prop · GL031D3 · 1998-01-01 00:00:00 — Förslag till statsbudget för 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 4 och 11 4.1 11 4.2 19 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar förslaget till lag med anledning av bildandet av , 2. antar förslaget till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 3. för anvisar anslagen under utgiftsområde 3 och uppbörd enligt följande uppställning. ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1 ramanslag 356 304 A 2 Skattemyndigheterna ramanslag 4 269 581 A 3 ramanslag 1 036 369 Summa 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag med anledning av bildandet av Härigenom föreskrivs följande. Det som är föreskrivet i eller annars följer av en lag eller annan författning beträffande i , i eller i skall efter utgången av i stället gälla i . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter Härigenom föreskrivs att i 3 kap. 16 § lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter1 orden i skall bytas ut mot i . 1 Senaste lydelse av 3 kap. 16 § 1994:1906. Denna lag träder i kraft . Omfattning/ändamål Utgiftsområdet omfattar skatteförvaltningen (Riks- skatteverket och skattemyndigheterna) och . Genom inträde i Europeiska unionen har kontaktytorna mellan skatteförvaltningen och förändrats. svarade för all uppbörd av tull, mervärdesskatt och punktskatter i samband med införsel av varor. Efter EU-inträdet har kvar denna arbetsuppgift endast i fråga om varuinförsel från tredje land, dvs. land utanför EU. I handeln med andra EU-länder är det i stället skatteförvaltningen som svarar för uppbörd och kontroll vad gäller mervärdesskatt och punktskatter. Härigenom har de löpande arbetsuppgifter av likartad natur som både skatteförvaltningen och sysslar med minskat mycket kraftigt i omfattning. har emellertid behovet av samord-ning och samverkan accentuerats i andra avseenden. Det gäller inte minst kontrollen i fråga om punktskatter som omfattas av det gemensamma förfarandet enligt rådets direktiv (92/12EEG) av om allmänna regler för punktskatte-pliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor, det s.k. cirkulationsdirektivet. Genom övergångsbestämmelser till den nya tullag som trädde i kraft vid EU-inträdet, och därefter genom bestämmelserna i den s.k. inregränslagen, har vissa kontrollbefogenheter för vid den inre gränsen behållits i fråga om alkoholdrycker och tobaksvaror. Genom den s.k. transportkontrollagen har beskattningsmyndigheten (i ) fått vissa befogenheter att undersöka transportmedel m.m. Denna kontroll utförs i samarbete mellan beskattningsmyndigheten, och polisen. skatteflyktskommitté har i sitt slutbetänkande Punktskattekontroll av alkohol, tobak och mineralolja, m.m. (SOU 1997:86) bl.a. föreslagit utvidgade möjligheter till fysisk kontroll och förbättrad informationstillgång i kontrollverksamheten. En särskild utredare har tillkallats för att göra en utvärdering av EU-medlemskapets effekter för dimensionering och organisation m.m. (dir. 1997:34). I uppdraget ingår att belysa förutsättningarna för och erfarenheterna av samarbete med andra myndigheter, främst polisen och skatteförvaltningen. Även om det alltså finns viktiga beröringspunkter mellan skatteförvaltningen och är deras verksamheter till största delen av olika slag och tjänar skilda syften. Det innebär bl.a. att det inte är meningsfullt att lämna en redovisning av dessa verksamheter i resultattermer sammanhållet på utgifts- områdesnivå. Den av tidigare beslutade besparingen på statlig konsumtion (prop. 1994/95:100 bil. 1, bet. 1994/95:FiU10, rskr. 1994/95:179) ligger fast. ekonomiska vårproposition (prop. 1995/96: 150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304) aviserade regeringen en besparing på inom utgiftsområde 2 och 3 . En preliminär fördelning som gjordes proportionellt till anslagens storlek redovisades i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1). I denna proposition föreslås en slutlig fördelning som såvitt gäller utgiftsområde 3 överensstämmer med den preliminära fördelningen. UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 ANVISAT 1997 UTGIFTSPROGN FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 och uppbörd A 1 547 150 325 200 354 505 340 000 356 304 365 802 375 416 A 2 Skattemyndigheterna 6 427 862 4 466 083 4 328 345 4 567 000 4 269 581 4 391 622 4 447 542 A 3 1 634 732 1 080 632 1 Totalt för utgiftsområde 3 8 609 744 5 871 915 5 714 708 6 000 632 5 662 254 5 827 310 5 921 616 4.1 Omfattning/ändamål () svarar för den centrala ledningen av dels skatteförvaltningen, dels exekutionsväsendet (jfr utgiftsområde 4 Rättsväsendet, verksamhetsområde Kronofogdemyndigheterna). På regional nivå finns fr.o.m. inom skatteförvaltningen 23 skattemyndigheter med sammanlagt 129 lokala kontor. Vid de lokala kontoren sköts förutom beskattning även folkbokföring och fastighetstaxering. För punktskatter och vissa arbetsuppgifter på mervärdesskattens område finns vid i ett för hela landet gemensamt särskilt skattekontor i . Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Det direkta utfallet av kontrollverksamheten har förbättrats. Omfattningen av den planmässiga revisionsverksamheten har upprätthållits, som antalet revisioner i övrigt har minskat något. Resursåtgången för s.k. grundhantering har minskat till förmån för ökade kontrollinsatser. Anslagssparandet har ökat. Mål för skatteförvaltningen Skatt skall tas ut i den omfattning, med den fördelning och i den tid och ordning som åsyftas med gällande skatteförfattningar. Olika samhällsfunktioner skall tillhandahållas fullständig och korrekt basinformation ur folkbokföringen med god tillgänglighet. Taxeringsvärden för fastigheter skall fastställas och information om dessa tillhandahållas i enlighet med vad som åsyftas med gällande författningar. Prioriteringar Grundhanteringen skall rationaliseras ytterligare för att ge utrymme för förstärkt skattekontroll, flyttningskontroll och riktad service. måste det säkerställas att det nya uppbördssystemet (skattekontot) kan genomföras med så små störningar i övergångsskedet som möjligt för de skattskyldiga och myndigheterna. För att uppnå rationaliseringsvinster krävs bl.a. ökade satsningar på IT-området. Träffsäkerheten i kontrollverksamheten skall förbättras. Kvaliteten i verksamheten skall höjas genom kompetensutveckling och genom utveckling av metoder för kvalitetssäkring. Särskilda insatser skall göras för att stärka skatteförvaltningens medverkan i bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten och för att snabbt upptäcka nya former av skatteundandragande och föra dem under rättslig prövning. Helhetssynen på den s.k. indrivningskedjan (taxering debitering uppbörd indrivning) är viktig för att man skall få bästa möjliga upp- bördseffektivitet. I en effektiv kontrollverksamhet ligger inte bara att skatterna fastställs utan också att de faktiskt betalas. och exekutionsväsendet skall i samverkan vidta åtgärder för att minska förekomsten av försenade och uteblivna betalningar och samarbetet skall utvecklas på ett sådant sätt att det bidrar till att minska det allmännas skatteförluster. Viktig är också helhetssynen på kontroll och service, liksom ett koncerngemensamt förhållningssätt i servicefrågor. Det framtida serviceutbudet skall anpassas bättre till olika målgrupper och i ökad grad styras av allmänhetens och företagens behov. Syftet skall vara att underlätta för de skattskyldiga att ta tillvara sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter. Resultatbedömning Regeringen strävar efter att förbättra redovisningen av målen för och resultatet av myndigheternas verksamhet med inriktning på de effekter som verksamheten har ute i samhället. Det mål som har ställts upp för beskattningsverksamheten kan ses som ett rent effektmål. Målen vad gäller folkbokföring och fastighetstaxering är mera inriktade på skatteförvaltningens prestationer ett mera myndighetsnära perspektiv. Skillnaden i målens karaktär bör dock inte överdrivas. Det förekommer inte på något av områdena någon annan myndighetsverksamhet som väsentligt påverkar måluppfyllelsen än den verksamhet som bedrivs av skatteförvaltningen. Däremot påverkas måluppfyllelsen i beskattningsverksamheten av ett antal faktorer utanför skatteförvaltningens kontroll, som t.ex. lagstiftningen på skatteområdet, konjunkturläget och förekomsten av gränsöverskridande transaktioner. Verksamhetens resultat bör bedömas med utgångspunkt från den uppföljningsmodell som RSV tagit fram och som även ligger till grund för verksamhetsmålen och återrapporteringskraven i regleringsbrevet för (RSV Rapport 1995:2). Modellen bygger på att graden av uppfyllelse av målet för beskattningsverksamheten bedöms utifrån kriterierna beskattningseffektivitet, uppbördseffektivitet, kvalitet och produktivitet. Beskattningseffektiviteten uttrycker förhållandet mellan debiterad skatt och rätt skatt. Det ligger i sakens natur att det inte går att få någon säker kunskap om detta förhållande. Visserligen görs försök att bestämma storleken av skattebortfallet bl.a. med hjälp av i särskild ordning utförda stickprovskontroller, s.k. årliga statistiska acceptansundersökningar. Dessa är emellertid inte heltäckande och utfallet är alltför osäkert för att kunna läggas till grund för bedömningen av beskattningsverksamhetens resultat. Detta är dessutom i hög grad beroende av faktorer utanför skatteförvaltningens kontroll, som t.ex. ändringar i lagstiftningen. Bedömningen får i stället göras genom mätningar vad gäller sådana åtgärder (prestationer) som kan antas påverka skattebortfallets storlek. Det kan vara fråga om dels åtgärder som stärker de skattskyldigas frivilliga medverkan, dels kontrollinsatser. Kontrollinsatserna ger dels en direkt effekt i form av ändrade debiteringar, dels en preventiv effekt. Hur stor den preventiva effekten är antas bl.a. bero på frekvensen av olika kontrollåtgärder, dvs. risken för att felaktigheter upptäcks. Det ligger alltså i sakens natur att den preventiva effekten av skatteförvaltningens prestationer inom kontrollverksamheten inte direkt kan mätas. Men även det direkta beloppsmässiga utfallet av kontrollverksamheten erbjuder vissa svårigheter i det här sammanhanget. De belopp som debiteras kan visserligen avläsas direkt, men det kräver en närmare analys för att man skall kunna bedöma det ekonomiska värdet av en viss debitering. Det hänger bl.a. samman med att ett belopp helt eller delvis kan komma att falla bort efter en process i skattedomstol, kanske framåt i tiden, att det inte är säkert att den skattskyldige kommer att ha förmåga att betala beloppet och att vissa höjningar av den debiterade skatten kan ha att göra med periodiseringsfrågor och därför bara innebär en tidigareläggning av en debitering som ändå skulle ha ägt rum någon senare period. Det är mot den här bakgrunden som regeringen har tilldelat RRV medel från anslaget Kontrollfunktionen i staten för ett projekt som syftar till att bedöma skattekontrollens ekonomiska värde. Kartläggningsarbetet inom projektet har kommit igång och bedrivs i nära samarbete med RSV. Uppbördseffektiviteten uttrycker förhållandet mellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. I målet att skatten skall betalas i rätt tid och ordning ligger emellertid också att betalningsuppmaningar skall behöva skickas ut i så liten utsträckning som möjligt och att inkomstskatten i största möjliga utsträckning skall betalas under inkomståret som preliminär skatt. Att mäta graden av måluppfyllelse i den här delen är inte förenat med några svårigheter. Det innebär emellertid inte att målet är helt okomplicerat från styrningssynpunkt. Ett antal faktorer vid sidan av myndigheternas prestationer påverkar utfallet, t.ex. konjunktur- och sysselsättningsförhållanden och attityder till skattesystemet. Dessutom påverkas detta av arbetet såväl hos skattemyn-digheterna som kronofogdemyndigheterna. Att minska förekomsten av försenade och uteblivna skattebetalningar har därför i regleringsbrevet för ställts upp som ett för skatteförvaltningen och exekutionsväsendet gemensamt verksamhetsmål. Även andelen av den slutliga skatten som blir betald i form av preliminär skatt under inkomståret påverkas av en rad andra faktorer än skattemyndigheternas agerande, t.ex. av svängningar i konjunktur och ränteutveckling men i hög grad också av ändringar i det materiella regelverket, t.ex. vad gäller avdragsrätt. RSV:s resultatredovisning Av skatteförvaltningens totala resurser användes för folkbokföring, vilket är något mindre än . användes för fastighetstaxering. Det är mer än , vilket hänger samman med att den största delen av kostnaderna allmänna fastighetstaxering av småhus betalades . Återstoden av resurserna, dvs. , användes för beskattning. Inom beskattningsverksamheten har överföringen av resurser från den s.k. grundhanteringen, sedd som helhet, till kontrollverksamhet kunnat fortsätta. Inom grundhanteringen har dock ökade resurser fått avsättas för hanteringen av mervärdesskattedeklarationer, vilket anges bero på ett kraftigt ökat antal deklarationer till följd av förkortningen av redovisningsperioderna. UTGIFTER I BESKATTNINGSVERKSAMHETEN MILJONER KRONOR 1996 ÄNDR 95-96 Direkt och indirekt lön 202 ADB 550 503 450 536 647 111 Lokaler 475 503 485 434 477 43 Övrigt 582 572 448 519 492 -27 Summa 3 982 3 997 3 726 3 926 4 255 329 Varav 172 Revision 705 857 856 939 1 055 116 Det direkta beloppsmässiga utfallet av kontrollverksamheten har förbättrats avsevärt, från 1995 till 1996. DIREKT BELOPPSMÄSSIG EFFEKT AV OFFENSIVA ÅTGÄRDER 1994-1996 MILJARDER KRONOR 1994 1995 1996 Inkomsttaxering m.m. Vid årlig taxering 5 375 3 525 7 696 Vid omprövning 3 421 4 174 5 141 Summa inkomstskatt 8 796 7 699 12 837 Mervärdesskatt 3 071 3 078 3 107 Arbetsgivaravgifte r 750 873 730 Punktskatter -83 86 83 Totalt 12 534 11 736 16 757 RSV påpekar dock att det bl.a. har funnits vissa tekniska brister i statistikinsamlingen som bör föranleda viss försiktighet i jämförelsen. Den totala ändringsfrekvensen i den s.k. skrivbordsgranskningen har minskat något. Detta kan enligt RSV till stor del förklaras med omläggningar i förfarande m.m. inom vissa delområden. Inom området arbetsgivaravgift och källskatt har ändringsfrekvensen å andra sidan ökat påtagligt, från av antalet deklarationer, vilket dock till stor del förklaras av ändrade beslutsrutiner. TOTALT ANTAL ÄNDRINGSBESLUT SAMT DÄRAV BESLUT INOM OFFENSIV GRANSKNING TOTALT OFFENSIV GRANSKNING SKATTESLAG ANTAL BESLUT ANTAL BESLUT I PROCENT AV DEKLARATIONE R 1996 1996 1995 1996 Inkomstskatt m.m. Vid årlig taxering 452 400 379 900 Omprövning/ omräkning Arbetsgivarav g. Källskatt Mervärdesskat t 402 900 88 500 Totalt 1 266 900 707 700 För revisionsverksamheten gäller att antalet planmässiga revisioner totalt sett har upprätthållits. Nedlagd tid inom denna del av verksamheten har ökat. Antalet urvalsrevisioner har däremot minskat med jämfört med , som den nedlagda tiden per revision har ökat. Uppbördsförlusterna, dvs. skillnaden mellan det restförda beloppet efter återkallelser och det betalda beloppet, har ökat något jämfört med , men är trots det betydligt mindre än . För produktiviteten i beskattningsverksamheten som helhet redovisar RSV en utveckling där index för är 125,9, med 1992 som basår. var index 123,4. Detta tyder på att den totala produktiviteten, som var oförändrad 1995 jämfört med , åter har stigit något. RESTFÖRING OCH UPPBÖRDSFÖRLUSTER FÖR DE STORA SKATTESLAGEN 1990-1996 MILJARDER KRONOR EXKL. DRÖJSMÅLSAVGIFTER M.M. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 Restfört brutto 12,3 13,4 15,7 13,9 14,8 10,9 12,2 återkallat -2,3 -3,9 -3,8 -2,7 -3,5 -2,5 -3,0 Restfört netto 10,0 9,5 11,9 11,2 11,3 8,4 9,2 Betalt -2,5 -3,0 -3,3 -3,0 -3,9 -3,4 -3,5 Uppbördsförlust 7,5 6,5 8,6 8,1 7,4 5,0 5,7 varav fysiska personer 1,8 1,6 1,5 varav juridiska personer 5,7 3,3 4,2 Uppbördsförlust i % av totalt fastställda skatter Anm. Med de stora skatteslagen avses i denna tabell inkomstskatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt. Dessa svarade för av totalt restförda skatter. Vad gäller kvaliteten ger utfallet av intern statistikinsamling inte någon entydig bild. Behovet av att rätta tidigare fattade beslut av andra skäl än offensiv granskning är ungefär detsamma som tidigare och ungefär lika stor andel av det belopp som lämnats för indrivning faller senare bort genom nedsättning eller undanröjande av debiteringar. För handläggningstiderna saknas säkra tidsserier men RSV:s bedömning är att de är i stort sett oförändrade. Den attitydundersökning som gjorts av allmänhetens inställning till skatteförvaltningen tyder på att utvecklingen vid tidigare undersökningar mot en allt positivare inställning har brutits. En viss försämring kan sålunda noteras 1996 jämfört med . visar undersökningen på att attityden till skattesystemet blivit mycket mera negativ . Enligt RSV kan det vara detta som fått återverkningar också i form av en mindre positiv inställning till skatteförvaltningen. Inom folkbokföringen har mängden ärenden och utfärdade personbevis fortsatt att minska, om än inte i samma takt som . RSV redovisar bedömningen att kvaliteten på informationen i folkbokföringens register stadigt har förbättrats . Särskilt har stora insatser gjorts för att rätta felaktigheter inför starten av det nya aviseringsregistret. Handläggningstiderna har inte kunnat minskas och skillnaderna mellan olika kontor är avsevärd. Antalet utförda flyttningskontroller har ökat, men endast marginellt. Under verksamhetsåret har allmänna fastighetstaxering av småhusenheter slutförts. Detta har skett inom föreskriven tid. Vid taxeringen har det nya, registerbaserade förfarandet tillämpats. RSV redovisar bedömningen att taxeringen utförts med god kvalitet. Detta grundar man bl.a. på en acceptansundersökning som tyder på god tillförlitlighet för värdefaktorerna för mark. Däremot har fastighetsägarna haft svårigheter med mätningen av sina hus. Regeringens bedömning Regeringen kan i allt väsentligt ansluta sig till de bedömningar från RSV:s sida som har redovisats i det föregående. Som helhet får resultatet av verksamheten inom skatteförvaltningen bedömas som fullt tillfredsställande, eftersom flera av de viktigaste indikatorerna har utvecklats i rätt riktning. Ett oroande tecken är dock de uppenbara svårigheterna att öka eller, såvitt gäller urvalsrevisionen, ens upprätthålla antalet revisioner. Det finns flera förklaringar till detta. Som redan nämnts har RSV pekat på att revisionsverksamheten inriktats mot allt mera komplicerade objekt där varje revision kräver större resursinsats. RSV har också pekat på att den uppbyggnad av kontrollresurserna som skett har krävt stora insatser av erfaren personal för handledning av nyrekryterade revisorer och därigenom tagit resurser från det operativa arbetet. Det är bl.a. mot den bakgrunden som regeringen i regleringsbrevet för har uppdragit år RSV att som årsredovisningen lämna en särskild rapport med redovisning av kontrollverksamhetens utveckling . I rapporten skall tyngdpunkten ligga på analys av kontrollverksamheten och vilka slutsatser som kan dras av en sådan analys beträffande skatteundandragandets omfattning och fördelning. Det skall också redovisas bl.a. vilken inverkan det särskilda medelstillskottet fr.o.m. /94 har haft. I sammanhanget skall RSV även redovisa eventuella problem som den snabba omvandlingen och utbyggnaden av kontrollverksamheten kan ha medfört. På motsvarande sätt är det ägnat att inge viss oro att frekvensen av flyttningskontroller inom folkbokföringen inte har kunnat ökas nämnvärt. På detta område framgår det också av RSV:s redovisning att den sammanlagda tid som lagts ned på kontroller har minskat. RRV har medverkat i en nyligen avslutad samnordisk granskning av skattekontrollen i (RRV 1997:41). Rapporten från granskningen visar på betydande svårigheter att göra jämförelser mellan länderna, men också på skillnader vad gäller t.ex. kostnader och ändringsfrekvens som är så stora att de kan förtjäna närmare analys. Regeringen räknar med att återkomma till den saken i ett senare sammanhang. Övergången till skattekontosystemet och tekniska förändringar som är kopplade till denna utgör en kritisk del av verksamheten särskilt . Det krävs en hög beredskap hos myndigheterna att göra extra insatser som kan behövas för att minimera skadeverkningarna av tekniska störningar som inte helt kan uteslutas trots noggrann utprovning av systemen. Regeringen är medveten om att detta innebär en begränsning av möjligheterna till ambitionsnivåhöjningar i den offensiva verksamheten och att sådana insatser därför kan komma att få anstå till längre fram . Det som har sagts innebär inte att kontrollverksamheten som helhet på något vis får eftersättas. Tvärtom är det nu som tidigare en högst prioriterad uppgift för skatteförvaltningen att vidta sådana åtgärder att skattekontrollen kan bedrivas med full kraft trots de beslutade minskningarna av den totala resurstilldelningen. Utgångspunkten för den prioriteringen är att skattekontrollen har vital betydelse för det allmännas inkomster av skatter och avgifter och att varje inskränkning av den verksamheten medför ett inkomstbortfall som är större än den resursbesparing som kan göras. Ny regionindelning för skatteförvaltningen beslutade , efter förslag i budgetpropositionen för , om en ny region- indelning för kronofogdemyndigheterna. I stället för de 24 myndigheter som fanns till utgången av bildades tio regionala myndigheter. De främsta skälen för omorganisationen var att många av de tidigare myndigheterna var för små för att ge tillräckligt underlag för olika interna stödfunktioner och för att kunna bygga upp och vidmakthålla tillräcklig kompetens för vissa operativa funktioner där kravet på specialistkunnande är stort men arbetsvolymerna små. En tillämpad modell med s.k. ordnad samverkan över länsgränserna hade gett vissa fördelar från bl.a. kompetenssynpunkt men visat sig resurs-krävande och dessutom inneburit vissa problem vad gäller styrningen av verksamheten. I budgetpropositionen för underströk regeringen vikten av att inom skatteförvaltningen vidta sådana åtgärder att beslutade anslagsneddragningar inte ledde till försämringar i den operativa verksamheten. Det uttalades att RSV bl.a. måste överväga organisatoriska anpassningar i detta syfte, och att regeringen noterat att ett arbete satts igång av verket för att undersöka om en regionalisering av skatteförvaltningen kunde vara en lämplig effektiviseringsåtgärd. RSV:s förslag RSV har därefter, , till regeringen överlämnat ett förslag till ny regionindelning för skatteförvaltningen. Den föreslagna indelningen överensstämmer med den som gäller för kronofogde- myndigheterna utom såvitt gäller , som föreslås bilda en region tillsammans med och i stället för att föras samman med det blivande . På denna punkt föreslår RSV att kronofogdemyndigheternas regioner nu ändras så att regionerna blir desamma för båda förvaltningarna. För skattemyndigheterna föreslås på flera håll andra sätesorter än för kronofogdemyndigheterna. Den nya indelningen föreslås gälla fr.o.m. . Myndigheterna i skall dock slås samman som det nya länet där bildas, dvs. Regeringens förslag Som redan framgått anser regeringen det vara av största vikt att beslutade besparingar kan genomföras utan att den operativa verksamheten blir lidande. Det innebär att möjligheterna till besparingar främst måste sökas inom områdena ledning, styrning och administration. Erfarenheterna av försök som gjorts inom skatteförvaltningen och erfarenheterna av den s.k. ordnade samverkan mellan kronofogdemyndigheter visar att det inte går att komma särskilt långt på den vägen om inte indelningen på regional nivå ändras. Ett behållande av den nuvarande indelningen skulle, i förening med beslutade besparingskrav, framför allt drabba kontrollverksamheten, som är den del av skattemyndigheternas verksamhet där det finns möjlighet att i viss utsträckning välja ambitionsnivå.