser med (D5) (): Ledamot i utskottet för socialfrågor och sysselsättning (C8). Suppleant i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor (C14). Vice ordförande i delegationen för förbindelser med (D3). (): Ledamot i utskottet för miljö, folkhälsa och konsu- mentskydd (C11). Suppleant i utskottet för socialfrågor och sysselsätt- ning (C8). Vice ordförande i delegationen för förbindelser med (D2) (): Ledamot i utskottet för utveckling och samarbete (C13). Suppleant i utskottet för kvinnors rättigheter (C19) samt utskottet för institutionella frågor (C 15). Ledamot i Delegationen till det blandade parlamentariska utskottet (DM5). (): Ledamot i utskottet för utrikes-, säkerhets- och försvarsfrågor (C1) samt i underutskottet för säkerhet och nedrustning (SC1A). Suppleant i utskottet för externa ekonomiska förbindelser (C6). vice ordförande i delegationen för förbindelser med (D24). (): Ledamot i budgetutskottet (C3) samt budgetkon- trollutskottet (C16). Suppleant i utskottet för transport och turism (C10). (): Ledamot i utskottet för ekonomi, valutafrågor och in- dustripolitik (C4) samt utskottet för arbetsordning, valprövning och le- damöters immunitet (C18). Suppleant i utskottet för jordbruk och lands- bygdens utveckling (C2). Ordförande i delegationen till Europeiska eko- nomiska samarbetsområdets (EES) gemensamma parlamentarikerkom- mitté (). Ledamot i delegationen för förbindelser med , och (D8). EPP - Europeiska grupp - Kristdemokratiska gruppen () (): Ledamot i utskottet för utrikes-, säker- hets- och försvarsfrågor (C1). Suppleant i utskottet för ekonomi, valuta- frågor och industripolitik (C4) samt underutskottet för monetär politik (SC4). Ledamot i delegationen för förbindelser med (D3). (): Ledamot i utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik (C4). Suppleant i utskottet för socialfrågor och sysselsätt- ning (C8). Ledamot i delegationen för förbindelser med (D2). (): Ledamot i utskottet för medborgeliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor (C14). Suppleant i utskottet för institutio- nella frågor (C15). Ledamot i delegationen till det blandade parlamenta- riska utskottet (). Per Stenmarck (m): Ledamot i utskottet för transport och turism (C10). Suppleant i budgetutskottet (C3). Vice ordförande i delegationen för förbindelser med (D4). (): Ledamot i utskottet för miljö, folkhälsa och konsument- skydd (C11). Suppleant i utskottet för jordbruk och landsbygdens ut- veckling (C2). Ledamot i delegationen till det blandade parlamentariska utskottet (). ELDR - Europeiska liberala, demokratiska och reformistiska partiets grupp (och ) (fp): Ledamot i utskottet för utrikes-, säkerhets- och för- svarsfrågor (C1). Suppleant i budgetutskottet (C3) samt utskottet för kvinnors rättigheter (C19). Ledamot i delegationen för förbindelser med (D9). (): Ledamot i utskottet för socialfrågor och sysselsätt- ning (C8) samt underutskottet för monetär politik (SC4). Suppleant i ut- skottet för utrikes-, säkerhets- och försvarsfrågor (C1) samt i utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik (C4). Ledamot i delegationen till det blandade parlamentariska utskottet . (): Ledamot i utskottet för miljö, folkhälsa och kon- sumentskydd (C11). Suppleant i utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (C2) samt fiskeriutskottet (C17). Ordförande i delegationen till det blandade parlamentariska utskottet (DM7). GUE/NGL -Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster () (): Ledamot i utskottet för rättsliga frågor och med- borgarrätt (C7), utskottet för kvinnors rättigheter (C19) samt utskottet för socialfrågor och sysselsättning. Suppleant i utskottet för rättsliga frågor och medborgarrätt (C7). Ledamot i delegationen för förbindelser med (D5) samt delegationen för förbindelser med (D4). (): Ledamot i utskottet för institutionella frågor (C 15). Suppleant i utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentskydd (C11). Ledamot i delegationen till Europeiska ekonomiska samarbetsområdets (EES) gemensamma parlamentarikerkommitté (DM10). Ledamot i dele- gationen för förbindelser med (D2). (): Ledamot i utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik (C4). Suppleant i budgetutskottet (C3). Ledamot i delega- tionen för förbindelser med (D4) samt delegationen för förbin- delser med (D3). De gröna -Gruppen De gröna i (). Per (): Ledamot i utskottet för utrikes-, säkerhets- och för- svarsfrågor (C1). Suppleant i utskottet för miljö, folkhälsa och konsu- mentskydd (C11). Ordförande i delegationen för förbindelser med (D19). (): Ledamot i budgetkontrollutskottet (C16). Suppleant i utskottet för forskning, teknologisk utveckling och energi (C5). Ledamot i delegationen för förbindelser med länderna i och Sydasiatiska organisationen för regionalt samarbete (SAARC) (D21). (): Ledamot i utskottet för regionalpolitik (C9). Suppleant i utskottet för medborgeliga fri- och rättigheter och inrikesfrå- gor (C14). Ledamot i delegationen för förbindelser med (D3) samt i delegationen för förbindelser med (D4). (): Ledamot i utskottet för socialfrågor och syssel- sättning (C8). Suppleant i utskottet för institutionella frågor (C15). Le- damot i delegationen för förbindelser med (D18). Europeiska kommissionens ledamöter hade kommissionen följande ledamöter: Rättstjänsten Analys- och prognosgruppen Allmänna tjänsteinspektionen Gemensamma tjänsten för tolkning och konferenser Talesmannen frågor (tillsammans med ) Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt mänskliga rättigheter (tillsammans med ) Institutionella frågor och mellanstatliga konferenser (tillsammans med ) ordförande förbindelser med , , , , , , , och Den gemensamma handelspolitiken Förbindelser med och () ordförande förbindelser med södra , , och (utom , , , , och ), inbegripet frågor rörande utvecklingsbistånd. av kommissionen Industrifrågor Informations- och telekommunikationsteknik av kommissionen Yttre förbindelser med länderna i Öst- och och de länder som uppstått ur före detta samt ; , , och andra europeiska länder Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt mänskliga rättigheter (i samråd med ordföranden) Utrikestjänsten av kommissionen Yttre förbindelser med staterna i , och (AVS), , inbegripet frågor rörande utvecklingsbistånd Pádraig av kommissionen Sysselsättning och sociala frågor Förbindelser med Ekonomiska och sociala kommittén av kommissionen Förbindelser med Förbindelser med medlemsstaterna vad avser öppenhet, kommunikation och information Kulturella och audiovisuella frågor Publikationsbyrån Institutionella frågor och förbindelser med regeringskonferensen (i samråd med ordföranden) av kommissionen Frågor om invandring samt rättsliga och inrikes frågor Förbindelser med ombudsmannen styrning Bedrägeribekämpning av kommissionen Vetenskap, forskning och utveckling Gemensamma forskningscentret , yrkesutbildning och ungdom Ritt av kommissionen Miljö Kärnsäkerhet av kommissionen Regionalpolitik Förbindelser med Sammanhållningsfonden (i samråd med och ) av kommissionen Transporter (inbegripet de transeuropeiska nätverken) av kommissionen Den inre marknaden Finansiella tjänster och indirekta skatter Direkta skatter av kommissionen Jordbruk och landsbygdens utveckling av kommissionen Fiske Konsumentpolitik Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd av kommissionen Ekonomiska och finansiella frågor Monetära frågor (i samråd med ordföranden) Lån och investeringar Statistikkontoret av kommissionen Budget Personal och administration Översättning och informationsteknik av kommissionen Energi och Euratoms försörjningskontor Små och medelstora företag Svenska ledamöter i Ekonomiska och sociala kommittén Ekonomiska och sociala kommittén hade 1997 följande svenska leda- möter: Svenska ledamöter i hade 1997 följande svenska ledamöter/ersättare: Ledamöter: (), (ordf) (), (), (), (), Norrrköping (), V. Fröunda (), , ersatt av (), (), , (), , ersatt av (), (), , (), (), (), (), , ersatt av (), , (), (v ordf), (), ersatt av (), , (), (), (), (), (), (), (), (), Norrkö ping