prop · GL03140 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:140 Beskattning av elpannor och vissa andra punktskattefrågor Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att förhöjd energiskatt för elektrisk kraft som förbrukas i elpannor inom fjärrvärmesektorn tas ut , dvs. då vattentillgången normalt sett är låg och elpannorna därför inte har någon reglerande funktion. I propositionen föreslås vidare vissa ändringar i lagen om skatt på energi avseende beskattningsreglerna för finsk, rödmärkt olja. Sålunda föreslås att även innehållet i normal fordonstank på fordonsslagen lastbil och buss skall undantas från förbudet mot användning av sådan olja. En justering föreslås även av reglerna för beskattning av finsk, rödmärkt olja som i förbrukas för uppvärmningsändamål. Ändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen föreslås även ändringar i försäljningsskattelagen. Ändringarna föranleds av ändringar i bilavgaslagstiftningen. Försäljningsskatten för lätta lastbilar och bussar i miljöklass 3 sätts ned till samma nivå som för fordon i miljöklass 1 och 2. Försäljningsskatten för tunga fordon slopas helt. För elbilar föreslås en fortsatt skattefrihet . Ändringarna i försäljningsskattelagen föreslås träda i kraft . Bestämmelsen om elbilar föreslås dock tillämpas för tid . Slutligen föreslås att spelskatt enligt lagen (1972:820) om skatt på spel skall tas ut på varuspelsautomater. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2 Lagtext 4 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi 4 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon 7 2.3 Lag om ändring i lagen (1972:820) om skatt på spel 10 2.4 Lag om ändring i lagen (1991:1482) om lotteriskatt 12 3 Ärendet och dess beredning 13 4 Skatt på elektrisk kraft till elpannor 15 4.1 Bakgrund 15 4.1.1 Energiskatt på elektrisk kraft 15 4.1.2 Avkopplingsbara elpannor 15 4.2 Höjd energiskatt 4.3 Minimigräns på 2 MW 17 5 Beskattningen av finsk, rödmärkt olja 19 5.1 Bakgrund 19 5.1.1 Svensk lagstiftning och bakomliggande gemenskapsrätt 19 5.1.2 Finsk lagstiftning 20 5.1.3 Svenska lagändringar 21 5.2 Användning i lastbilar och bussar 22 5.3 Användning för uppvärmning 24 6 Skärpta avgaskrav och ändrad beskattning för vissa fordon 27 6.1 Ändrad beskattning för vissa fordon 27 6.2 Elfordon 28 7 Skatt på spel 29 7.1 Bakgrund 29 7.2 Skatt på varuspelsautomater 30 7.3 Ändrade regler för skattefrihet från lotteriskatt 32 7.4 Ekonomiska konsekvenser 32 Bilaga 1 Lagförslag i promemorian Elpanneskatt 34 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser promemorian Elpanneskatt 36 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser promemorian Skattpå varuspelsautomater 37 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 38 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 46 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 48 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 2. lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon, 3. lag om ändring i lagen (1972:820) om skatt på spel, 4. lag om ändring i lagen (1991:1482) om lotteriskatt. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1776) om skatt på energi dels att 2 kap. 9 a § och 11 kap. 3 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 9 kap. 8 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 9 a § Bestämmelserna i 9 § första och andra styckena gäller även, såvitt avser bränsletank som förser motor på motordrivet fordon med bränsle, oljeprodukt som är eller har varit försedd med sådana av regeringen i föreskrift angivna andra märkämnen än de som avses i 8 § första stycket. Första stycket gäller inte bränsletank som förser motor på annat motordrivet fordon än lastbil eller buss med bränsle, om bränslet Första stycket gäller inte bränsletank som förser motor på motordrivet fordon med bränsle, om bränslet 1. för privat ändamål förts in till i fordonets tank eller i reservdunk som rymmer högst , eller 2. förts in till i en normal bränsletank på fordonet eller till fordonet kopplad släpvagn som används yrkesmässigt. 8 a § Om någon har förbrukat en oljeprodukt, som är eller har varit försedd med sådana av regeringen i föreskrift angivna andra märkämnen än de som avses i 2 kap. 8 § första stycket, för uppvärmning eller för drift av stationära motorer, medger beskattningsmyndigheten efter ansökan återbetalning av ett belopp som motsvarar skillnaden mellan det skattebelopp som betalats för oljeprodukten enligt 2 kap. 1 § första stycket 3 b och det skattebelopp som gäller enligt 2 kap. 1 § första stycket 3 a. Ansökan om återbetalning enligt första stycket skall omfatta ett kalenderkvartal och skall lämnas in till beskattningsmyndigheten efter kvartalets utgång. 11 kap. 3 § Energiskatten utgör 1. för elektrisk kraft som förbrukas i industriell verksamhet i tillverkningsprocessen eller vid yrkesmässig växthusodling, 2. för annan elektrisk kraft än som avses under 1 och som förbrukas i kommuner som anges i 4 §, 3. för elektrisk kraft som förbrukas för el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning i andra kommuner än de som anges i 4 §, och 4. för elektrisk kraft som förbrukas i övriga fall. För elektrisk kraft som förbrukas i elektriska pannor som ingår i en elpanneanläggning vars installerade effekt överstiger , utgör dock energiskatten 1. vid förbrukning i kommuner som anges i 4 § för annat ändamål än industriell verksamhet i tillverkningsprocessen eller yrkesmässig växthus-odling, och 2. vid förbrukning för el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning i andra kommuner än de som anges i 4 §. För och efterföljande kalenderår skall de i första stycket angivna skattebeloppen räknas om på det sätt som i fråga om skatt på bränslen anges i 2 kap. 10 §. Belopp som anges i tiondels ören skall dock avrundas till hela tiondels ören. För och efterföljande kalenderår skall de i första och andra styckena angivna skattebeloppen räknas om på det sätt som i fråga om skatt på bränslen anges i 2 kap. 10 §. Belopp som anges i tiondels ören skall dock avrundas till hela tiondels ören. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Den nya lydelsen av 2 kap. 9 a § tillämpas dock för tid . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon Härigenom föreskrivs att 2, 4, 8 och 8 a §§ lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §2 Beteckningar som används i denna lag har samma betydelse som i fordonskungörelsen (1972:595) och i bilregisterkungörelsen (1972:599). Med miljöklasserna 1, 2, 3, 1 E eller 1 H avses i denna lag de miljöklasser som anges i 2 a § bil- avgaslagen (1986:1386). I fråga om fordon, som är inrättat för drift med elektricitet från batterier, skall vid beräkning av tjänstevikten avdrag göras för vikten av batterierna och de särskilda anordningar som fogar samman battericellerna. 4 §3 Försäljningsskatt tas ut för fordon som registreras i bilregistret och som är 1. buss med en totalvikt av högst samt övriga bussar om de är försedda med dieselmotor och om de hänförs till miljö-klass 3, 2. lastbil med en totalvikt av högst och lastbilar med en totalvikt som överstiger , om de är försedda med dieselmotor och om de hänförs till miljöklass 3, Försäljningsskatt tas ut för fordon som registreras i bilregistret och som är 1. buss med en totalvikt av högst , 2. lastbil med en totalvikt av högst , 3. motorcykel. Fordon som enligt bilregistret är av en årsmodell som är eller äldre är inte skattepliktiga. 8 §4 Nuvarande lydelse Skatten tas ut för skattepliktiga bussar och lastbilar med belopp som framgår av följande uppställning. Skatten beräknas till helt tiotal kronor så att överskjutande krontal bortfaller. Fordonsslag miljöklass 1 miljöklass 2 miljöklass 3 1. buss med en totalvikt av högst per kilogram tjänste- vikt, ökat med med en totalvikt överstigande 2. lastbil med skåpkarosseri med en totalvikt av högst per kilogram tjänste- vikt, ökat med med en totalvikt överstigande 3. lastbil utan skåpkarosseri med en totalvikt av högst med en totalvikt överstigande Skatten tas ut för motorcykel med om tjänstevikten inte överstiger , med om tjänstevikten är högre men inte överstiger , med om tjänstevikten är högre än men inte överstiger , samt i annat fall med . För lastbilar och bussar som är inrättade för drift med elektricitet från batterier i fordonet skall skatt tas ut med motsvarande belopp som gäller för miljöklass 1. Skatten tas ut, för buss med en totalvikt av högst och för lastbil med skåpkarosseri och en totalvikt av högst med per kilogram tjänstevikt samt för annan lastbil med en totalvikt av högst med . Skatten beräknas till helt tiotal kronor så att överskjutande krontal bortfaller. Skatten tas ut för motorcykel med om tjänstevikten inte överstiger , med om tjänstevikten är högre men inte överstiger , med om tjänstevikten är högre än men inte överstiger , samt i annat fall med . Skatten tas inte ut för lastbilar och bussar som är inrättade för drift med elektricitet från batterier i fordonet om skattskyldigheten inträder . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 a §5 För fordon som anges i 8 § tas skatten för ut med de i den paragrafen angivna beloppen. För tiden efter utgången av skall skatten på de fordon som anges i 8 § tas ut med de i paragrafen angivna beloppen, omräknade enligt andra stycket. För och efterföljande kalenderår skall skatten tas ut med belopp som efter en årlig omräkning motsvarar de i 8 § angivna skattebeloppen, multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . För fordon som anges i 8 § tas skatten för ut med de i den paragrafen angivna beloppen. För tiden efter utgången av skall skatten på de fordon som anges i 8 § tas ut med de i paragrafen angivna beloppen, omräknade enligt andra stycket. För och efterföljande kalenderår skall skatten tas ut med belopp som efter en årlig omräkning motsvarar de i 8 § angivna skattebeloppen, multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . Regeringen fastställer före november månads utgång de omräknade skattebelopp som enligt denna lag skall tas ut för påföljande kalenderår. Beloppen avrundas till hela kronor och ören. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Den nya lydelsen av 8 § tredje stycket tillämpas dock för tid . 2.3 Lag om ändring i lagen (1972:820) om skatt på spel Härigenom föreskrivs att 1, 4, 10 och 19 §§ lagen (1972:820) om skatt på spel skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 Spelskatt betalas enligt denna lag till staten för sådant roulettspel som kräver tillstånd enligt lotterilagen (1994:1000). Spelskatt betalas enligt denna lag till staten för sådant roulettspel och spel på varuspelsautomater som kräver tillstånd enligt lotterilagen (1994:1000). Kortspel och tärningsspel jämställs i denna lag med roulettspel. 4 §2 Skattskyldig är den som har tillstånd som avses i 1 §. I fråga om roulettspel med utrustning som upplåtes av någon med fast driftställe inom landet, är dock den som upplåter utrustningen skattskyldig. Skattskyldig är den som har tillstånd som avses i 1 §. I fråga om roulettspel och spel på varu- spelsautomater med utrustning som upplåts av någon med fast driftställe inom landet, är dock den som upplåter utrustningen skattskyldig. 10 §3 Spelskatt utgår, för varje kalendermånad då skattskyldighet föreligger, med Spelskatt för roulettspel tas ut, för varje kalendermånad då skattskyldighet föreligger, med för tillstånd som innebär rätt till spel på ett spelbord, för tillstånd som innebär rätt till spel på två spelbord, för tillstånd som innebär rätt till spel på tre spelbord, för tillstånd som innebär rätt till spel på fyra spelbord och med för tillstånd som innebär rätt till spel på fem spelbord. Föreligger rätt till spel på flera spelbord än fem utgår skatten för vart och ett av dessa bord med . Föreligger rätt till spel på flera spelbord än fem tas skatten för vart och ett av dessa bord ut med . Spelskatt för spel på varuspels- automater tas ut med per varuspelsautomat för varje kalendermånad då skattskyldighet föreligger. 19 §4 Den som bedriver roulettspel med utrustning som upplåtits till honom är ansvarig för spelskatt för vilken skattskyldighet åvilar upplåtaren och som denne ej erlagt. Vid upplåtelse av spelutrustning i flera led gäller motsvarande för en upplåtare som själv ej är skattskyldig. Den som bedriver roulettspel eller spel på varuspelsautomater med utrustning som upplåtits till honom är ansvarig för spelskatt för vilken skattskyldighet åvilar upplåtaren och som denne inte betalat. När spelutrustning upplåts i flera led gäller motsvarande för en upplåtare som själv inte är skattskyldig. Denna lag träder i kraft . 2.4 Lag om ändring i lagen (1991:1482) om lotteriskatt Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1991:1482) om lotteriskatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 Lotteriskatt skall betalas enligt denna lag till staten för svenskt lotteri. Skatt tas ut av den behållning som återstår sedan de till vinnarna i lotteriet utbetalade sammanlagda vinsterna avräknats från de sammanlagda insatserna. Skatt tas ut av den behållning som återstår sedan de sammanlagda vinster som betalats ut till vinnarna i lotteriet räknats av från de sammanlagda insatserna. Med utbetalade vinster avses de vinster som betalats ut från skattskyldighetens inträde. Skatt skall inte betalas för 1. sådant lotteri som avses i lagen (1972:820) om skatt på spel, 2. sådant lotteri som avses i lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m., 3. vinstdragning på här i landet utfärdade premieobligationer, 4. lotteri som har anordnats av sådan sammanslutning som avses i 15 § lotterilagen (1994:1000), 5. lotteri som har anordnats av , Aktiebolaget eller det av staten ägda bolag som äger aktierna i dessa bolag, eller 5. lotteri som har anordnats av AB eller helägt dotterbolag till detta bolag, eller 6. lotteri där vinsterna inte utgörs av pengar. Beteckningen lotteri har samma betydelse i denna lag som i 3 § lotteri- lagen (1994:1000). Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen föreslog i prop. 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning att åtgärder skulle vidtas för att minska användningen av elektrisk kraft i fjärrvärmesystemen som en av flera metoder för att ersätta bortfallet av elektrisk kraft från . I budgetpropositionen (prop. 1997/98:1) aviserade regeringen att den avsåg att presentera ett förslag till beskattning av elektrisk kraft som används i fjärrvärmesystemens elpannor med ikraftträdande . upprättades en promemoria inom , Elpanneskatt, med förslag till höjd energiskatt för elektrisk kraft som förbrukas inom fjärrvärmesektorn. Promemorian har remissbehandlats och dess lagförslag finns i bilaga 1. En förteckning över de instanser som yttrat sig över promemorian finns i bilaga 2. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i , dnr Fi97/3705. Regeringen avser nu att ta upp förslagen i promemorian. Kommissionens generaldirektorat XXI för tullunion och indirekta skatter hävdade i en skrivelse till att den som i en annan medlemsstat fyllt bränsletanken på ett motordrivet fordon med olja som där lagligen frigjorts för konsumtion, skulle kunna passera den svenska gränsen utan att drabbas av vare sig beskattningskonsekvenser eller andra sanktioner. I anledning av den analys av frågan som företogs med utgångspunkt från kommissionens skrivelse, beslutade om vissa ändringar i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Dessa hänförde sig till införseln av finsk, rödmärkt olja i fordonstanken på andra motordrivna fordon än lastbilar och bussar (prop. 1996/97:122, bet. 1996/97:SkU26, rskr. 1996/97:279, SFS 1997:592). Mot bakgrund av vad som framkommit om de finska reglerna rörande användning av rödmärkt olja i lastbilar och bussar, anser regeringen att vissa förändringar i lagen om skatt på energi bör företas beträffande även dessa fordonsslag. Vidare bör en ändring i lagen om skatt på energi göras så att den lägre energiskattesatsen tas ut på finsk, rödmärkt olja som förs in till och här används för uppvärmning. I propositionen läggs fram förslag i de angivna delarna. Författningsförslagen har utformats i samråd med och . Medlemskapet i EU innebär att de svenska avgaskraven skall utvecklas inom ramarna för det gemensamma regelverket. Medlemsländerna får enligt de berörda direktiven gynna försäljningen av fordon om de möter en av EU beslutad, men ännu ej obligatorisk, kravnivå. Den dag kravnivån blir obligatorisk skall incitamenten upphöra. Enligt och rådets direktiv /69/EG om ändring av rådets direktiv /220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot avgasutsläpp från motorfordon skärps avgaskraven för lätta lastbilar och bussar med en referensmassa överstigande . Genom och rådets direktiv /1/EG av om ändring av direktiv /77/EEG om tillnärmning av med- lemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikel- formiga föroreningar från dieselmotorer som används i fordon infördes ett lindrigare partikelkrav för en grupp dieselmotorer som huvudsakligen används i vissa tunga fordon. Detta undantag upphör . Regeringen lägger mot bakgrund härav fram förslag om ändringar i försäljningsskattelagen. Försäljningsskatten för elbilar slopades . Den förmånliga behandlingen skulle gälla . Denna introduktion bör förlängas. Regeringen föreslår därför ändringar i försäljningsskattelagen. Bestämmelsen bör tillämpas för tid . De förslag som rör ändringar i försäljningsskattelagen har utformats i samråd med . I en skrivelse till regeringen från Lotteriinspektionen påtalades vissa problem med s.k. varuspelsautomater. utgjordes varuvinster från varuspelsautomater av dockor, klockor, chokladkakor och liknande. utgörs vinsterna ofta av smycken i pollettform. Dessa löses, enligt Lotteriinspektionen, in på spelplatsen mot kontanter eller används som betalningsmedel. Lotteriinspektionen är av den uppfattningen att varuvinsterna i dessa fall blir ett värdebevis och att spelet därmed blir att betrakta som ett värdeautomatspel, vilka bara får bedrivas av spelföretag som ägs av staten. Spelet på varuspelsautomater bedrivs enligt Lotteriinspektionens uppfattning på ett sätt som strider mot och regeringens intentioner med automatspelet. Inspektionen anser att lotterilagen måste förtydligas, så att en klar åtskillnad kan göras mellan varuspelsautomater och värdeautomater. Enligt Lotteriinspektionen har varuspelsautomaterna ökat betydligt i antal och tillströmningen av nya ansökningar är fortfarande stor. Vid regeringssammanträde beslutades kommittédirektiv till en översyn av lotterilagstiftningen. En särskild utredare har tillkallats. Utredarens uppdrag skall vara slutfört . I utredarens uppdrag ingår att se över lotterilagens automatbegrepp och definitioner. Regeringen delar Lotteriinspektionens bedömning att lagen måste förtydligas så att en klar åtskillnad kan göras mellan varu-spelsautomater och värdeautomater. En arbetsgrupp inom har tagit fram ett förslag till beskattning av varuspelsautomater, vilket sammanställdes i en promemoria. Promemorian om skatt på varuspelsautomater har remissbehandlats. En förteckning över de instanser som yttrat sig över promemorian finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena har gjorts inom och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi97/2776). bildades det statliga bolaget genom att det statligt ägda moderbolaget fusionerades med dotterbolagen och AB Tipstjänst. Skattefriheten i lagen (1991:1482) om lotteriskatt som gäller det statligt ägda moderbolaget föreslås därför i stället gälla AB eller helägt dotterbolag till detta bolag. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. 4 Skatt på elektrisk kraft till elpannor 4.1 Bakgrund 4.1.1 Energiskatt på elektrisk kraft Det tas inte ut någon energiskatt på elektrisk kraft som förbrukas i industriell verksamhet i tillverkningsprocessen eller vid yrkesmässig växthusodling. För annan förbrukning gäller från att energiskatt tas ut med per kWh i vissa Norrlandskommuner, med för elektrisk kraft som förbrukas inom el-, gas-, vatten- och värmeförsörjningen och med i övriga fall. Det innebär alltså att energiskatten på elektrisk kraft som förbrukas i elpannor i fjärrvärmesystemen uppgår till per kWh, utom i vissa Norrlandskommuner där den lägre skattesatsen i stället tas ut. Skatten på olja, som är ett alternativt bränsle i värmeproduktionen, uppgår till ett belopp motsvarande per kWh. 4.1.2 Avkopplingsbara elpannor S.k. avkopplingsbara elpannor har länge använts inom industrin och fjärrvärmeverken för att utnyttja el då elpriset är lågt. och 1980-talets första hälft ökade användningen av elpannor beroende på det höga oljepriset. 1991 var elektrisk kraft till elpannor skattebefriad under förutsättning att pannorna inte utnyttjades när fossilt bränsle användes i det svenska elproduktionssystemet. I fjärrvärmesystemen används normalt elpannor jämsides med bränsleeldade pannor. Elpannorna är därför avkopplingsbara i den meningen att de kan stängas av som värmebehovet tillgodoses med hjälp av bränslepannor. har användningen av elektrisk kraft i fjärrvärmesystemen varierat och uppgick enligt statistik till , , och 1995. användes, enligt uppgifter från statistik, el i fjärrvärmeverkens elpannor. Tillgången på elektrisk kraft till låga priser var betydligt begränsad till följd av torrår. förbrukades ca el inom fjärrvärmesektorn enligt preliminär bedömning från branschen. Sedan skattebefrielsen för elektrisk kraft till s.k. avkopplingsbara elpannor upphörde har motivet för att göra dem avkopplingsbara minskat väsentligt. Andra typer av leveranskontrakt, som inte innefattar någon förbindelse från kundens sida att vara avkopplingsbar, tillämpas också numera. 4.2 Höjd energiskatt Regeringens förslag: Energiskatten höjs för elektrisk kraft som förbrukas i elektriska pannor inom fjärrvärmesektorn. Höjningen, som träder i kraft , inskränks till att avse perioden . Promemorians förslag: Stämmer överens med regeringens förslag utom så vitt avser den högbeskattade perioden som i promemorian föreslogs omfatta även april månad och att den förhöjda energiskattesatsen skulle vara densamma i hela landet. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser avstyrker eller ifrågasätter förslaget och hänvisar till den översyn av energibeskattningen som pågår inom . För det fall förslaget ändå genomförs föreslår flera remissinstanser att den förhöjda energiskatten endast skall gälla november mars. och tillstyrker förslaget. Några remissinstanser anser att skattehöjningen bör vara per kWh i hela landet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslog i prop. 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning att åtgärder skulle vidtas för att minska användningen av elektrisk kraft i fjärrvärmesystemen. I propositionen pekade regeringen på att ca el hade använts i fjärrvärmenätens elpannor. och var utnyttjandet högre, . Det angavs att en minskad användning av dessa elpannor kunde bidra till en avsevärt minskad elanvändning under ett normalår.