prop · GL0340 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:40 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslår regeringen att skall ha ansvaret för penningpolitiken och att ställning skall stärkas. Vidare föreslås att målet för penningpolitiken skall vara att upprätthålla ett fast penningvärde. Detta mål anges i lagen (1988:1385) om riksbank. Såsom myndighet under skall därutöver, utan att åsidosätta prisstabilitetsmålet, stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken i syfte att uppnå hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Regeringen föreslår vidare att bestämmelserna i regeringsformen om valutapolitiken ändras så att ansvaret för övergripande valutapolitiska frågor överförs från till regeringen. Regeringen skall därvid bestämma system för att fastställa kronans värde i förhållande till utländska valutor (växelkurssystem). Bestämmelser om valutapolitiska frågor tas in i en ny lag om valutapolitik. skall bestämma om centralkurs och bandbredd i ett fast växelkurssystem och om den praktiska tillämpningen av valutapolitiken i ett system med flytande växelkurs. Regeringen föreslår en förändring av ledningsstruktur. Fullmäktige ges en kontrollerande funktion. Fullmäktiges uppgifter anges i riksbankslagen. En direktion med sex heltidsanställda ledamöter inrättas som skall besluta i alla penningpolitiska frågor och leda . Direktionen skall utses av fullmäktige för av . Enligt förslaget skall utse ledamöter i fullmäktige, fastställa balans- och resultaträkning och besluta om ansvarsfrihet för fullmäktige och direktionen. Fullmäktige skall bestå av elva ledamöter med lika många suppleanter. Mandattiden skall vara . I fullmäktiges uppgifter ingår bl.a. val av riksbankschef, vice riksbankschef och direktionen i övrigt. Fullmäktige skall till lämna förslag till disposition av vinst. Regeringen föreslår att det i regeringsformen tas in ett uttryckligt förbud för myndigheter att bestämma hur skall besluta i frågor som rör penningpolitiken. En motsvarande bestämmelse om att en ledamot av direktionen inte får söka eller ta emot instruktioner när han fullgör penningpolitiska uppgifter tas in i riksbankslagen. beslut angående tillämpningen av växelkurssystem har stor betydelse för möjlighet att uppfylla prisstabilitetsmålet och därmed för penningpolitiken och skall därför omfattas av instruktionsförbudet. För att säkerställa insyn i och kontroll av verksamhet på det penningpolitiska området föreslås att banken skall informera regeringen om alla viktiga penningpolitiska beslut. Vidare skall riksbanksfullmäktiges ordförande och vice ordförande ha rätt att närvara vid direktionens sammanträden med yttranderätt, men utan förslags- och rösträtt. skall därtill minst lämna en rapport till om den förda penning- och valutapolitiken. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 6 2 Lagförslag 7 2.1 Förslag till Lag om ändring i regeringsformen 7 2.2 Förslag till Lag om ändring i riksdagsordningen 9 2.3 Förslag till Lag om valutapolitik 11 2.4 Förslag till Lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 12 2.5 Förslag till Lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering 24 2.6 Förslag till Lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ 25 2.7 Förslag till Lag om ändring i lagen (1986:765) med instruk- tion för ombudsmän 27 2.8 Förslag till Lag om ändring i lagen (1957:684) om betalningsväsendet under krigsförhållanden 29 2.9 Förslag till Lag om ändring i lagen (1988:46) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. 31 2.10 Förslag till Lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter 32 3 Ärendet och dess beredning 33 4 Penningpolitiken och en självständig centralbank 36 4.1 Ekonomisk-politiska mål och medel 36 4.2 Betydelsen av prisstabilitet 36 4.3 Penningpolitikens medel 37 4.4 Kort- och långsiktiga effekter av penningpolitiken 37 4.5 Penningpolitik baserad på normer 38 5 Penning- och valutapolitik i EU 40 5.1 En historisk bakgrund till EMU 40 5.2 Europeiska monetära systemet (EMS) 41 5.3 Ekonomiska och monetära unionen (EMU) 42 5.4 Valutapolitiken i valutaunionen 43 5.5 ERM2 44 6 Legal konvergens 46 7 Överväganden 48 7.1 Utgångspunkter 48 7.2 Anpassning av svensk lag 49 7.3 Målet för penningpolitiken 51 7.4 Övergripande valutapolitiska frågor 55 7.5 Tillämpningen av växelkurssystem 59 7.6 ledningsstruktur 62 7.7 Fullmäktige 64 7.8 Direktionen 69 7.9 Instruktionsförbudet 74 7.10 Öppenhet och insyn 77 7.11 Sedelutgivningen 82 7.12 Ikraftträdande 84 8 Ekonomiska konsekvenser 85 9 Författningskommentarer 86 9.1 Förslaget till lag om ändring i regeringsformen 86 9.2 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen 88 9.3 Förslaget till lag om valutapolitik 88 9.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 89 9.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering 97 9.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m för uppdrag inom , dess myndigheter och organ 97 9.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruk tion för ombudsmän 97 9.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1957:684) om betalningsväsendet under krigsförhållanden 98 9.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:46) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. 98 9.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter 98 Bilaga 1 sammanfattning av betänkandet (SOU 1993:20) 99 Bilaga 2 Rättschefspromemorians sammanfattning och slutsatser (Fi96/4413) 107 Bilaga 3 Utredningen om ansvaret för valutapolitiska frågor - sammanfattning av betänkandet (SOU 1997:10) 108 Bialga 4 Departementspromemorians sammanfattning (Ds 1997:50) 110 Bilaga 5 Förteckning över remissinstanser avseende riksbanks- utredningens betänkande (SOU 1993:20) och prisstabiliteten 11112 Bilaga 6 Förteckning över remissinstanser avseende Rättschefs- promemorian, ställning, analys över behovet av grundlagsändringar (Fi96/4413) 11213 Bilaga 7 Förteckning över remissinstanser vid beredningen av betänkandet (SOU 1997:10) Ansvaret för valutapolitiken 114 Bilaga 8 Lagrådsremissens lagförslag 115 Bilaga 9 Lagrådet Fel! Bokmärket är inte definierat. Bilaga 10 Opinion of 158 Bilaga 11 Yttrande från Europeiska monetära institutet (inofficiell översättning) 165 Bilaga 12 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 171 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i regeringsformen, 2. lag om ändring i riksdagsordningen, 3. lag om valutapolitik, 4. lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank, 5. lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering, 6. lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 7. lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän, 8. lag om ändring i lagen (1957:684) om betalningsväsendet under krigsförhållanden, 9. lag om ändring i lagen (1988:46) om revision av riksdagsförvaltningen m.m., 10. lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter. 2 Lagförslag 2.1 Förslag till Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen dels att 9 kap. 12 § skall ha följande lydelse, dels att det i regeringsformen skall införas en ny paragraf, 9 kap. 11 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 11 § Regeringen har ansvaret för över- gripande valutapolitiska frågor. Övriga bestämmelser om valutapolitiken meddelas i lag. 12 § är rikets centralbank med ansvar för valuta- och kreditpolitik. Den skall också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. är myndighet under . förvaltas av åtta fullmäktige. Sju fullmäktige väljes av . Dessa väljer för av en fullmäktig, som skall vara chef för . De fullmäktige som valts av väljer inom sig ordförande. Denne får ej utöva annat uppdrag eller inneha tjänst inom ledning. Bestämmelser om val av fullmäktige, om ledning i övrigt samt om dess verksamhet meddelas i riks- dagsordningen och annan lag. Fullmäktig som vägrar ansvarsfrihet är därmed skild från sitt uppdrag. De fullmäktige som valts av får skilja ordföranden från uppdraget som ordförande och den som är fullmäktig och chef för från hans uppdrag. är rikets centralbank och en myndighet under . har ansvaret för penningpolitiken. Ingen myndighet får bestämma hur skall besluta i frågor som rör penningpolitik. har elva fullmäktige, som väljs av . leds av en direktion, som utses av fullmäktige. prövar om ledamöterna i fullmäktige och direktionen skall beviljas ansvarsfrihet. Om vägrar en fullmäktig ansvarsfrihet är han därmed skild från sitt uppdrag. Fullmäktige får skilja en ledamot av direktionen från hans anställning endast om han inte längre uppfyller de krav som ställs för att han skall kunna utföra sina uppgifter eller om han gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. Bestämmelser om val av fullmäktige och om ledning och verksamhet meddelas i lag. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till Lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen dels att tilläggsbestämmelsen 9.8.1 skall upphöra att gälla, dels att 3 kap. 8 §, 8 kap. 6 § och 9 kap. 8 § samt tilläggsbestämmelsen 3.8.3 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 8 § Annat organ som helt eller delvis utses av får väcka förslag hos i fråga som rör organets kompetens, organisation, personal eller verksamhetsformer. kan föreskriva att sådant organ även i annat fall får väcka förslag hos . Om redogörelse till från riksdagsorgan är särskilt föreskrivet. 3.8.3 Om förslagsrätt för fullmäktige i , ombudsmän och revisorer i annan fråga än som avses i 8 § första stycket första punkten föreskrives särskilt. Vad som sägs i första-tredje styckena gäller även direktionen i . 3.8.3 Om förslagsrätt för fullmäktige och direktionen i , ombudsmän och Riks- dagens revisorer i annan fråga än som avses i 8 § första stycket föreskrives särskilt. 8 kap. 6 § val av fullmäktige i avser valperiod. Fullmäktige väljer utom sig högst två vice chefer för för av . Dessa skall, i den inbördes ordning som fullmäktige bestämmer, vara suppleanter för riksbankschefen i fullmäktige. 9 kap. 8 § Åtal mot här angiven befattningshavare för brott, begånget i utövningen av hans uppdrag eller tjänst, får beslutas, 1. åtal mot fullmäktig i eller någon av revisorer endast av finansutskottet, 1. åtal mot fullmäktig i , ledamot av direktion eller någon av revisorer endast av finansutskottet, 2. åtal mot ledamot av förvaltningsstyrelse, av valprövningsnämnd eller av besvärsnämnd eller mot ombudsman eller kammarsekreteraren endast av . kan föreskriva att vad i första stycket sägs om beslut om åtal mot fullmäktig i ej skall tillämpas i fråga om brott, be- gånget vid handläggningen av fråga angående in- eller utförsel av valuta. Vad som sägs i första stycket om åtal mot ledamot av direktion skall inte tillämpas i fråga om brott begånget i utövningen av beslutanderätt enligt lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering. Denna lag träder i kraft . väljer senast , för tiden till utgången av valperioden, elva fullmäktige i . Därmed upphör tidigare uppdrag för fullmäktige som valt för . 2.3 Förslag till Lag om valutapolitik Härigenom föreskrivs följande. 1 § Regeringen har enligt 9 kap. 11 § regeringsformen ansvaret för över- gripande valutapolitiska frågor. 2 § Regeringen skall besluta om det system som skall gälla för att fastställa kronans värde i förhållande till utländska valutor (växel- kurssystem). 3 § får hos regeringen hemställa att regeringen skall fatta beslut om växelkurssystem. En sådan hemställan skall regeringen behandla skyndsamt. 4 § Regeringen skall innan den beslutar om växelkurssystem samråda med . Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till Lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:1385) om riksbank dels att 55 § skall upphöra att gälla, dels att 4, 10, 20, 29, 31-35, 38-50 och 56 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 9 § skall lyda Valuta- och penningpolitik , dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 33a, 33b, 39a och 41a §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § har enligt 9 kap. 12 § regeringsformen ansvar för valuta- och kreditpolitik. Den skall också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. har enligt 9 kap. 12 § regeringsformen ansvar för penningpolitiken. Målet för verksamhet skall vara att upprätt- hålla ett fast penningvärde. skall också främja ett säkert och effektivt betalnings- väsende. 10 § skall bestämma det system som skall gälla för att fastställa kronans värde i förhållande till utländska valutor samt bestämma om tillämpningen av detta system. skall besluta om till- lämpningen av det växelkurssystem som regeringen beslutat om. 20 § I kreditpolitiskt syfte får genom beslut i enskilda fall uppställa kassakrav gentemot kreditinstitut. I penningpolitiskt syfte får genom beslut i enskilda fall uppställa kassakrav gentemot kreditinstitut. Med kassakrav avses att viss andel, högst femton procent, av kreditinstitutets placeringar eller förbindelser, beräknade på det sätt i det enskilda fallet bestämmer, skall motsvaras av medel som med eller utan räntegottgörelse skall innestå på räkning för institutet i . I den utsträckning i det enskilda fallet bestämmer likställs med sådana medel kreditinstitutets inneliggande kassa. För ett utländskt kreditinstitut som har rätt att driva verksamhet från filial här i landet beräknas kassakravet på filialens placeringar eller förbindelser. 29 § Uppkommer i verk- samhet anledning att väcka en fråga om författningsändring eller annan åtgärd från statens sida, får fullmäktige göra framställning i ämnet till eller regeringen. Uppkommer i verksamhet anledning att väcka en fråga om författningsändring eller någon annan åtgärd från statens sida, får fullmäktige eller direktionen inom sitt respektive ansvarsområde göra framställning i ämnet till eller regeringen. Innan en framställning till eller regeringen görs skall fullmäktige och direktionen samråda med varandra. 31 § Enligt 9 kap. 12 § regeringsformen förvaltas av åtta fullmäktige av vilka sju väljs av och en, som är chef, väljs av de övriga fullmäktige. De sistnämnda väljer även inom sig ordförande. Fullmäktige väljer inom sig en eller flera vice ordförande. Riksbankschefen får inte väljas till vice ordförande. Enligt 9 kap. 12 § regeringsformen har elva fullmäktige, som väljs av . Fullmäktige väljer inom sig en ordförande samt en vice ordförande. 32 § Enligt 8 kap. 6 § riksdagsordningen väljer fullmäktige utom sig högst två vice riksbankschefer och bestämmer i vilken inbördes ordning dessa, vid förhinder för riksbankschefen, skall vara suppleant för denne i fullmäktige. Vice riksbankschef utövar även i övrigt riksbankschefens tjänst när denne har förhinder. Efter beslut av riksbankschefen inträder vice riksbankschef också i andra fall i riksbankschefens ställe vid behandlingen av vissa ärenden eller grupper av ärenden. Enligt 9 kap. 12 § regeringsformen leds av en direktion, som utses av fullmäktige. Direktionen består av sex ledamöter som utses för av . Fullmäktige utser ordförande i direktionen, som skall vara chef för , och minst en vice ordförande, som skall vara vice riksbankschef. Fullmäktige skall när det behövs bestämma i vilken inbördes ordning vice riksbankschefer skall tjänstgöra i riksbankschefens ställe när riksbankschefen har förhinder. 33 § Fullmäktig får inte vara statsråd eller ledamot eller suppleant i styrelsen för ett kreditinstitut. Fullmäktig får inte heller vara underårig eller i konkurs eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Första stycket gäller också vice riksbankschef. Ledamöter av fullmäktige får inte 1. vara statsråd, 2. vara ledamot i direktionen, 3. vara ledamot eller suppleant i styrelsen för en bank eller annat företag som står under tillsyn, eller 4. inneha annan anställning eller annat uppdrag som gör dem olämpliga för uppdraget som fullmäktig. Ledamöterna får inte heller vara underåriga, i konkurs, underkastade näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Om en ledamot tar en sådan anställning eller ett sådant uppdrag som kan strida mot bestämmelserna i första stycket skall entlediga ledamoten från uppdraget i fullmäktige. Ledamöter av direktionen får inte 1. vara ledamot av , 2. vara statsråd, 3. vara anställd i , 4. vara anställd centralt av ett politiskt parti, 5. vara ledamot eller suppleant i styrelsen för en bank eller annat företag som står under tillsyn, eller 6. inneha annan anställning eller annat uppdrag som gör dem olämpliga att vara direktionsledamot. Ledamöterna får inte heller vara underåriga, i konkurs, underkastade näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Om en ledamot tar en sådan anställning eller ett sådant uppdrag som kan strida mot bestämmelserna i första stycket skall ledamoten genast anmäla det till fullmäktige. efter det att en ledamots anställning har upphört får ledamoten inte utan fullmäktiges medgivande inneha sådan anställning eller sådant uppdrag som avses i första stycket 5 och 6. Fullmäktiges rätt att skilja en ledamot av direktionen från hans anställning följer av 9 kap. 12 § regeringsformen. Talan mot beslut om skiljande från anställning skall ske från delgivning av beslutet. Riksbankschefen får föra talan vid . Övriga ledamöter får väcka talan vid Arbetsdomstolen enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Arbetsdomstolen kan förklara ett beslut om skiljande från anställning ogiltigt. Väcks inte talan inom den tid som föreskrivs i andra stycket har parten förlorat sin talan. 34 § verksamhet bedrivs vid ett huvudkontor i , där också fullmäktige har sitt säte. bedriver dessutom verksamhet vid riksbankskontor och riksbanksdepåer till det antal och på de orter som be- stämmer. bedriver verksamhet vid ett huvudkontor i , där också fullmäktige och direktionen har sitt säte. får dessutom bedriva verksamhet vid riksbankskontor och riksbanksdepåer till det antal och på de orter som be- stämmer. 35 § Vid huvudkontoret finns en revisionsenhet samt de övriga enheter som fullmäktige beslutar. Under fullmäktige leds verksamhet av riks- bankschefen. Verksamheten vid revisionsenheten leds dock av fullmäktige, om annat inte följer av lagen (1988:46) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. Ärendenas fördelning mellan enheterna skall framgå av en arbetsordning för . Vid huvudkontoret skall det finnas en revisionsenhet samt de övriga enheter som beslutar. Verksamheten vid revisionsen- heten leds av fullmäktige, om inte annat följer av lagen (1988:46) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. Fördelningen av ärenden mellan enheterna skall framgå av den arbetsordning som avses i 38 §. Revisionsenheten vid utför också revision av , ombudsmän och revisorer enligt revisionsplaner som fastställs av respektive myndighet. 38 § beslutar om arbets- ordning och de föreskrifter i övrigt som behövs för arbetet inom banken. Fullmäktig samt sådan personal och uppdragstagare hos som bestämmer skall skriftligen anmäla sitt innehav och ändring i innehavet av finansiella instrument som anges i 1 kap. 1 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument till beslutar också i övrigt i enskilda fall i frågor som rör personal och uppdragstagare hos banken, i den mån inte annat följer av lag eller beslut av eller av . Fullmäktige beslutar om arbets- ordning i . Fullmäktig samt sådan personal och uppdragstagare hos som bestämmer skall skriftligen anmäla sitt innehav och ändring i innehavet av finansiella instrument som anges i 1 kap. 1 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument till . Detta gäller dock inte för ordföranden och vice ordföranden i fullmäktige samt ledamöter i direktionen. beslutar i övrigt i enskilda fall i frågor som rör personal och uppdragstagare hos banken, i den mån inte annat följer av lag eller beslut av eller av . 39 § Beträffande ersättning till full- mäktige och suppleanter finns föreskrifter i lagen (1987:576) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Bestämmelser om ersättning till ledamöter och suppleanter i full- mäktige finns i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Lön och andra anställnings- förmåner för ledamöter i direk- tionen fastställs av fullmäktige. Ordföranden och vice ordföranden i fullmäktige samt ledamöterna i direktionen skall till skriftligen anmäla 1. innehav av finansiella instrument som anges i 1 kap. 1 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument, 2. innehav av andel i ett handelsbolag eller en ekonomisk förening utom bostadsrättsförening samt andel i en motsvarande utländsk juridisk person, 3. ägande, helt eller delvis, av näringsfastighet enligt 1 kap. 5 § kommunalskattelagen (1928:370), 4. avtal av ekonomisk karaktär med tidigare arbetsgivare, såsom avtal om löne- eller pensionsförmån som lämnas som omfattas av uppdraget i fullmäktige eller anställningen i direktionen, och 5. krediter eller andra skulder samt villkoren för dessa. Anmälan av tillgångar och avtal enligt första stycket 2 4 behöver inte göras om dessa tillsammans understiger ett marknadsvärde på . Detsamma gäller krediter och andra skulder enligt första stycket 5 om dessa tillsammans understiger . Anmälan enligt första stycket skall göras när uppdraget eller anställningen påbörjas. Behöver enligt andra stycket tillgångar och avtal eller krediter och andra skulder inte anmälas skall anmälan ske senast från det att den i andra stycket angivna gränsen uppnåtts. Anmälan skall därefter göras av förändring som innebär att 1. tillgång som avses i första stycket 1 förvärvas, 2. det sammanlagda värdet av tillgångar och avtal enligt första stycket 2 4 eller det sammanlagda beloppet av krediter och andra skulder enligt första stycket 5 förändrats med mer än sedan anmälan senast gjordes, under förutsättning att det sammanlagda värdet eller beloppet efter förändringen inte understiger eller 3. villkorsändring sker beträffande krediter och andra skulder som har anmälts. Anmälan av sådana förändringar som avses i fjärde stycket skall göras senast från det att förändringen inträffade. 40 § Hos skall det finnas en personalansvarsnämnd med riksbankschefen som ordförande. Nämnden skall därutöver bestå av, förutom personalföreträdarna, de ledamöter som utser. Följande frågor skall prövas av : Hos skall det finnas en personalansvarsnämnd med riksbankschefen som ordförande. Nämnden skall därutöver bestå av, förutom personalföreträdarna, de ledamöter som utser. Följande frågor skall, om de rör andra än ledamöter av direktionen, prövas av : 1. skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden, dock inte i fråga om provanställning, 2. disciplinansvar, 3. åtalsanmälan, 4. avstängning. är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande.