prop · GL03100 · 1998-01-01 00:00:00 — 17.2 Uppgifter som får registreras Regeringens förslag: I tullregistret skall uppgifter om transportkontroller och omhändertagande få registreras. Vidare skall beslut att påföra transporttillägg få läggas in i registret. Kommitténs förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Kommittén har föreslagit att även vissa belastningsuppgifter samt uppgifter från transportföretagens bokningsregister skall få registreras. Remissinstanserna: , , , , Föreningen , , och avstyrker förslaget Kammarrätten i , Riksåklagaren och Datainspektionen motsätter sig att uppgifter om bl.a. misstanke om brott och domar i brottmål registreras. Övriga remissinstanser tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: I tullregistret bör de uppgifter rörande transportkontroller som har betydelse för kontrollverksamheten få registreras. Ett flertal uppgifter som behövs skulle redan med dagens regler få registreras i tullregistret, det gäller bl.a. uppgifter om beslut av tullmyndigheter i samband med transportkontroll, uppgift om betalning av skatt, uppgifter om transportmedel samt fysiska och juridiska personers identitet. De beslut som blir aktuella att registrera i samband med transportkontroll är i första hand beslut om omhändertagande och transporttillägg. Regeringen har enligt tullregisterlagen befogenhet att ge närmare föreskrifter om innehållet i tullregistret. I tullregisterlagen anges endast ramarna för registreringen. Denna utgångspunkt bör gälla även i fråga om förevarande uppgifter. Uppgifter av betydelse för punktskattekontrollen som bör få registreras är uppgift om vilka punktskattepliktiga varor som påträffats, tidpunkt och plats för kontrollen, identifikationsuppgifter beträffande genomsökt transportmedel, container och tank samt uppgifter beträffande förare m.m. Vidare kan uppgifter från ledsagardokument om avsändare och mottagare av lasten m.m. behöva registreras samt om ledsagardokumentet vid kontroll visar sig vara förfalskat eller innehålla oriktiga uppgifter. I anslutning till tullmyndighets beslut om omhändertagande bör myndighetens beslut, uppgift om att beslutet har överklagats samt beslut i högre instans få registreras liksom uppgift om att omhändertagandet hävts. Kommittén har föreslagit att även uppgift om att punktskattepliktig vara inte påträffats skall få registreras. Enligt kommittén kan det finnas fall då uppgifter från transportkontroller, där punktskattepliktiga varor inte påträffats, skulle kunna ha ett värde i kontrollarbetet och detta särskilt i de fall transportkontrollen är en del i ett spanings- eller underrättelsearbete. Förslaget har kritiserats av bl.a. Kammarrätten i . Det ligger i sakens natur att många transportkontroller med stor sannolikhet kommer att göras utan att några punktskattepliktiga varor påträffas. I normalfallet saknas behov av att registrera uppgifter beträffande sådana kontroller. Eftersom tullregistret enligt regeringens mening heller inte skall få användas för underrättelseverksamhet torde uppgiftens användbarhet vara begränsad. Behovet av att registrera uppgiften kan därför inte anses så stort att det finns skäl att registrera uppgiften. Regeringen anser mot bakgrund härav att uppgift om punktskattepliktig vara skall få registreras endast i det fall en sådan vara har påträffats. Kommittén har vidare föreslagit att man vid förverkande skall få registrera vissa uppgifter rörande beskattningsmyndighetens ansökan och domstolshandläggningen. Enligt regeringens förslag kommer förverkande alltid att föregås av ett beslut om att omhänderta en vara. Det finns därför inte något skäl att registrera uppgift om förverkande eftersom detta inte skulle tillföra något vid framtida transportkontroller. Det är enligt regeringens mening tillräckligt om tullmyndighetens beslut om omhändertagande registreras. Kommittén har också föreslagit att uppgifter om att viss person dömts för att han inte stannat på anmaning vid transportkontroll skall få registreras. I fråga om registrering av belastningsuppgifter bör man enligt regeringens mening vara mycket restriktiv. Det kan ifrågasättas vilket värde en sådan uppgift skulle ha när det gäller att ta ställning till om och hur ett fordon skall stoppas och om det kan anses uppväga det integritetsintrång som en registrering av uppgiften innebär. Uppgift om att någon dömts för att inte ha stannat på anmaning skall därför inte tas in i tullregistret. Uppgifter om brott får behandlas inom ramen för vad som gäller för registrering av brott i tullens brottsutredande verksamhet. 17.3 Terminalåtkomst till tullregistret Regeringens förslag: Någon begränsning i tullmyndigheternas åtkomst till uppgifter om punktskattekontroll införs inte i tullregisterlagen. och skattemyndigheten skall få ha terminalåtkomst till uppgifter om transportkontroller och beslut enligt lagen om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter. Kommitténs förslag: Terminalåtkomsten till punktskattekontrollregistret skall begränsas till de tjänstemän i vars arbetsuppgifter utförande av transportkontroller, handläggning av ärenden om förverkande samt utövande av de särskilda kontrollbefogenheterna ingår. Remissinstanserna: , Föreningen , , och anser att det skydd som kommittén föreslagit inte är tillräckligt. Övriga remissinstanser har inte särskilt berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Enligt 6 § tullregisterlagen har samtliga tullmyndigheter terminalåtkomst till tullregistret. Annan tullmyndighet än får dock endast ta del av de uppgifter som behövs i myndighetens verksamhet. Detta innebär att övriga tullmyndigheters behörighet är begränsad till de funktioner som arbetet på myndigheten kräver. Närmare föreskrifter om åtkomsten till registret får meddelas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Enligt regeringens mening finns det mot bakgrund av den utformning förslaget om innehållet i registret fått inte skäl att i lag införa särskilda regler för åtkomsten till uppgifterna. Eventuella begränsningar i åtkomsten får regleras genom förordning eller i föreskrifter av . Regeringen vill dock framhålla att det är väsentligt att endast den som har behov av uppgifterna också får åtkomst till dem. Regeringen har i avsnitt 17.1 föreslagit att tullregistret också skall få användas för bl.a. uppföljning av tullmyndigheternas kontroller och vid kontroll av upplagshavare och varumottagare. Enligt regeringens mening är det väsentligt att beskattningsmyndigheten för sin verksamhet på ett enkelt och smidigt sätt kan få tillgång till de uppgifter som framkommer vid transportkontrollerna. Uppgifterna avser främst företag eller enskilda personer i deras egenskap av näringsidkare. Uppgifterna omfattas såväl hos tullmyndigheterna som skattemyndigheterna av sekretess enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). Något hinder från integritetssynpunkt att medge skattemyndigheten terminalåtkomst till uppgifterna kan enligt regeringens mening inte anses föreligga. i skall därför ha terminalåtkomst till tullregistret för dessa ändamål. Även och de skattemyndigheter, utöver skattemyndigheten i , som får besluta om revision har behov av terminalåtkomst till tullregistret. Terminalåtkomst till tullregistret kommer att underlätta skattemyndighetens verksamhet. För att myndigheten skall kunna följa upp tullmyndigheternas kontroller fordras dock att skattemyndigheten även fortlöpande får information om de kontroller som görs. Tullmyndigheterna skall därför vara skyldig att underrätta skattemyndigheten om de kontroller som görs och resultatet av kontrollerna. Eftersom sekretess gäller för uppgifter i tullmyndigheternas verksamhet bör denna skyldighet regleras. Detta görs lämpligen i förordning. 17.4 Tullmyndigheternas tillgång till uppgifter i andra register Regeringens förslag: i skall lämna tullmyndigheterna de uppgifter som behövs för kontroll enligt lagen om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter. Tullmyndigheterna skall få ha terminalåtkomst till uppgifter i register hos Alkoholinspektionen om vem som har tillverknings- och partihandelstillstånd. Kommittén har föreslagit att beskattningsmyndigheten skall ha tillgång även till tullens underrättelseregister. Remissinstanserna: Kammarrätten i , Riksåklagaren, , , , Föreningen , , och avstyrker förslaget om att beskattningsmyndigheten skall få tillgång till tullens underrättelseregister, polisens register samt transportföretagens bokningsregister. har inget att invända mot att beskattningsmyndigheten får terminalåtkomst till tullens spaningsdiarium men anser att det är väsentligt att tillgång till uppgifterna ges i former som innebär att skyddet för känsliga uppgifter inte försämras. är kritisk mot att beskattningsmyndigheten skall få tillgång till uppgifter ur transportföretags bokningsregister och att uppgifter från andra register skall få hämtas in med hjälp av ADB. Övriga remissinstanser tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Tullmyndigheterna kommer för punktskattekontrollen att behöva tillgång till uppgifter också från andra myndigheter. Uppgifter kommer framför allt att behövas från i om de skattskyldiga som är registrerade hos skattemyndigheten, bl.a. upplagshavare och varumottagare. Vid genomförandet av transportkontroller måste tullmyndigheterna kunna kontrollera om en uppgiven upplagshavare eller varumottagare är registrerad som sådan. Som tidigare nämnts behövs detta för att kunna ta ställning till om en vara transporteras i enlighet med cirkulationsdirektivets bestämmelser. Även uppgifter om beskattningsbeslut, ställd säkerhet och föranmälningar har betydelse för tullmyndigheternas kontrollverksamhet. Vid privatinförsel är uppgift om att punktskatter tidigare är obetalda av betydelse för bedömningen av om det finns risk för att skatten på de aktuella varorna inte kommer att betalas. För uppbörd och annan administration av punktskatter för i ett särskilt register, (Besluts-, Redovisnings- och Informationssystem för det Särskilda skattekontoret). Registret förs med stöd av tillstånd från Datainspektionen. Ändamålet med registret är diarieföring, bokföring, skatteadministration, revision och betalningskontroll. Registret innehåller huvudsakligen uppgifter om deklarerade och inbetalade punktskatter. Uppgifterna i registret omfattas av sekretess enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen. Enligt denna bestämmelse gäller sekretess för uppgifter som avser den enskildes ekonomiska och personliga förhållanden. i för också ett register över personer som är godkända upplagshavare eller registrerade varumottagare och över de lokaler som är godkända som skatteupplag (36 § lagen om alkoholskatt, 36 § lagen om tobaksskatt och 6 kap. 11 § lagen om skatt på energi). Ändamålet med SEED- registret är att tillhandahålla skattskyldiga och behörig myndighet i eller annat EU-land uppgifter om registrering och godkännande föreligger i aktuella avseenden. Registret skall innehålla uppgifter om bl.a. den registrerades namn, registreringsnummer och adress, skatteupplagets registreringsnummer och adress, vilken kategori av varor som den registrerade får ta emot eller som får lagras på skatteupplaget och datum för godkännande samt registreringens eventuella giltighetstid. Uppgifterna i registret omfattas inte av sekretess enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen eftersom registret inte förs för beskattningsverksamheten. Uppgifter som behövs för de bedömningar som tullmyndigheterna skall göra finns således såväl i som i . Som tidigare nämnts omfattas uppgifterna i av sekretess. Utlämnandet av uppgifter till tullmyndigheterna bör därför författningsregleras. Regeringen avser att i förordning närmare reglera vilka uppgifter som skall lämnas ut. En annan fråga i detta sammanhang är formerna för utlämnandet. Det är av väsentlig betydelse att tullmyndigheterna snabbt kan få besked om den som transporterar, är mottagare eller ägare till varorna är registrerad som skattskyldig hos i eftersom en transportkontroll föreslås inte få pågå än . Enligt regeringens mening har tullmyndigheterna ett sådant behov av uppgifterna att terminalåtkomst till registren bör medges. Uppgifterna avser näringsidkare och åtkomsten till uppgifterna kan inte anses utgöra någon integritetskränkning. Enligt de lagar som reglerar får regeringen föreskriva om terminalåtkomst till registret. förs dock som ovan nämnts med stöd av tillstånd från Datainspektionen. Det ankommer därför på inspektionen att efter framställan från beskattningsmyndigheten att ta ställning till frågan om terminalåtkomst till registret skall medges. Tillgång till tullmyndigheternas underrättelseregister Tullmyndigheterna svarar i stor utsträckning själva för utredning av brott inom sitt verksamhetsområde. Myndigheterna bedriver även spanings- och underrättelseverksamhet när det gäller bekämpandet av varusmuggling. Tullmyndigheterna har för sin brottsutredande verksamhet tillgång till ADB-baserade register. Bestämmelser om dessa register finns i lagen (1997:1058) om register i brottsbekämpande verksamhet. Kommittén har föreslagit att beskattningsmyndigheten skall få terminalåtkomst till tullens underrättelseregister för punktskattekontroller. Förslaget har kritiserats av ett flertal remissinstanser. Regeringen har i den proposition som låg till grund för lagen om register i brottsbekämpande verksamhet uttalat att tullens register för brottsutredande verksamhet bör vara förbehållen sådan verksamhet (prop. 1997/98:11). Registren får inte heller användas i tullens fiskala verksamhet. Den kontroll som tullen kommer att genomföra enligt vårt förslag avser inte i första hand brott utan skattekontroll. Regeringen anser därför i likhet med remissinstanserna att det inte kan anses lämpligt att för denna typ av kontroller medge att tullens underrättelseregister används. I de fall det i samband med transportkontroller uppkommer misstanke om varusmugglingsbrott kan det dock givetvis bli aktuellt att använda tullens register för brottsutredningar. Transportföretagens bokningsregister Kommittén har föreslagit att beskattningsmyndigheten skall få hämta in och registrera uppgifter från transportföretagens bokningsregister. Tullmyndigheterna har från för sin brottsutredande verksamhet tillgång till uppgifter om resande i transportföretagens bokningsregister. Uppgifterna får inte registreras i register hos tullmyndigheten och uppgifter som saknar betydelse för vidare åtgärder måste förstöras. Även andra restriktioner i fråga om användandet av uppgifterna har införts. Dessa restriktioner har ansetts betydelsefulla från integritetssynpunkt. Särskilt som flertalet resande inte kan misstänkas för något brott. Kommitténs förslag innebär att uppgifter från transportföretag om transporter av varor, fordon och containrar samt om förare skall registreras hos tullmyndigheten. Enligt kommittén måste uppgifterna få registreras för att effektivt kunna användas för kontroll. I fråga om tillgången till transportföretagens register har flertalet remissinstanser som yttrat sig varit kritiska. Det är givetvis väsentligt att kontrollen av punktskattepliktiga varor kan genomföras på ett effektivt sätt. Tullens nuvarande åtkomst till uppgifter i transportföretagens bokningsregister har motiverats med den betydelse uppgifterna har i samband med spaningsåtgärder för att förhindra smuggling av narkotika och annan grövre brottslighet. Effektiviteten i punktskattekontrollen kan visserligen öka något med tillgång till uppgifter om transporter. Behovet och syftet med denna åtgärd överväger dock inte de negativa effekter de skulle medföra för transportnäringen. Det kan därför inte anses försvarbart att införa en sådan omfattande uppgiftsskyldighet för transportnäringen och registrering av näringslivets transporter. Regeringen anser därför i likhet med remissinstanserna att beskattningsmyndigheten inte nu bör få tillgång till transportföretagens register för punktskattekontroll. Andra myndigheter Andra uppgifter som tullmyndigheterna behöver tillgång till är de som kan underlätta identifieringen av förare. Tullmyndigheterna har därvid åtkomst till körkortsregistret som innehåller bl.a. identitetsuppgifter och körkortsuppgifter. Uppgifterna i körkortsregistret gäller i huvudsak svenska förare. Genom vårt förslag om registrering av identifieringsuppgifter beträffande förare vid transportkontroll kommer emellertid även uppgifter om utländska förare i viss utsträckning att finnas tillgängliga. Tullmyndigheterna behöver också kunna kontrollera om mottagaren har partihandels- eller tillverkningstillstånd. Sådana tillstånd lämnas av Alkoholinspektionen. För handläggningen av ärenden om tillstånd och tillsyn över tillståndshavares verksamhet för Alkoholinspektionen ett särskilt register. Bestämmelser om registret finns i alkohollagen. Tullmyndigheterna har rätt att få ut uppgifter ur registret på medium för automatisk databehandling. För att kunna genomföra kontrollåtgärderna effektivt måste dock tullmyndigheterna snabbt kunna kontrollera om mottagaren av varorna har erforderliga tillstånd. Regeringen anser därför att tullmyndigheterna skall ha terminalåtkomst till det register som Alkoholinspektionen för. Åtkomsten skall endast avse uppgift om lämnade tillstånd och inte övriga uppgifter i registret. 17.5 kontroll- och tillsynsverksamhet Regeringens bedömning: i bör för prövning av och tillsyn över bl.a. upplagshavare få rätt till utdrag ur eller upplysningar om innehållet i polisregister. Regeringens förslag: Uppgifter som myndigheter förfogar över och som behövs för skattekontroll skall på beskattningsmyndighetens begäran tillhandahållas denna. Kommitténs förslag överensstämmer i stort med regeringens förslag. Remissinstanserna: Riksåklagaren, , , , Föreningen , , och avstyrker förslaget om att beskattningsmyndigheten skall få tillgång till och registrera uppgifter från polisens register. Övriga remissinstanser tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens bedömning och förslag: Vid prövningen av om upplagshavare skall godkännas skall beskattningsmyndigheten bl.a. ta ställning till om upplagshavaren med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt är lämplig som upplagshavare. kan även återkalla beslut att godkänna någon som upplagshavare, om förutsättningarna för godkännande inte längre finns. Det ankommer således på myndigheten att göra en vandelsprövning vid tillståndsgivning och vid eventuell återkallelse. Även vid tillståndsgivning och återkallelse beträffande registrerade varumottagare skall beskattningsmyndigheten göra en viss prövning. Självklart är det av stort intresse vid en vandelsprövning att veta om den som ansöker om tillstånd tidigare är straffad för eller misstänks för exempelvis ekonomisk brottslighet. bör enligt regeringens mening därför ha möjlighet att få vissa belastningsuppgifter ur polisens register att användas vid tillståndsprövningen och prövningen av återkallelser. Det kan i detta sammanhang framhållas att Alkoholinspektionen och tillståndsgivande myndigheter inom yrkestrafikområdet har viss tillgång till sådana uppgifter. Kommittén har föreslagit att beskattningsmyndighetens rätt att få tillgång till relevanta uppgifter ur person- och belastningsregistret skall regleras i lagen om polisregister m.m. Enligt regeringens mening regleras dock utlämnandet lämpligen i förordning. En annan fråga är formen för utlämnandet från polisregistren. Regeringen har i proposition 1997/98:97 Polisens register lagt fram förslag till lag om belastningsregister och lag om misstankeregister. Den tekniska uppbyggnaden av de nya registren torde vara avslutad /99. Innan de nya systemen är klara bör enligt regeringens mening ställning inte tas till frågan om utlämnandet av uppgifter skall tillåtas genom direkt åtkomst. Regeringen anser därför i likhet med kommittén att uppgifter från polisregistret i vart fall inledningsvis skall lämnas ut på papper till beskattningsmyndigheten. Ett sådant utlämnande kommer också att tillgodose myndighetens behov. Under kommitténs arbete har det även uppdagats att beskattningmyndighetens möjlighet att för beskattning hämta in uppgifter från andra myndigheter är begränsad. Enligt 3 kap. 16 § taxeringslagen skall uppgifter som myndigheter förfogar över och som behövs för taxering på skattemyndighetens begäran tillhandahållas denna. Uppgiftsskyldighet föreligger dock inte i vissa fall av sekretess. I LPP finns ingen bestämmelse om att andra myndigheter är skyldiga att på begäran tillhandahålla beskattningsmyndigheten uppgifter som behövs för beskattningen. Enligt nuvarande ordning är det alltså inte möjligt för beskattningsmyndigheten att vid deklarationsgranskning eller revision enligt LPP begära att annan myndighet skall tillhandahålla uppgifter som behövs för beskattningen. Detta är dock möjligt vid skattekontroll enligt taxeringslagen. Denna skillnad är inte motiverad. Regeringen anser därför att det i LPP bör införas en bestämmelse med motsvarande innehåll som 3 kap. 16 § taxeringslagen. 18 Skattskyldigheten för varor som släppts för konsumtion i ett annat EU-land Regeringens bedömning: Frågan om ändring av skattskyldighetsbegreppet kräver ytterligare överväganden. Kommitténs förslag: Skattskyldig vid införsel av varor, som släppts för konsumtion i ett annat EU-land och som förs in till och här skall användas för annat än privat ändamål, skall vara den som förvärvar varorna i det andra EU-landet genom ett bindande överlåtelseavtal som gäller då skattskyldigheten inträder. Remissinstanserna: Kammarrätten i ifrågasätter om det nya skattskyldighetsbegreppet verkligen utgör en förbättring eller om det endast kommer att skapa nya kryphål i lagstiftningen. Riksåklagaren tillstyrker förslaget. anser att det ur rent skattemässig synpunkt är tveksamt om den föreslagna ändringen innebär någon avgörande förbättring men tror att ur straffrättslig synpunkt kan ett enhetligt skattskyldighetsbegrepp grundat på äganderätten vara att föredra framför nuvarande reglering. Skälen för regeringens bedömning: I lagarna om skatt på tobak, alkohol och energi finns bestämmelser om skattskyldighet för de fall då annan än upplagshavare, varumottagare eller skatterepresentant för in skattepliktiga varor, som släppts för konsumtion i ett annat medlemsland, till . Bestämmelserna är inte tillämplig om det är fråga om distansförsäljning. Som ytterligare förutsättning gäller att varorna skall användas för annat än privat bruk. Enligt bestämmelserna är den som för in eller tar emot varorna skattskyldig. Bestämmelserna grundar sig på artikel 7 i cirkulationsdirektivet. Såväl åklagare som tjänstemän vid skatte- och tullmyndigheter har framhållit att nu aktuellt skattskyldighetsbegrepp är otydligt formulerat. Tillämpningsproblemen har främst gällt hur uttrycket för in eller tar emot skall tolkas. Regeringen är väl medveten om dessa tillämpningsproblem och att problemen försvårar arbetet med att motverka att skatt undandras staten. Det är emellertid viktigt att framhålla att det knappast är meningsfullt att införa ett nytt skattskyldighetsbegrepp som ger upphov till lika omfattande tillämpningsproblem, låt vara av ett annat slag. Kommittén föreslår att den som är ägare till varorna vid skattskyldighetens inträde (införseln) skall vara skattskyldig. Det säger sig självt att det i många fall kan visa sig omöjligt att utreda vem det var som ägde varorna när gränsen passerades. Kommittén påpekar detta och anger som exempel att det kan vara svårt att utreda vad som avtalats mellan olika kontrahenter, särskilt som muntliga avtal är giltiga och ord kan stå mot ord. Det av kommittén föreslagna skattskyldighetsbegreppet uppmuntrar även till olika upplägg. Införseln kan t.ex. läggas upp på så sätt att en i utlandet bosatt person är ägare till varorna när gränsen passeras och att han överlåter varorna direkt efter gränspassagen.