prop · GL031D6 · 1998-01-01 00:00:00 — Detta förutsätter att antalet anställda utvecklas i enlighet med vad som förutsattes 1996. Regeringen berör frågan om minskning av personal skrivelse. 4.5 Försvarsmaktens skolverksamhet I enlighet med vad regeringen anmälde i totalförsvarspropositionen 1996 beslutade regeringen om direktiv för en översyn av det militära försvarets skolverksamhet. Chefen för förordnade, med stöd av regeringens bemyndigande, landshövdingen till särskild utredare. Arbetet har bedrivits under benämningen Utredningen om Försvarsmaktens skolverksamhet (skolutredningen). I enlighet med direktiven redovisade skolutredningen förslag till inriktning för det fortsatta utredningsarbetet. Förslaget byggde på en första inventering och analys av utredningsdirektiven och avsåg i första hand utbildningsverksamhet som vänder sig till annan personal än värnpliktiga. Då förslaget till fortsatt inriktning överenstämde med givna direktiv lade regeringen redovisningen till handlingarna. överlämnade delbetänkandet En samordnad militär skolorganisation (SOU 1997:112) till regeringen. Utredningens förslag berör anställd personal i Försvarsmakten. De direkt berörda myndigheterna, Försvarsmakten och Försvarshögskolan, samt berörda centrala arbetstagarorganisationer har vid en av Försvarsdepartementet anordnad hearing framfört viktiga synpunkter. I anslutning till denna hearing ingav de inbjudna myndigheterna och organisationerna skriftliga synpunkter. Dessa finns tillgängliga i en promemoria i Försvarsdepartementet (dnr Fo97/1832/MIL). Övriga intressenter har därutöver vid en uppvaktningshelg hos försvarsministern getts möjlighet att redovisa sina synpunkter. Några av utredningens förslag är av det slaget att bör ta ställning till dem. De flesta gäller emellertid sådant som regeringen själv kan avgöra. Regeringen anser att det är värdefullt att ge en helhetsbild av de förändringar på skolområdet som regeringen vill genomföra. Utöver de förslag som regeringen förelägger presenterar regeringen därför också lösningar på vissa organisatoriska frågor där medverkan inte är påkallad. Lösningarna överensstämmer med de förslag som skolutredningen har lagt fram. Regeringens förslag Försvarsmaktsgemensamma organisationsenheter inom ramen för officershögskole- och krigshögskoleprogrammen inrättas och lokaliseras till , och . i läggs ned. förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag. Hearing: Försvarsmakten tillstyrker utredningens förslag att en försvarsmaktsgemensam utbildning genomförs inom ramen för den grundläggande utbildningen. Försvarsmakten anser vidare att eftersom det nya skolsystemet ännu inte har utformats i alla delar måste delbetänkandet ses som ett dimensionerings- och lokaliseringsförslag grundat på osäkra antaganden. Ett omfattande arbete återstår med att utforma den framtida officersutbildningen. Mot denna bakgrund anser Försvarsmakten att varken antal eller lokalisering av de framtida gemensamma militärhögskolorna bör beslutas av . Motsvarande uppfattning redovisas av ett antal personalorganisationer. Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens bedömning kommer en försvarsmaktsgemensam inledande grundläggande yrkesofficersutbildning att underlätta en förstärkt identifiering med en integrerad försvarsmakt. Regeringen bedömer också att en sådan utbildning borde kunna genomföras mera rationellt än med dagens organisation genom stordriftsfördelar. har för sin del beräknat att förändringen medför en besparing på ca . Dessutom medför förslaget betydande möjligheter att dra nytta av den kompetens som finns inom det civila högskoleväsendet på de tre föreslagna orterna. Mot denna bakgrund anser regeringen att förändringen bör beslutas . Detta innebär att nuvarande verksamhet vid Flygvapnets officershögskola i , Flygvapnets krigshögskola i , Marinens officershögskola i , Marinens krigshögskola i samt i inordnas i organisationsenheterna. Om godkänner regeringens förslag, kommer regeringen att besluta om nedläggning av dessa skolor och om benämningar på de nya organisationsenheterna. Regeringen har för avsikt att återkomma till med en redovisning av hur den resterande delen av utbildningen utformas. En viktig och grundläggande frågeställning i detta sammanhang blir att mer exakt fastställa vilka utbildningsdelar vid nuvarande officers- och krigshögskolor som bör genomföras inom ramen för den nya skolorganisationen samt vilka delar som i fortsättningen bör bedrivas vid fack-, funktions- och truppslagsskolor. Härvid återstår många viktiga principiella frågor om det mer konkreta innehållet i utbildningen på olika nivåer och för olika kategorier anställda. Det är då väsentligt att utbildningen sammantaget har ett innehåll som så bra som möjligt kombinerar teoretisk undervisning och praktisk tillämpning. Detta är nödvändigt för en bibehållen god kvalitet. Unga officerare måste tidigt ha såväl en god teoretisk plattform som en mer specialiserad färdighet inom den disciplin hon eller han skall verka i. Regeringen vill betona vikten av att den försvars- maktsgemensamma delen av utbildningen kompletteras med praktisk tillämpning i för den enskilde rätt miljö. Exempelvis torde det vara nödvändigt att den officer som skall bli stridspilot direkt efter den gemensamma delen fortsätter med grundflyg-utbildning. På samma sätt torde en blivande sjöofficer direkt efter den gemensamma delen behöva fortsätta på krigsrustade fartyg som är baserade i t.ex. . Regeringen bedömer att förslaget till yrkesofficersutbildning skapar förutsättningar även för en utveckling av reservofficersutbildningen. skall i slutrapporten lämna förslag även i detta avseende. Skola för utbildning i markstrid Regeringens förslag En organisationsenhet för utbildning i markstrid inrättas och lokaliseras till , () och . förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag. Hearing: Försvarsmakten anser att utredarens förslag är genomförbart. Försvarsmakten betonar att förmågan till vinterkrigföring även måste säkerställas inom ramen för den nya skolan. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är lämpligt att inrätta en ny organisationsenhet för utbildning i markstrid. Denna bör vara lokaliserad med avdelningar på flera platser. Enligt regeringens mening bör en sådan avdelning i första hand vara lokaliserad vid eller nära en brigadproducerande enhet. För detta talar såväl utbildningsmässiga skäl som rationalitetsskäl. En avdelning bör vara lokaliserad till . Varken Arméns i eller Arméns i är lokaliserad till eller i närheten av en brigadproducerande enhet. När det gäller konstaterar regeringen att produktionsförutsättningarna där är mycket goda, bl.a. avseende tillgången på skjut- och övningsfält. Dessutom finns det ett väl fungerande sam- arbete mellan Arméns och Arméns . Dessa skäl talar för att en av avdelningarna lokaliseras till . Av bl.a. ekonomiska skäl anser regeringen att Arméns i skall läggas ned. Det finns dock ett behov av stridsutbildning under vinterförhållanden. En avdelning bör därför inrättas i . Bodens garnisons resurser och allsidighet ger många fördelar för utbildningsverksamheten, genom samverkan mellan olika typer av markstridsförband. Sammantaget har skolutredningen för sin del bedömt att förändringarna innebär en besparing på ca . Om godkänner regeringens förslag, kommer regeringen att besluta i frågan om hur den nya organisationsenheten skall benämnas samt om inordning resp. avveckling av hittillsvarande verksamheter vid Arméns stridsskolor. Regeringen kommer vidare att bemyndiga Försvarsmakten att besluta om lokaliseringen av den nya organisationsenhetens ledning. Försvarsmaktsgemensam utbildning avseende de operativa ledningssystemen Regeringens förslag En organisationsenhet för försvarsmaktsgemensam utbildning avseende de operativa ledningssystemen inrättas i . förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Hearing: Försvarsmakten anser att utredarens förslag är genomförbart och att det på lång sikt är viktigt att utbildningen inom detta område helt kan koncentreras till . Skälen för regeringens förslag: Utbildningen av personal för drift och underhåll av de operativa ledningssystemen bedrivs på ett flertal platser och på uppdrag av olika produktionsledare. Teknikutvecklingen inom området innebär att en ökad samordning är både möjlig och önskvärd. Regeringen anser därför att utbildningen inom de operativa ledningssystemen, både vad gäller drift och underhåll, bör samordnas. Besparingsskäl talar också för en sådan samordning. Vid nuvarande Arméns tekniska skola i samlas den teknikinriktade utbildningen avseende de rörliga systemen. Vid nuvarande IT-skolan i kvarstår tills vidare utbildning på de befintliga fasta systemen och flygvapnets taktiska system. I ett längre perspektiv bör även den taktiska ledningssystemutbildningen integreras i den nya organisationsenheten. Om godkänner regeringens förslag, kommer regeringen att besluta om benämning på den nya enheten och om vilken utbildning som skall kvarstå i, resp. överföras från, , och . Regeringens förslag Flygvapnets Halmstadsskolor omorganiseras till Försvarsmaktens Halmstadsskolor. förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag. Hearing: Försvarsmakten anser att förslaget i princip är genomförbart. Underindelningen av organisationen bör däremot enligt Försvarsmaktens uppfattning övervägas ytterligare. Skälen för regeringens förslag: Verksamheten vid Flygvapnets Halmstadsskolor bör av såväl principiella som ekonomiska skäl kompletteras med utbildning som bedrivs på andra skolor, även utanför Flygvapnet. Regeringen anser att en sådan inriktning för utbildningsverksamheten vid Halmstadsskolorna bör föranleda en ny benämning på etablissemanget som helhet. Regeringen föreslår därför att Flygvapnets Halmstadsskolor omorganiseras till Försvars-maktens Halmstadsskolor. Försvarsmaktsgemensam utbildning i underhålls- och bastjänst Regeringen anser att en försvarsmaktsgemensam enhet för utbildning i underhålls- och bastjänst skall organiseras inom Försvarsmaktens Halmstadsskolor. Verksamheten vid Flygvapnets basbefälskola i , underhållsdelen av Arméns underhålls- och motorskola i , Marinens intendenturskola i , Marinens bassäkerhetsskola i samt Flygvapnets väderskola i skall enligt regeringens mening flyttas till och inordnas i den nya enheten för utbildning i underhålls- och bastjänst. Regeringen anser att en försvarsmaktsgemensam underhålls- och basskola kommer att medföra flera fördelar för de berörda skolorna. Härigenom ges goda möjligheter att långsiktigt utveckla kompetensen inom området. Regeringen bedömer också att besparingar kan göras genom förändringen. Motorutbildning Regeringen anser att motorutbildningen vid Arméns underhålls- och motorskola skall flyttas till och inordnas i nuvarande Arméns tekniska skola. Enligt regeringens uppfattning bör motorutbildningen gynnas på olika sätt av denna omlokalisering, bl.a. mot bakgrund av det samarbete och de synergieffekter som kan uppnås med Arméns tekniska skola, men även på grund av den utbildningsmiljö i övrigt som kan erhållas i . I samband med att underhållsdelen ur hittillsvarande Arméns underhålls- och motorskola inordnas i den nya organisationsenheten i bör därför resterande delar av skolan omlokaliseras till och inordnas i nuvarande Arméns tekniska skola. Flygvapnets flygledarskola Regeringen anser att Flygvapnets flygledarskola skall flyttas från till och inordnas i Försvarsmaktens Halmstadsskolor. Regeringen anser att synergieffekter kan erhållas med luftvärnskåren och den tidigare nämnda försvarsmaktsgemensamma enheten för utbildning i underhålls- och bastjänst. Samarbetet med flygledarskola bör dock fördjupas så att befintliga resurser kan utnyttjas så bra som möjligt. Skeppsteknisk utbildning Regeringen anser att den skeppstekniska skolan på skall flyttas till . Enligt regeringens mening talar rationalitetsskäl för att den skeppstekniska utbildningen samlas till en plats. I finns den större delen av den skeppstekniska utbildningsverksamheten. En lokalisering dit bör därför bidra till att befintliga resurser kan utnyttjas på ett sätt som kommer att gagna den samlade tekniska utbildningen inom marinen. Marinens dykskolor Regeringen anser att antalet dykskolor skall reduceras från tre till två som lokaliseras till och . Enligt regeringens mening förbättras förut- sättningarna för totalförsvarssamordning av dykutbildningen genom en koncentration till två dykskolor. Regeringen avser vidare att ge Försvarsmakten i uppdrag att dels inventera all dykutbildning som genomförs inom Försvarsmakten, dels mot bakgrund av denna inventering överväga om ytterligare koncentration till dessa två skolor är lämplig och möjlig samt lämna de förslag som övervägandena leder till. Kustartilleriets har föreslagit att Kustartilleriets stridsskola flyttas från till Andra kustartilleribrigaden i . Regeringen anser att saken kräver ytterligare överväganden och kommer därför senare att ta ställning till förslaget. Totalförsvarets skyddsskola Regeringen vill ta tillfället i akt att informera om att den anser att Totalförsvarets skyddskola har fått en ökad betydelse för totalförsvaret. Inte minst inom området kemisk krigföring och uppföljning av kemiska vapen, utgör Skyddsskolan i dess samverkan med och en viktig kompetens. 4.6 av Försvarsmaktens högkvarter års försvarsbeslut föreslog Utredningen om lednings- och myndighetsorganisationen för försvaret (LEMO) i delbetänkandet Försvars-maktens ledning (SOU 1991:112) att högkvarteret i fred borde indelas i huvudavdelningar för operativ ledning, programledning och förbandsproduktionsledning. Regeringen tillkännagav att förslaget i huvudsak överensstämde med regeringens uppfattning (prop.1991/92:102, s. 43). I Utredningens för utvärdering av försvarets ledning och struktur (UTFÖR) betänkande Iakttagelser och förslag efter omstruktureringen av försvarets ledning och stöd (SOU 1996:123) konstaterades att de försvarsbeslut beräknade besparingarna i ledningsorganisationen endast förverkligats till . Vidare konstaterades att regeringens intentioner inte slagit igenom i högkvarterets organisation och ansvarsfördelning. Den avsedda starka avvägningsfunktionen hade inte byggts upp. Regeringen anförde 1996 att den delade utredningens uppfattning att högkvarterets organisation och ansvarsfördelning inte är den mest ändamålsenliga och att tidigare beslutade besparingar inte hade uppnåtts. Mot bakgrund av detta informerade regeringen om sin avsikt att ge Försvarsmakten i uppdrag att genomföra en översyn av högkvarterets organisation och lämna förslag till erforderliga förändringar som kan genomföras senast i anslutning till kontrollstation. I regleringsbrevet för gavs Försvarsmakten i uppdrag att lämna förslag till en organisation som kunde tydliggöra ansvaret för avvägning, operativ verksamhet resp. produktion samt säkerställa en sammanhållen avvägningsfunktion och en ändamålsenlig beställarkompetens. Regeringen uppdrog vidare åt Försvarsmakten att vidta åtgärder så att kostnaderna för ledningsorganisationen, främst högkvarteret, kan minskas med fr.o.m. . Försvarsmakten redovisade sina förslag för regeringen. Organisationsförslaget omfattar en matrisorganisation med å ena sidan operationsledning, förbandsledning, materielledning och personalledning och å andra sidan fyra generalinspektörer med ansvar för krigsförbandens kvalitet och förmåga. Beredningen av Försvarsmaktens avvägningsbeslut och inriktning skall ske i en planeringsledning. Arbetet i högkvarteret skall enligt förslaget sammanhållas av en stabschef. Vidare föreslås en samordning av den flygmedicinska verksamheten. Den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten omfattas inte av förslaget. Den är i stället föremål för utredning av underrättelsetjänstkommitté (dir. 1996:111). Regeringen finner att förslaget om högkvarterets organisation kan ligga till grund för regeringens fortsatta beredning. Det ankommer på regeringen att besluta om omorganisation av Försvarsmaktens högkvarter. Regeringen återkommer till med information i denna fråga. 4.7 Sammanslagning av försvarsområden Regeringens förslag Försvarsområdesstaben i läggs ned varvid det blivande bildar ett nytt försvarsområde (Fo 32). totalförsvarsbeslut reducerades antalet försvarsområden till 16. En ytterligare reduktion bedömdes enligt regeringen kunna ske när länsindelningen i beslutats. Av beslutet framgick också den långsiktiga inriktningen mot 14 försvars-områden. Försvarsmakten har lämnat förslag om ledning och benämning för försvarsområdena. Förslaget omfattar även de enheter som skall organiseras för att bl.a. stödja den frivilliga försvarsverksamheten och samverka med kommunerna. Beträffande försvarsområdesstaberna föreslår regeringen avveckling i , varvid det blivande västra bildar ett försvarsområde med försvarsområdesstab i vid marinkommando. I övrigt föreslår regeringen inga förändringar i försvarsområdesorganisationen. Regeringens förslag innebär en årlig besparing om . Regeringen avser att inrätta enheter för stöd åt den frivilliga försvarsverksamheten och samverkan med kommuner enligt följande: - Södra skånska gruppen i Revingehed, - Kronobergsgruppen i , - Kalmargruppen i , - /Dalsgruppen i Skredsvik, - Älvsborgsgruppen i , - Skaraborgsgruppen i , - Livgrenadjärgruppen i , - Västmanlandsgruppen i , - Gävleborgsgruppen i , - Jämtlandsgruppen i . Regeringens förslag Under organisationsenheten Försvarsmaktens helikopterflottilj organiseras verksamheten i fyra divisioner. Regeringen redovisar i avsnitt 4.12, Program 6. Försvarsmaktens helikopterförband frågor om Försvarsmaktens helikopterförband. I detta avsnitt lämnar regeringen en samlad redovisning av frågor som rör Försvarsmaktens framtida helikopterverksamhet. Genom totalförsvarsbeslut lades grunden fast för en omorganisering av Försvarsmaktens helikopterverksamhet. Där beslutades att Försvarsmaktens helikopterorganisation skall samlas i ett nytt program, att verksamheten skall ledas genom Försvarsmaktens helikopterflottilj och att denna flottiljs ledning skall lokaliseras till (Malmen). Försvarsmakten har lämnat sitt slutliga förslag till regeringen i fråga om helikopterverksamheten. Vidare har skrivelser kommit in från olika myndigheter och intressenter. Härutöver har Försvarsdepartementet tagit emot uppvaktningar i frågan. Verksamheten i stort Inom det nya programmet 6. Försvarsmaktens helikopterförband samlas samtliga Försvarsmaktens helikopterförband och det befintliga ubåtsjaktflygplanet. De uppgifter som härigenom kan lösas inom programmet i krig och i fred kommer att delvis vara gemensamma för alla förband och delvis vara unika för skilda system. Sammantaget har helikopterförbanden - liksom - följande uppgifter i krig: Markmålsstrid - understödja bl.a. brigader - utföra pansarbekämpning - leda indirekt eld Sjömålsstrid - ubåtsjakt - ytmålsspaning Transporter - sjuktransporter - transporter av trupp och materiel - personaltransporter I fred skall förbanden i första hand utbilda officerare och värnpliktiga för de olika krigsuppgifterna och beredskapstjänst samt svara för löpande underhållsuppgifter och bl.a. avtalad räddningsberedskap. Regeringen anser att omorganiseringen till en gemensam helikopterverksamhet för hela Försvarsmakten kommer att leda till effektivare verksamhet och till samordningsvinster. Försvarsmakten kommer att kunna utnyttja helikopterresurserna på ett mer flexibelt sätt . Vidare kommer utbildningen att kunna bedrivas på ett mer rationellt sätt. Underhållstjänsten kommer att kunna hållas samman bättre och därmed minskas kostnaderna. För att begränsa kostnaderna är vidare en strävan i omstruktureringen att så långt möjligt undvika investeringar i nya lokaler m.m. Större omflyttningar av verksamhet, som skulle kunna föranleda krav på t.ex. nya helikopterhangarer har därför undvikits Organisationen i krig Inom programmet Försvarsmaktens helikopterförband kommer att ingå förband för bl.a. pansarvärn, ubåtsjakt och spaning mot ytmål, flygräddning och transporter. Verksamheten skall, när den inledda omstruktureringen m.m. är genomförd, vara organiserad i huvudsak enligt följande: - en rörlig helikopterledning, - en arméflygbataljon, - två pansarvärnshelikopterkompanier, - sju fördelningshelikopterplutoner, - två helikopterdivisioner, - sex flygräddningsgrupper, - ett ubåtsjaktflygplan. Fram till är inriktningen följande: - den rörliga helikopterledningen vidmakthålls, - helikopterförbanden integreras i de taktiska ledningssystemen, - omsättningen av medeltung helikopter i arméflygbataljonen fullföljs. Bataljonen omorganiseras därvid till en transporthelikopterbataljon, - två pansarvärnshelikopterkompanier vidmakthålls, - två fördelningshelikopterkompanier organiseras och vidmakthålls, - fyra fördelningshelikopterplutoner vidmakthålls och tre avvecklas, - två helikopterdivisioner vidmakthålls, - ubåtsjaktflygplanet vidmakthålls, - sex flygräddningsgrupper vidmakthålls. Organisationen i fred På central nivå skall Försvarsmaktens helikopterverksamhet ledas av högkvarteret. På regional nivå inrättas Försvarsmaktens helikopterflottilj. Flottiljstaben är en fredsorganisationsenhet som med en mindre del skall kunna övergå till att vara en personell förstärkningsresurs för ledning på högre och lägre regional nivå i kris och krig. Denna del kallas då Rörlig helikopterledning. På lokal nivå föreslår regeringen att verksamheten organiseras i fyra divisioner. Division Norr kommer att ha sin ledning i och omfattar nuvarande arméflygbataljon i och nuvarande flygräddningsgrupperna vid F 21 i och F 4 i . Divisionen skall kunna svara för sjöräddning i och . Division Ost kommer att ha sin ledning i och omfattar nuvarande 11. helikopterdivisionen i och nuvarande flygräddningsgruppen vid F 16 i . Divisionen skall kunna svara för räddningsberedskap från och på ostkusten. Division Malmen kommer att ha sin ledning på Malmen och omfattar nuvarande Östgöta arméflygbataljon på Malmen och gemensamma skolor. Division Syd, slutligen, kommer att ha sin ledning i och omfattar de nuvarande enheterna 12. helikopterdivisionen i , 13. helikopterdivisionen i och flygräddningsgrupperna vid F 7 i , i och F 17 i . Divisionen skall kunna svara för sjöräddning på syd- och . Inom Division Syd kommer helikoptrar för räddning att utgångsbaseras i och . Inom Division Ost och Division Norr kommer flygräddningsresurser vidare att utgångsbaseras vid respektive flygflottiljerna F 4 och F 21. Flygräddningsresurser för F 16, F 7 och kommer att baseras vid respektive flottilj under flygövningstid och hämtas då inom Division Ost från och inom Division Syd från . Flygräddning för F 7 kommer dock att hämtas från . Tunga helikoptrar kommer att finnas vid Division Norr, Division Ost och Division Syd. Detta har betydelse från räddningstjänstsynpunkt. Divisionerna har i detta avseende ett ansvarsområde som geografiskt överensstämmer med respektive militärområde. Regeringen anser att den nu redovisade organisationen i fred innebär en tydligt försvarsmaktsgemensam organisation. Organisationen tillgodoser också Försvarsmaktens krav på bl.a. en effektiv förbandsproduktion och yttäckande flygräddningsberedskap. Den helikopterverksamheten skall i krig organiseras i två divisioner. Regeringen vill härutöver kommentera frågorna om räddningsberedskap m.m. De 12. och 13. helikopterdivisionerna omorganiseras till en helikopterdivision, benämnd 13. Helikopterdivisionen, som ingår i Division Syd. På kommer det att stationeras fem tunga helikoptrar. Dessa skall kunna utnyttjas såväl för produktion av krigsförband som för räddningsverksamhet m.m. Regeringen anser att denna lösning bäst tillgodoser det i skilda sammanhang framförda önskemålet om tillgång till helikopter på . Regeringen förutsätter härvidlag att möjligheterna till samverkan med de civila myndigheterna och medverkan i bl.a. räddningstjänst och sjuktransporter med helikopter även fortsättningsvis utvecklas.