prop · GL031D3 · 1998-01-01 00:00:00 — Fullbordandet av den inre marknaden och den snabba utvecklingen av gemenskapens handelsutbyte med den övriga världen gör det nödvändigt med smidiga tull-procedurer och enkla regler. Inte minst är detta viktigt eftersom stora delar av näringslivet har snabba och säkra leveranser och välutvecklad logistik som ett viktigt konkurrensmedel i sin internationella verksamhet. är därför en viktig aktör i den svenska handeln med utlandet och ett viktigt initiativ togs vid ett möte för de femton medlemsstaternas generaldirektörer i . Där antogs på svenskt initiativ den s.k. Stockholmsdeklarationen som innebär att tullmyndigheterna i respektive medlemsland tillsammans skall arbeta för förenklingar av regler och procedurer för att främja handelsutbytet och bidra till ökad tillväxt. Stockholmsdeklarationen har även fått politiskt stöd genom ett beslut av . Därefter har en samlad åtgärdsplan för förenkling av tullagstiftningen antagits av vilken består av generaldirektörerna för tullverken inom EU:s medlemsstater. Regeringen anser det angeläget att från svenskt håll verka för att intentionerna i Stockholmsdeklarationen fullföljs i det fortsatta arbetet inom EU. har tillsammans med och även börjat ett arbete för förenklingar av tull-, handels- och jordbrukspolitik inom det s.k. . I detta arbete drivs projekt om förenklingar av regelkomplexen inom respektive myndighetsområde. Resultatet av arbetet skall enligt regleringsbrevet avrapporteras . Den första rapporten innehåller en genomgång av de områden som behandlats och vad som uppnåtts inom dessa. Regeringen anser det angeläget att detta arbete fortsätter och vill betona vikten av att samråd sker med berörda näringslivsorganisationer även i det fortsatta arbetet. Sammanfattningsvis krävs således insatser både för att ändra och för att ändra det svenska. 2000 Inom EU har medlemsstaterna enats om ett program 2000 för utveckling av tullverksamheten inom unionen. En förutsättning för att den inre marknaden skall fungera på avsett sätt är att det finns väl fungerande tullmyndigheter i EU:s medlemsstater. Tullprocedurer och kontroller måste fungera med beaktande av utrikeshandelns krav på snabbhet och smidighet men garantera ett likvärdigt skydd för unionens medborgare och företag. Procedurer och kontroller skall bidra till att skydda gemenskapens och medlemsstaternas ekonomiska intressen samt garantera enhetlighet och konkurrens-neutralitet. För att säkerställa detta innehåller programmet strategiska riktlinjer för tullverksamheten fram till och med . Sammanfattningsvis kan sägas att syftet är att dessa skall leda till att tullverken inom EU skall fungera som om de vore ett enda tullverk. Tullmyndigheterna inom EU kommer således i allt högre utsträckning att arbeta efter gemensamma riktlinjer som medlemsstaterna enas om. Bedrägerier Inom EU har transitering av framförallt känsligt gods dvs. högbeskattade varor som cigaretter, alkohol och vissa jordbruksprodukter varit föremål för omfattande bedrägerier med allvarliga konsekvenser för gemenskapens och medlemsstaternas intäkter och för konkurrensförhållandena på den inre marknaden. En allmän uppfattning är att transitering av varor är en förutsättning för den inre marknadens funktion och därmed för den europeiska ekonomin som helhet. Inom EU pågår därför ett intensivt arbete för att göra transiteringssystemet säkrare utan att begränsa varors rörlighet över gränserna. En viktig del i reformarbetet är att datorisera transiteringsförfarandet. Därutöver har EU- kommission-en i en handlingsplan föreslagit en rad åtgärder bl.a. för att säkerställa att operatörer och tulladministrationer följer de regler som finns samt för att åstadkomma ett flexiblare transiteringssystem där nivån på kontroller och säkerheter anpassas efter operatörernas tillförlitlighet och de risker som hänger samman med förfarandet. Reformeringen av transiteringssystemet ställer naturligtvis en del krav på insatser även på nationell nivå. Regeringen anser det viktigt att i det fortsatta arbetet inom EU verka för att förändringarna inte skall behöva medföra några ytterligare administrativa bördor vare sig för företagen eller tullmyndigheterna. Problemen med bedrägerier med alkohol och tobak är så stora att de påverkar medlemsländernas ekonomiska situation. Bedrägerierna utgör även ett hot mot den inre marknadens funktionssätt samt mot ambitionerna att av hälsoskäl minska konsumtionen av tobak och alkohol. Mot denna bakgrund har det inom EU inrättats en arbetsgrupp med deltagande av samtliga medlemsländer som syftar till att analysera svagheter i de nuvarande systemen och kontrollordningarna samt att identifiera möjliga förbättringar av dessa system. Förslagen skall utformas med beaktande av tull-, punktskatte- och mervärdesskatteområdena. Arbetsgruppen skall avlämna en rapport . I sammanhanget kan nämnas att satsningar på bedrägeribekämpning och kontroll på lång sikt är en lönsam investering. Enligt uppgift från beräknas medel som satsas inom exempelvis området revision generera en ytterligare uppbörd motsvarande den nedlagda kostnaden. Kvalitetsarbete Mot bakgrund av vad som sagts ovan om betydelse för den svenska handeln med utlandet och för näringslivets konkurrenskraft är det även väsentligt att arbetar med att förbättra kvaliteten i sin verksamhet. Regeringen har erfarit att en av genomförd kvalitetsundersökning avseende tulldeklarationer efter hemtagning 1996 visar att andelen felaktiga deklarationer uppgår till . Huvuddelen av felen torde vara oavsiktliga och utan betydelse för själva uppbörden men måste likväl åtgärdas. Att rätta felaktiga deklarationer medför ett merarbete för såväl som för importföretagen som bl.a. underlaget för uppbörd och utrikeshandelsstatistik blir felaktigt. Enligt regeringens uppfattning är detta delvis ett informationsproblem. bör därför öka sina ansträngningar att få företagen att lämna rätt uppgifter från början. Detta är även någonting som självt uppmärksammat i sin pågående utredning Info -97 där verket bl.a. undersökt behovet hos näringslivet av information från samt hur pass väl lyckas tillgodose detta. De fördelar som kan uppnås genom ett målmedvetet kvalitetsarbete i denna riktning är flera. Dels sparas naturligtvis resurser hos såväl som företagen, dels bör arbetet ge en bättre säkerhet i hanteringen genom att andelen fel i tulldeklarationerna minskar. Detta ger bättre förutsättningar för en effektiv och säker uppbörd. Det är också företagens ansvar att lämna korrekta uppgifter till något som dessutom ligger i företagens eget intresse. Genom att företagen kvalitetssäkrar det material som de lämnar ifrån sig till uppnås således förutsättningar för en riktig klarering och debitering. Regeringen anser det viktigt att arbetar aktivt med att informera företagen vilket i förlängningen bör ge det svenska näringslivet stärkt konkurrenskraft. har också en viktig uppgift i att på olika sätt öka företagens kunskaper om det omfattande regelverk som gäller vid import och export bl.a. för att de möjligheter till förenklingar som föreligger skall tas till vara. Ett sådant aktivt stöd till näringslivet från sida ligger i linje med det nya målet som betonar servicedimensionen i verksamhet och som en viktig aktör i den svenska utrikeshandeln. En aktiv information, god service och effektiv kontroll samverkar för höjd kvalitet på avlämnade uppgifter som utrikeshandelsföretagens konkurrenskraft stärks. En god service till företagen och en effektiv klarering frigör således resurser inom tullverksamheten som kan användas för exempelvis förbättrad kontroll. En god service blir därigenom en förutsättning för en god kontroll. I samband med detta kan nämnas det projekt som bedrivs inom under namnet , vilket är ett sätt att i klareringsarbetet fördela tulldeklarationer i olika prioritetsgrupper med hjälp av riskanalysmetoder. Enklare ärenden med låg risk kan då projektet är genomfört - hanteras rutinmässigt varvid resurser frigörs för de mer krävande högprioriterade ärendena vilket ger ett bättre utnyttjande av tulltjänstemännens kompetens och snabbare klarering för den legitima handeln. Detta är ett steg i rätt riktning och regeringen anser det angeläget att fortsätter sina ansträngningar att förbättra kvaliteten i olika delar av sin verksamhet. Det ökade handelsutbytet med omvärlden gör det nödvändigt med högre effektivitet inom tullverksamheten genom rationell och smidig klarering samt effektiv kontroll. Datorisering I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att inkomma med ett antal rapporter om verkets fortsatta datorisering, kostnader för drift och investeringar, hur insatta resurser bidrar till att effektivisera verksamheten samt nya möjligheter att utveckla tulldatasystemet (TDS) så att ytterligare effektivitetsvinster kan uppnås såväl inom som inom anslutna företag. ligger jämfört med många andra EU-länder långt fram inom datoriseringen av tullverksamheten. Arbetet med ytterligare förenklingar av regelverk, smidigare tullprocedurer och automatiserade rutiner för en rationellare och effektivare hantering tydliggör behovet av en fortsatt IT-utveckling. Detta accentueras av att näringslivet kräver snabb handläggning av klareringsärenden, ökande krav på ett snabbt utbyte av information med EU:s institutioner, ökande interaktivitet mellan myndigheter i samt en ökad intern efterfrågan av olika datatjänster inom . I sina rapporter redogör för den fortsatta IT-utvecklingen, vilka effekter detta får på sakverksamheten, utvecklingspotential, problem och möjligheter som utvecklingen medför samt vad detta kräver för resurser. Verket anger att genomförandet av kommer att ta stora resurser i anspråk . Även en fortsatt anpassning av tulldatasystemet till EU:s system kommer att ske liksom vidareutveckling av vissa EDI-funktioner (elektroniskt utbyte av information). står inför fler större utvecklingsuppgifter inom dataområdet den närmaste framtiden. Exempel på detta är utöver det tidigare nämnda åtgärder för att hantera de förändringar som krävs i datasystemen inför , datoriseringen av det gemensamma transiteringsförfarandet samt förberedelser för ett eventuellt införande av den gemensamma valutan euro. anger att prioriteringen beträffande EDI- funktionerna innebär att i första hand förbätta prestanda för redan befintliga funktioner och i andra hand att införa nya funktioner. Regeringen vill i sammanhanget peka på vikten av att näringslivet erbjuds de möjligheter som finns att rationellt och effektivt få tillgång till såväl EDI-funktioner med hög prestanda som nya funktioner. Regeringen förutsätter i detta sammanhang att gör de nödvändiga prioriteringarna så att de anslutna företagen kan erbjudas exempelvis papperslös debitering (elektroniska tullräkningar). påpekar i sina rapporter att denna funktion tillsammans med vissa andra EDI-funktioner kommer att avgiftsbeläggas. rapporter har remitterats till , samt . Sammanfattningsvis är man positiv till att inlett en dialog med näringslivet om datoriseringsfrågorna men anför en rad kritiska synpunkter bl.a. på att planerar avgiftsbelägga grundläggande EDI- funktioner samt att flera av de i klareringsprocedurerna ingående momenten inte datoriserats och därför inte inneburit någon nämnvärd rationalisering. Man berör även EU:s tulltaxa och menar att företagen alltsedan medlemskapet i EU haft betydande problem att få uppdaterad information om införselavgifter. Den pappersbaserade tulltaxan är ofta inaktuell när den når företagen. Remissinstanserna efterlyser därför tillgång till en aktuell tulltaxa. Regeringen anser att det är ett nationellt intresse att underlätta övergången till och utnyttjandet av modern informationsteknologi. Att ta betalt för tjänster som tillhör verkets grundläggande uppgifter och som dessutom bidrar till en rationalisering av verksamheten inom är därför inte lämpligt. En övergång till en teknik från en annan kan inte heller vara skäl till att avgiftsbelägga tjänster. Mot bakgrund av detta är det väsentligt att skyndsamt utvecklar tulldatasystemet så att det omfattar alla pappersrutiner. Först när detta är genomfört kan hela effektiviseringspotentialen av en datoriserad tullhantering tas till vara. Verket behandlar även i sina rapporter EU:s tulltaxa TARIC. För att underlätta för företagen i detta hänseende är det viktigt att även tillhandahåller aktuell information om tulltaxa och att informationen är direkt åtkomlig för företagen via datasystem. Även denna information bör tillhanda-hållas utan kostnad för företagen. I sammanhanget bör också nämnas att den pågående utvärderingen av dimensionering och organisation som nämndes inledningsvis också kommer att beakta IT-utvecklingens betydelse för verksamhet. har tidigare även gjort en omfattande utredning inom IT-området som resulterat i en IT-plan för verksamheten. Enligt denna skall verket genomföra en modernisering av den tekniska plattformen i enlighet med internationell standard. Detta är således en stor satsning som görs bl.a. för att ytterligare vidareutveckla systemen inför anpassningen till de system och rutiner som gäller och kommer att gälla inom EU. resurser Många av de frågor som behandlats här har resursmässiga kopplingar. Som nämndes tidigare drogs anslaget ned med sammanlagt under budgetåren 1995/96 och 1997. Anledningen var de minskade arbetsvolymer som ställdes inför i och med EU-inträdet. Frågan om dimensionering och organisation är tillsammans med frågan om omorganisationens effekter på kontrollverksamheten och tullverksamheten i övrigt föremål för en utvärdering i enlighet med skatteutskottets betänkande 1994/95:SkU23. Utvärderingen skall således bl.a. behandla om dimensionerades rätt sett i ljuset av medlemskapet i EU. Mot bakgrund av detta ser regeringen ingen anledning att föregå resultatet av utvärderingen. I anslag har dock även beräknats medel för att kunna sända en tulltjänsteman till för bekämpande av bedrägerier UCLAF. Regeringen anser detta vara av värde bl.a. för bekämpande av alkoholsmuggling och de tilltagande bedrägerierna med transporter av andra högbeskattade varor som omnämnts ovan. revisorer har genomfört en granskning av omorganisation och många av de frågor som berörs i den rapport som revisorerna överlämnat till regeringen kommer att belysas i nämnda utvärdering. har sammanställt primäruppgifter för den svenska utrikeshandelsstatistiken med hjälp av de dokument som upprättas vid klareringen av gods. När det gäller handeln med länder inom EU används inte detta förfarande eftersom ingen klarering sker och inga tullhandlingar upprättas. I stället gör en särskild statistikinsamling som vidarebefordras till (), som i sin tur vidarebefordrar dessa till , . innebär detta således ett merarbete för . Särskilda medel för insamlandet av statistik avseende handeln med EU-länder har ej tillförts . Regeringen har tidigare ansett att huvudansvaret för Intrastat bör ligga på SCB, och att dagens arbetsfördelning mellan och är tillfällig i avvaktan på att ett nytt system för EU:s internhandelsstatistik tidigare benämnt Intrastat skall tas i bruk. Regeringen har emellertid erfarit att införandet av Intrastat blivit försenat och att någon tidplan för detta arbete inte finns. Även överväganden om ett eventuellt gemensamt system för mervärdesskatt inom EU är försenade. Med anledning av detta samt mot bakgrund av att SCB är ansvarig myndighet i för insamlandet av statistik, förvaltar regelverket på området och handhar kontakterna med anser regeringen att ansvaret för Intrastathanteringen skall övergå till SCB . Slutsatser är en viktig aktör i det svenska handelsutbytet med utlandet och har därför en central roll att spela i den fortsatta utvecklingen. Regeringen anser det vara av stor vikt att i sin verksamhet fortsätter att arbeta med förenklingar av regelverk och för smidiga men effektiva tullprocedurer. Ett viktigt verktyg för detta är datoriseringen. måste även fortsätta sitt arbete att nå en högre kvalitet i alla delar av sin verksamhet. Ett led i detta är att förbättra informationen till näringslivet vad gäller tullfrågor samt att utveckla nya arbetsmetoder för att uppnå en effektiv och rationell tullhantering. Syftet med detta är tvådelat. Dels att är en viktig aktör i den svenska handeln med utlandet och därmed påverkar de svenska företagens konkurrenskraft, dels kommer en effektiv tullhantering ett exempel på detta är att frigöra resurser att kunna fördelas till andra viktiga delar såsom kontrollverksamhet. Regeringen anser det således av stor vikt att arbetar med information till näringslivet för att få in nödvändiga uppgifter av rätt kvalitet, i rätt tid vilket ger förutsättningar för en effektiv och säker uppbörd. För kontrollverksamheten gäller dessutom att även här kontinuerligt måste arbeta med att utveckla nya effektiva arbetsmetoder. Regeringen har beräknat anslaget för till 1 . I beräkningen har hänsyn tagits till en minskning av anslaget med genom besparingen redovisad ekonomiska vårproposition. Beräkningen inkluderar även en utifrån denna nivå gjord ökning av anslaget med för att skall kunna sända en tjänsteman till för bekämpande av bedrägerier UCLAF. Anslaget har beräknats till 1 och till 1 . De mål för verksamhet som gäller skall även gälla 1998. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 3