prop · GL03150D6 · 1998-01-01 00:00:00 — Den utvidgade lättnaden i ägarbeskattningen för onoterade bolag beräknas ge en varaktig budgetförsvagning om medan de ökade möjligheterna att kvitta reaförluster på aktier i onoterade bolag ger en budgetförsvagning om . För dessa åtgärder, som båda gäller års taxering, reduceras den statliga skatten på kapitalinkomster, där den kassamässiga effekten uppkommer året efter inkomståret. Införandet av fri fördelning av det fasta basbeloppsavdraget för enskilda näringsidkare, som gäller fr.o.m. , beräknas ge en varaktig budgetförsvagning om . Borttagandet om kvarvarande produktionsskattedel av fastighetsskatten på vattenkraftverk, som gäller års taxering, beräknas ge en budgetförsvagning, brutto, på . Den varaktiga budgetförsvagningen är lägre, där vid beräkningen bl.a. har beaktats att de sänkta elpriserna reducerar KPI genom sänkta elpriser för hushållen. Vidare har beaktats effekter via lägre elkostnader för näringslivet. Borttagandet av reklamskatten på reklamtryck-saker beräknas ge en budgetförsvagning, brutto, på . De kassamässiga effekterna, liksom den varaktiga nettobudgeteffekten, ligger lägre p.g.a av inverkan på andra skattebaser. Förslaget om oförändrade omräkningstal vid beräkningen av fastighetsskatten beräknas ge en budgetförsvagning, brutto, på . Den kassamässiga effekten fördelas beroende på förskjutningar i uppbörden av skatt. 6.3 Statsbudgetens inkomster Statsbudgetens inkomster består dels av skatter och avgifter, dels av övriga inkomster. De övriga inkomsterna är främst inkomster av statlig verksamhet, utförsäljningar av statlig egendom och EU-bidrag. Skatternas andel av de totala inkomsterna utgör . För budgetåren 1996 till 1998 är andelen dock lägre, beroende på dels extraordinära medel från EU, dels stora utförsäljningar . Inkomsterna på statsbudgeten redovisas kassa- mässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret betalas in till staten som redovisas. En periodiserad redovisning av skatterna visar däremot de skatter som avser ett visst inkomst-år. Skillnaden mellan de kassamässiga och de periodiserade skatterna förklaras av de betalningsförskjutningar, som sker mellan åren i form av månadsförskjutning i uppbörden av preliminär skatt, fyllnadsinbetalningar, kvarstående och överskjutande skatter, utbetalningar till kommunsektorn och Allmänna Pensionsfonden. Utvecklingen av skatterna är beroende av tillväxten i skattebaserna. Den viktigaste skattebasen vid uttag av skatt är ersättning för arbete, d.v.s. löner och inkomst av näringsverksamhet. Ersättning för arbete utgör skattebas för statlig och inkomstskatt, allmänna egenavgifter samt arbetsgivaravgifter. I skattebasen för inkomstskatt ingår även skattepliktiga transfereringar såsom pensioner, ersättning vid arbetslöshet och sjukdom. gäller ett nytt uppbörds-system, skattekontosystemet. redovisades arbetsgivaravgifter och anställdas inkomstskatter i en uppbördsdeklaration medan mervärdesskatt redovisades i en mervärdesskattedeklaration. Systemet innebar att det var den influtna skatten för respektive skatteslag, som redovisades i den statliga redovisningen. I det nya uppbördssystemet deklareras samtliga skatter i en och samma skattedeklaration. Den betalning de skattskyldiga gör avser således samtliga deklarerade skatter. I riksredovisningen kommer de deklarerade skatterna att redovisas som inkomster, medan avvikelser mellan deklarerade och inbetalda skatter kommer att redovisas under en särskild inkomsttitel, betalningsdifferenser. Den nu presenterade beräkningen är dock gjord enligt det gamla redovisningssättet. 6.3.1 Skatter m.m. 1998 2001 Prognosen baseras på den ekonomiska antagandebild som finns redovisad i finansplanen. I beräkningarna har hänsyn tagits till de regeländringar som beskrivs i avsnitt 6.2. Emellertid har förändringarna vad gäller fastighetsskatt på elproduktionsanläggningar och reklamskatten endast till vissa delar kunnat fördelas på respektive skatteslag. De delar som inte har fördelats redovisas i stället under summa periodiserade skatter. I tabell 6.5 redovisas de totala inkomsterna som andel av BNP. Andelen väntas minska från 1998 till 2001. I huvudsak är det minskade statliga utförsäljningar som drar ned den totala inkomstkvoten. De kassamässiga skatteinkomsterna som andel av BNP minskar från till . De periodiserade skatteintäkterna som andel av BNP är oförändrade men sjunker 2001. TABELL 6.5: STATSBUDGETENS INKOMSTER I PROCENT AV BNP 1998 1999 2000 2001 Totala inkomster 37,7 36,5 35,8 34,9 Kassamässiga skatter 33,3 33,1 32,7 32,5 Periodiserade skatter 32,8 32,8 32,8 32,4 De enskilda skatternas utveckling framgår av tabell 6.6. I tabellen är fysiska och juridiska personers inkomstskatt, socialavgifter, mervärdesskatt, fastighetsskatt och förmögenhetsskatt redovisade periodiserat. Fysiska personers inkomstskatt Inkomsttitlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt är egentligen uppsamlingskonton med både in- och utbetalningar av olika skatter. De skatter som helt eller delvis kassamässigt påverkar titeln fysiska personers inkomstskatt är statlig och inkomstskatt, skatt på kapitalinkomster, fastighetsskatt, förmögenhetsskatt, särskild löneskatt, egenföretagaravgifter, allmän pensionsavgift och mervärdesskatt. Från titeln sker även utbetalningar av kommunalskatter samt omföringar till andra inkomsttitlar. Taxeringen 1997, som avser , är det senast kända utfallet avseende de periodiserade inkomstskatterna. Inkomstskatten på förvärvsinkomster beräknas till 1997, vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen förklaras dels av att skiktgränsen för statlig inkomstskatt 1997 var densamma som 1996, dels av en relativt snabb utveckling av lönerna. beräknas skatten öka till . Den tillfälliga värnskatten upphör i och med utgången av 1998, vilket beräknas minska skatten på förvärvsinkomster med . I denna proposition föreslår regeringen en höjning av den statliga skatten från för den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger . Skattehöjningen beräknas öka intäkterna med , vilket delvis förklarar att inkomstskatten enbart beräknas minska med istället för med . Kapitalskatten, d.v.s. skatt på nettot av intäkts- räntor, utdelningar, realisationsvinster, utgiftsräntor och realisationsförluster, beräknas uppvisa ett positivt nettobelopp för hela perioden. Senast kända utfall avser , då realisationsvinster från försäljning av värdepapper och fastigheter ökade med jämfört med . En del av denna ökning förklaras av att den förmånliga beskattningen av allemansfonder upphörde. Emellertid tyder de stora fyllnadsinbetalningar av preliminär skatt, som gjorts , på att realisationsvinsterna även avseende är höga. Eftersom hushållens inkomster från realisationsvinster varierar mycket mellan åren, har endast en mindre del av ökningen tillåtits påverka . De ökade inkomsterna från skatt på kapital 1998 och framåt förklaras bland annat av minskade ränteutgifter. Juridiska personers inkomstskatt Inkomstskatten för juridiska personer har ökat kraftigt . beräknas skatten ha ökat med eller . Inkomstskatten 1996 är utfall, medan övriga års skatter är prognoser. Inkomstskatten 1997 är beräknad utifrån de flöden av skatter som kommit in dels som fördebiterad preliminärskatt, dels som egna inbetalningar av preliminärskatt. Som underlag till prognoserna används normalt även resultatet från den enkätundersökning som tillställer cirka 3 000 företag. Resultatet från undersökningen har emellertid inte kunnat användas i föreliggande prognos, eftersom svarsfrekvensen var samt att några entydiga slutsatser inte kunnat dras från de svar som kommit in. Inkomstskatten ökar med . Av ökningen beräknas förändringar i lagstiftningen förklara . Företagens rätt att göra avsättningar till periodiseringsfonder har minskats från av vinsten. Dessutom ökar skatteintäkterna 1997 på grund av minskade avskrivningsunderlag för bygginvesteringar, som i sin tur beror på att bygginvesteringar under vissa förutsättningar kunde direktavskrivas . I övrigt antas ökningen bero på ökade vinster för företagen. Eftersom det är osäkert hur stor del av vinstökningen som beror på reavinster och andra extraordinära inkomster i förhållande till vinster från företagens ordinarie verksamhet, har inkomstskatten 1998 beräknats till samma belopp som . Uppgången i inkomstskatten 1999 beror till största delen på att tidigare avsättningar till periodiseringsfonder börjar återföras till beskattning fr.o.m. detta år. Intäkterna från avkastningsskatten beror dels på kapitalunderlagets storlek, dels på statslåneräntans nivå. Utvecklingen av kapitalunderlaget beror främst på förändringar i pensionssparandet och värde- förändring av livbolagens förmögenhet. I prognosen minskar skatteintäkterna 1999. Detta förklaras av en långsam ökning av livbolagens förmögenhet som statslåneräntan faller. Övriga inkomstskatter Övriga inkomstskatter utgörs av lotteriskatt, kupongskatt, ofördelbara inkomstskatter samt beskattning av tjänstegruppliv. Inkomsterna beräknas 1998 till sammanlagt . Skatteinkomsterna beräknas till ungefär samma belopp för den resterande delen av prognosperioden. TABELL 6.6: PERIODISERADE SKATTER OCH STATSBUDGETENS INKOMSTER MILJONER KRONOR 2001 1100 Inkomstskatter 85 849 87 542 88 268 92 491 99 015 101 130 1111 Fysiska personer 28 597 29 103 28 367 26 600 29 834 31 819 varav skatt på lön m.m. 25 930 28 224 30 184 27 932 29 379 30 194 skatt på kapital 4 160 3 060 1 090 1 233 2 825 4 023 restförda skatter m.m. -1 493 -2 181 -2 908 -2 565 -2 371 -2 398 1121 Juridiska personer 47 361 53 762 53 626 59 494 62 711 62 769 varav skatt på inkomst 36 407 44 300 44 304 50 353 52 765 52 212 avkastningsskatt 13 584 12 609 11 919 10 925 11 572 12 249 restförda skatter m.m. -2 630 -3 148 -2 598 -1 784 -1 626 -1 692 Övriga inkomstskatter 9 891 4 677 6 275 6 396 6 469 6 543 1200 Socialavgifter 182 275 194 901 212 370 229 374 240 907 250 553 Inkomster 285 516 301 230 321 936 334 792 350 451 364 194 varav arbetsgivaravgifter 230 629 237 495 247 421 257 948 270 673 281 565 egenföretagaravgifter 5 820 5 170 5 allmänna egenavgifter 37 515 46 351 55 753 57 429 59 432 61 445 särskild löneskatt 11 552 12 214 13 731 14 251 14 895 15 467 Utgifter 103 241 106 329 109 566 105 419 109 544 113 641 1300 Skatt på egendom 33 203 36 767 38 757 38 443 41 558 42 526 varav fastighetsskatt 24 028 27 607 27 935 27 231 30 132 30 830 2001 1400 Skatt på varor och tjänster 222 512 229 676 236 499 243 493 253 185 261 949 1411 varav mervärdesskatt 145 521 151 956 155 540 162 932 171 002 178 906 1424 tobaksskatt 7 084 7 695 7 200 6 450 6 400 6 400 1425:1 skatt på etylalkohol 4 907 4 686 4 571 4 476 4 428 4 381 1425:2-3 skatt på vin och mellan- klassprodukter 3 233 3 094 3 211 3 259 3 294 3 316 1425:4 skatt på öl 3 406 2 079 2 067 2 087 2 107 2 128 1428 skatt på energi 45 636 46 945 50 755 51 108 51 715 52 546 1500 Utjämningsavgift 20 966 20 661 21 495 21 265 21 265 21 265 Periodiserade skatter 544 806 569 547 597 389 625 001 656 Betalningsförskjutningar 4 258 5 746 9 756 5 864 -2 512 2 451 Kassamässiga skatter 549 064 575 293 607 145 630 865 653 537 680 043 av statens verksamhet 32 781 38 946 37 974 29 944 33 497 31 763 varav utdelningar m.m 6 413 13 054 11 813 6 620 6 220 6 220 3000 Ink. av försåld egendom 7 144 15 802 22 301 15 001 12 001 1 4000 Återbetalning av lån 4 062 3 163 2 837 3 174 2 693 2 746 5000 Kalkylmässiga inkomster -2 968 6 839 5 416 5 390 5 462 5 506 6000 Bidrag m.m. från EU 6 771 8 220 10 383 10 075 9 181 9 480 7000 Extraord. medel från EU 3 622 657 271 0 0 0 Statsbudgetens totala inkomster 600 476 648 920 686 327 694 448 716 371 729 538 Socialavgifter och allmänna egenavgifter De totala avgiftsintäkterna 1997 beräknas bli lägre än vad som beräknades till statsbudgeten . Den främsta förklaringen till differensen är att avgiftsunderlaget var för högt beräknat i prognosen. Det totala avgiftsuttaget för arbetsgivaravgifterna ändras endast marginellt . Däremot sker det ganska betydande förändringar av enskilda avgiftssatser, främst med anledning av pensionsreformen. De totala avgiftsintäkterna påverkas emellertid inte av dessa förändringar. beräknas intäkterna av socialavgifter och allmänna egenavgifter till . Omföringar till Allmänna Pensionsfonden, delpensionsfonden och arbetsskadefonden beräknas uppgå till , vilket innebär att nettointäkterna på statsbudgeten beräknas till . Intäkterna från delpensions- och arbetsskadeavgiften kommer att bruttoredovisas på statsbudgetens inkomstsida. Utgifterna flyttas till utgiftssidan. Den ändrade redovisningen innebär att avgiftsintäkterna blir högre . De totala intäkterna beräknas till . För återstoden av prognosperioden beräknas intäkterna följa utvecklingen av lönesumman. För att stimulera framförallt småföretag till ny- anställningar infördes en nedsättning av socialavgifterna . Nedsättningen uppgår till av avgiftsunderlaget, dock högst . har den maximala nedsättningen höjts till . Den regionala nedsättningen av avgifterna behålls med vissa begränsningar i de verksamheter som är berättigade till nedsättning. Begränsningarna beräknas minska nedsättningen med . Sammantaget beräknas den totala nedsättningen av socialavgifterna till . Skatt på egendom Till skatt på egendom hänförs fastighets- och förmögenhetsskatt, skatt på arv och gåva samt stämpelskatt. De totala egendomsskatterna beräknas öka från 1997 till 2001. Fastighetsskatten är den dominerande skatten. sker en relativt stor ökning av skatten, vilket främst förklaras av skatteväxlingen från särskild skatt på elektrisk kraft från vattenkraftverk till fastighetsskatt på elproduktionsanläggningars markvärde (fallrättigheter). Regeringens förslag att inte räkna om taxeringsvärdena för småhus och flerfamiljsfastigheter samt att ta bort den förhöjda fastighetsskatten på elproduktionsanläggningar, medför att skatteintäkterna minskar med 1999 jämfört med . Ökningen förklaras dels av allmän fastighetstaxering för hyreshus och lokaler, dels att den årliga omräkningen av taxeringsvärdet förutsätts återinföras i frånvaro av särskilda beslut. Storleken på omräkningen beror i sin tur på prisutvecklingen på småhus och flerbostadshus. Av den totala fastighetsskatten 1998 svarar småhus för , bostadsdelen i hyres- och bostadsrättsfastigheter , lokaler , industrifastigheter och elproduktionsanläggningar . Förmögenhetsskatten ökar långsamt och beräknas för till . Utvecklingen av stämpelskatten är till stor del beroende av omsättningen och prisutvecklingen på fastigheter. Skatten beräknas uppgå till 1998, vilket är en ökning med jämfört med . Större delen av denna ökning förklaras av att den tillfälliga nedsättningen av stämpelskatten upphörde /1998. Mervärdesskatt Intäkterna av mervärdesskatten påverkas i huvudsak av inhemsk privat konsumtion, byggnads- investeringar, förbrukning samt förbrukning i branscherna fastighetsförvaltning, bank och försäkring. För blev mervärdesskatten högre än beräknat till statsbudgeten 1997. Den högre intäkten förklaras huvudsakligen av en felbedömning av kommunernas mervärdesskatt med . Ett ändrat konsumtionsmönster, från varor med låg skattesats till varor med hög skattesats, förklarar ytterligare . 2001 förväntas den privata konsumtionen öka med 3 . Den kommunala förbrukningen visar en fortsatt svag ökning under hela prognosperioden. Mervärdesskatten beräknas till 1998, varav kommunerna svarar för . uppgår mervärdesskattens andel av de totala skatterna på statsbudgeten till . Övriga skatter på varor och tjänster Övriga skatter på varor och tjänster utgör av de totala skatteinkomsterna. Den dominerande skatten är skatt på energi, som svarar för av övriga skatter på varor och tjänster. För skatt på energi blev utfallet lägre än beräknat. Den stora avvikelsen för energiskatterna beror på ett för högt antagande om förbrukningen av bensin och oljeprodukter. En del av den lägre oljeförbrukningen förklaras av att 1997 var ett ovanligt varmt år. I prognosfelet ligger även ett tidigare ej inkluderat avdrag för skepp i inrikes trafik. Under inkomsttiteln energiskatt redovisas energi- skatt, koldioxidskatt och svavelskatt. Samtliga prog- nosår antas vara normala ur temperaturhänseende. De totala energiskatterna beräknas till . Ökningen jämfört med uppgår till och förklaras bl.a. av höjda energiskatter på elektrisk kraft och bränslen. Fram avspeglar ökningen av skatteinkomster en ökad användning av oljor och kolbränslen, medan indexeringen av skattesatserna påverkar inkomsterna . Fördelningen av inkomsterna på olika skatte- och energislag framgår av tabell 6.7. TABELL 6.7: INKOMST FRÅN ENERGISKATTER MILJARDER KRONOR 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Energiskatt varav 31,7 34,2 37,5 37,8 38,3 38,9 elektrisk kraft 7,2 8,7 10,8 11,0 11,1 11,2 bensin 18,9 19,4 20,0 20,0 20,3 20,6 övrigt 5,6 6,1 6,7 6,8 6,9 7,0 Koldioxidskatt varav 13,7 12,6 13,1 13,2 13,3 13,5 bensin 4,9 4,8 4,8 4,8 4,9 4,9 övrigt 8,9 7,8 8,3 8,4 8,4 8,6 Svavelskatt 0,2 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 Totalt 45,7 46,9 50,8 51,1 51,7 52,5 Not: På grund av avrundning summerar inte alltid delsummorna till totalsumman. Energiskatten utgör av de totala energiskatterna medan koldioxidskattens andel är strax . Det totala skatteuttaget på bensin utgör , skatt på elektrisk kraft medan skatten på övriga energislag utgör av inkomsterna under titeln energiskatt. De sammanlagda skatteinkomsterna från tobak och alkohol blev nästan lägre än beräknat 1997. Konsumtionen av etylalkohol uppvisar en nedåtgående trend, men inkomsterna kan också ha påverkats av en ökad gränshandel och illegal införsel . I samband med sänkningen av skatten på öl blev konsumtionen av obeskattat 2,8-procentigt folköl oväntat hög. Skatt på alkohol är i stort sett oförändrad 2001. En svag ökning av skatteinkomster från vin och malt motverkas av något minskade skatteinkomster från etylalkohol. Av fiskala skäl samt för att nå upp till de krav på beskattning av tobak som medlemskapet i EU kräver beslutade om att skattehöjningar på tobak skulle genomföras . höjdes skatten med och höjdes skatten med . Ingen av dessa höjningar ingick i den prognos som låg till grund för statsbudgeten. Trots de stora höjningarna av skattesatsen har skatteinkomsterna inte ökat i motsvarande grad. Skattebasen har istället minskat genom ändrade rökvanor samt problem med smuggling och internethandel. Tabell 6.8 visar de prognoser och effektberäkningar för tobakskatt som gjorts . TABELL 6.8: PROGNOSER OCH EFFEKTBERÄKNINGAR TOBAKSSKATT MILJONER KRONOR TID KOMMENTAR EFFEKT 97 PROGN Höst9 6 Grundprognos 7 405 BP97 Skattehöjning 1/1-97 1 515 varav felredovisad momseffekt 410 9 330 VÅP9 7 Korrigering momseffekt -410 Volymminskning -445 8 500 VÅP9 7 Skattehöjning 1/8-97 500 9 000 BP98 Volymminskning -600 8 400 Vid en sammanlagd bedömning beräknas skatt på tobak till 1998. sjunker inkomsterna till för att därefter stabiliseras på denna nivå. 6.3.2 Övriga inkomster Utfallet 1997 för övriga inkomster blev sammanlagt högre än beräknat. Den största avvikelsen, , avser försäljningar av statlig egendom. De totala övriga inkomsterna beräknas till 1998 och till för både 1999 och 2000. beräknas inkomsterna till ca . Försäljningar förklarar av inkomsterna både 1998 och 1999, medan förhöjda aktieutdelningar förklarar 1998. har tidigare fattat beslut om att delpensionsfonden skall avskaffas. Vid utgången av uppgick fondens värde till . Fondkapitalet skall enligt beslut föras till statsbudgeten och redovisas på inkomsttiteln 3312, Övriga inkomster av försåld egendom . De totala inkomsterna exklusive nämnda inkomster av engångskaraktär beräknas för åren 1998 2000 till . Inkomster av statens verksamhet uppgår till 1998. Inleveranser av överskott utgör den största enskilda inkomsttiteln och varierar mellan 7,5 och . AB Svenska Spels inleveranser beräknas till 1998. Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor beräknas 1998 uppgå till . Återbetalning av lån beräknas till 1998 och avser huvudsakligen återbetal-ningar av studiemedel. Inkomsterna under huvudgruppen beräknas öka 1999, men minskar därefter och beräknas 2001 till . Ökningen 1999 förklaras av ökade återbetalningar av näringslån. Kalkylmässiga inkomster uppgår till 1998 och avser till största delen statliga pensionsavgifter. Bidragen från EU beräknas till och beräknas därefter minska till 2001. De största bidrags- posterna är arealbidrag och bidrag från EGs socialfond. 6.3.3 Jämförelse med beräkningen till statsbudgeten 1998 beräknas de totala skatterna till ungefär samma belopp som i budgetpropositionen. Om ändrade redovisningsregler för socialavgifter och föreslagna regeländringar exkluderas minskar dock skatterna. har skatterna justerats ned med och de därpå följande åren är nedjusteringarna 10,2 respektive . Avvikelserna fördelat på olika skatteslag framgår av diagram 6.1. Fysiska personers inkomstskatter beräknas minska med 1998. För inkomståren 1999 och 2000 beräknas nedjusteringen till ca . Av nedrevideringen förklaras hälften av lägre skatt på kapitalinkomster medan resterande del förklaras av lägre skatt på förvärvsinkomster. Juridiska personers inkomstskatt beräknas öka med 1998 och minska med 1,4 respektive inkomståren 1999 och 2000. Ökningen 1998 beror främst på större inkomster från avkastningsskatten på grund av att livbolagens förmögenhet ökar. Nedrevideringen de påföljande åren beror på en beräknad minskning av inkomst- skatten. Intäkterna från socialavgifterna uppvisar endast en marginell förändring 1998 jämfört med beräkningen till statsbudgeten. Däremot går intäkterna ner med 1999 och 2000 vilket i huvudsak förklaras av en lägre framskrivningstakt av avgiftsunderlaget. För inkomståren 1998 2000 beräknas mervärdesskatten öka med 0,6, 1,2 respektive . Trots ett lägre antagande om inhemsk privat konsumtion beräknas mervärdesskatten bli högre på grund av en förändring i fördelningen mellan hög- och lågbeskattade varor inom inhemsk privat konsumtion. Skatt på alkohol och tobak har tillsammans räknats ned med och med för åren 2000 2001. Den största delen av nedrevideringen avser skatt på tobak och skatt på öl. Tobaksskatten har reviderats ned ett flertal gånger och osäkerheten om skattebasens storlek kvarstår. I beräkningen till statsbudgeten underskattades effekten av ökad konsumtion av det obeskattade 2,8-procentiga folkölet i samband med sänkningen av ölskatten . Energiskatten har reviderats ned med för åren 1998 2000. Det beror i huvudsak på lägre antaganden om utvecklingen av KPI samt om utvecklingen av förbrukade volymer. beräknas övriga inkomster bli 1,1 respektive lägre. beräknas inkomsterna bli högre. Ökningen förklaras av aktieförsäljningar. 6.4 Offentliga sektorns skatter 1998 2001 Utvecklingen av övriga skatter och avgifter i offentlig sektor följer i huvudsak utvecklingen av arbets- inkomsterna. Kommunalskatterna beräknas 1998 till och ökar till 2001. Av kommunalskatterna avser primärkommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommuner. Avgifterna till den allmänna tilläggspensioneringen beräknas till medan avgifterna beräknas öka till 2001. De totala skatte- och avgiftsintäkterna i offentlig sektor exklusive den frivilliga delen av kyrkoskatten beräknas 1998 uppgå till och beräknas öka till 2001. Vid beräkning av skattekvoten skall även vissa andra avgifter, som inte redovisas på statsbudgeten, läggas till. Till dessa hör bland annat bankgarantiavgifter och avgifter för kärnkraftsavvecklingen. I tabell 6.9 redovisas skattekvoten för perioden 2001, dels mätt enligt nationalräkenskapernas definition, dels beräknat utifrån de periodiserade skatterna. TABELL 6.9: PERIODISERAD OCH KASSAMÄSSIG SKATTEKVOT 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Kassamässi g skattekvot1 54,1 54,2 53,9 52,9 52,4 52,3 Periodisera d skattekvot 52,9 53,4 53,1 52,3 52,1 51,7 1 Enligt nationalräkenskapernas definition Den periodiserade skattekvoten visar det skatteuttag som beslutats , medan skattekvoten enligt nationalräkenskaperna visar de skatter som betalas respektive år.