prop · GL0360 · 1998-01-01 00:00:00 — Den nuvarande kommissionen tillträdde och medlemmarna har utsetts för en period . Den svenska ledamoten är . Ledamöterna skall i sitt arbete agera i unionens allmänna intresse under full oavhängighet. De får varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering eller något annat organ. Kommissionen är ett opartiskt organ och skall övervaka tillämpningen av fördragens bestämmelser och de beslut som fattas på grundval av fördragen. Kommissionen kan inför väcka talan mot andra institutioner eller medlemsstater för att de åsidosatt fördraget. Kommissionen är också den institution som har rätt att ta initiativ till lagstiftning. Vad gäller det mellanstatliga samarbetet har kommissionen med några undantag samma rätt som medlemsstaterna att lägga fram förslag. Kommissionen har även en verkställande roll, framför allt rörande den inre marknadens funktion och utveckling. Verksamhet Viktiga framsteg har uppnåtts på områden som kommissionen särskilt prioriterade i sitt arbetsprogram för året: tillväxt, sysselsättning och euro, den europeiska samhällsmodellen (rör bl.a. utbildning, konsumenthälsa och livsmedelssäkerhet, miljöpolitik, politik för ekonomisk och social sammanhållning och arbetet med området för frihet, säkerhet och rättvisa), unionens roll i världen, att förbereda framtiden. lade kommissionen fram "Agenda 2000" som är svar på den begäran som gjordes av i inför den utmaning som utvidgningen innebär. Internt har kommissionen lagt vikt vid att förstärka sina verkställande uppgifter, särskilt i fråga om insyn, förvaltning och kontroll. Kommissionen har fortsatt sitt arbete med 2000 (sund och effektiv ekonomisk förvaltning) som syftar till att göra förvaltningen mer effektiv. Kommissionen har också antagit sitt arbetsprogram för bedrägeribekämpning och skydd av gemenskapens intressen. Kommissionens driftsbudget uppgick till totalt 2 224 miljoner ecu och omfattade 21 190 anställda. 37.3 Funktion har lagstiftande befogenheter och budgetmakt. Parlamentet utövar demokratisk kontroll över verksamheten inom unionen, dels genom frågor till rådet och kommissionen, dels genom att granska EU:s räkenskaper och bevilja ansvarsfrihet för kommissionen. Parlamentet har även möjligheten att avsätta kommissionen genom misstroendevotum. Dess möjligheter att påverka EU:s beslut har successivt förstärkts, och kommer att förstärkas ytterligare när Amsterdamfördraget träder i kraft. Av 626 ledamöter är 22 från (se bilaga 9.1). väljs ledamöterna i direkta allmänna val för en mandatperiod i stort sett i alla medlemsstater. Nästa val äger rum . Vid parlamentets sammanträden är ledamöterna grupperade efter partitillhörighet och inte efter nationalitet. Det finns sju olika politiska partigrupper samt ett litet antal grupplösa ledamöter. Närmare 100 politiska partier från EU:s medlemsstater finns representerade. Parlamentets ordinarie plenarmöten äger rum i och extrasessionerna samt utskottsmötena i . väljer talman och företrädare bland sina ledamöter. Den nuvarande talmannen spanjoren ingår i Europeiska grupp (EPP). Dessutom väljs 14 vice ordförande. Arbetet bedrivs i 20 fasta utskott med ansvar för olika sakområden. I varje sakfråga utses en föredragande som presenterar utskottets betänkanden i parlamentets plenarmöte. Vid behov kan även tillfälliga utskott inrättas. Vid parlamentet finns en europeisk ombudsman. från är den förste som innehar detta ämbete. Hans uppgift är att ta emot och granska klagomål från enskilda medborgare och företag på hur EU:s institutioner utövar sin makt. Verksamhet har parlamentet varit aktivt bl.a. när det gällt mänskliga rättigheter, miljö, hälsa och sociala frågor. Andra viktiga frågor har varit , sysselsättningstoppmötet, samt där parlamentet tog ställning för en gemensam förhandlingsstart för samtliga kandidatländer. Parlamentet har även engagerat sig i BSE-frågan (galna ko-sjukan). För att följa kommissionens arbete i frågan inrättades ett tillfälligt utskott som lade fram ett betänkande . I detta godkändes kommissionens insatser. Svenska ledamöter har varit aktiva inom många områden, såsom biståndsområdet och miljöområdet, och i synnerhet i kampen mot försurning och för en förlängning av svenska undantag på kemikalieområdet. Vidare har ledamöterna engagerat sig i mänskliga rättigheter, kampen mot organiserad brottslighet, jämställdhetsfrågan (företrädesvis i kampen mot kvinnovåld), samt sjösäkerhet. Svenska ledamöter fortsätter att uppmärksamma . Ett betänkande om förstärkt ekonomiskt och säkerhetsmässigt samarbete med lades fram av den svenske parlamentsledamoten . Av ombudsmannens arbete märks framför allt ett flertal undersökningar om öppenhet, bl.a. tillgång till handlingar (se även avsnitt 5.2.3). Parlamentets budget är 833 miljoner ecu och det finns ca 4 100 anställda. 37.4 huvudsakliga uppgifter är att tolka och döma i tvister om tillämpningen av EG-rätten. Domstolens avgöranden är bindande för medlemsstaterna. Domstolar och rättstillämpande myndigheter i medlemsstaterna har att följa de vägledande avgöranden som träffar. Målen vid är av olika slag. De vanligaste är mål om förhandsavgörande. På begäran av nationella domstolar i medlemsstaterna lämnar domstolen bindande uttalanden om tolkningen av fördragen eller giltigheten och tolkningen av rättsakter som har beslutats av EG:s institutioner. En annan måltyp vid domstolen är mål om fördragsbrott, där kommissionen eller andra medlemsstater kan väcka talan mot en medlemsstat som har underlåtit att uppfylla sina förpliktelser enligt fördraget. Därutöver finns det mål där talan väckts om ogiltighet av rättsakter som har beslutats av institutionerna. En förstainstansrätt som prövar vissa typer av mål är också knuten till . Såväl domstolen som Förstainstansrätten består av 15 domare, en från varje medlemsstat. I finns också 8 generaladvokater. Verksamhet Medlemsstaterna har i likhet med vissa av EG:s institutioner möjlighet att yttra sig i mål om förhandsavgörande. I vissa typer av mål finns det också en möjlighet att intervenera, dvs. föra talan till stöd för en av de ordinarie parterna i målet. För medlemsstaterna är det viktigt att kunna utnyttja dessa möjligheter. Det gäller inte bara i de mål där den nationella lagstiftningen är direkt berörd utan även i andra mål som kan påverka inhemska lagstiftning. fick ta emot 239 begäran om förhandsavgöranden från nationella domstolar. Av dessa kom 7 från svenska domstolar. De mest aktiva länderna i detta hänseende är (50 mål) och (46 mål). Den yttrade sig i 20 mål om förhandsavgörande . Den andra dominerande måltypen i domstolen var direktstämda mål, i vilka en institution eller medlemsstat väcker talan mot en annan medlemsstat eller institution. 162 sådana mål väcktes . väckte den talan mot rådet i ett mål. Den ansökte dessutom om intervention i ett mål vid Förstainstansrätten. Den ursprungliga driftsbudgeten uppgick till 123,1 miljoner ecu och omfattade 953 anställda. I bilaga 2.1 redogörs för viktigare mål som tagit aktiv del i. I bilaga 2.2 redogörs för viktigare domar som har meddelat . Vidare kan nämnas att avlade ett officiellt besök i på gemensam inbjudan av justitieminister och utrikesminister . 37.5 Revisionsrätten Funktion Revisionsrätten är EU:s externa revisionsorgan som svarar för granskningen av hur medlen på EU:s budget används och redovisas och redovisningen för de institutioner som gemenskapen upprättat. Den prövar också om inkomsterna och utgifterna är förenliga med regelverken och om den ekonomiska förvaltningen skett på ett sunt sätt. I detta ligger normalt att granska måluppfyllelsen och huruvida systemen för administration och kontroll är ändamålsenliga. Revisionsrättens granskningar sker dels vid respektive EU-institution, dels på plats i de länder där gemenskapsmedlen administreras eller används. På nationell nivå sker granskningen med bistånd av landets externa revisionsorgan. Inom ramen för regeringskonferensen som avslutades i gjordes vissa tillägg och ändringar i de delar av som berör Revisionsrätten. De viktigaste förändringarna var att den gavs fördragsfäst rätt att föra talan inför domstolen för att tillvarata sina intressen. Vidare fastlades i fördraget att rätten inom ramen för sin granskning skall rapportera alla fall av oegentligheter. Vad gäller Revisionsrättens tillgång till information som innehas av Europeiska investeringsbanken i dess förvaltning av gemenskapsmedel skall denna regleras i en överenskommelse mellan rätten, banken och kommissionen. Ett tillägg gjordes som innebär att rådet och inom ramen för beviljandet av ansvarsfrihet för kommissionen skall granska även revisionsförklaringen. Verksamhet Revisionsrättens rapporter utgör det viktigaste underlaget för rådets ställningstagande till om den skall rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för dess genomförande av budgeten. beslutade rådet att rekommendera att kommissionen beviljades ansvarsfrihet för . Till beslutet fogades en rad kommentarer om vilka åtgärder som rådet ansåg behövde vidtas av kommissionen med anledning av Revisionsrättens iakttagelser. har revisionsrätten avgivit sex specialrapporter. presenterades årsrapporten som innehåller en sammanfattning av rättens iakttagelser avseende genomförandet av budgeten 1996. Vid samma tillfälle presenterades även revisionsförklaringen. Revisionsrätten har även lämnat yttranden på förslag till nya rådsförordningar m.m. Revisionsrättens budget är 57,7 miljoner ecu och det finns 503 anställda. 37.6 Ekonomiska och sociala kommittén Funktion Ekonomiska och sociala kommittén (ESK) består av företrädare för olika grupper från de ekonomiska och sociala områdena. Här finns representanter från tillverkning, jordbruk, transportföretag, arbetstagare, köpmän, hantverkare, fria yrken och allmänna samhällsintressen. Dessa är i sin tur indelade i tre grupper: en för arbetsgivare, en för arbetstagare och en för övriga intressen. ESK:s uppgift är att liksom parlamentet delta i beslutsproceduren genom att avlämna yttranden över kommissionens och rådets förslag. Kommittén skall på detta sätt tillförsäkra att samhällets viktigaste intressegrupper bereds tillfälle att ge sin syn på förslagen. Kommitténs yttranden är dock endast rådgivande. ESK:s medlemmar nomineras av varje medlemsstat som ger rådet en namnlista på kandidater. Rådet inhämtar därefter ett yttrande från kommissionen. ESK har 222 medlemmar, varav 12 är från . Dessa representerar SAF, , , , LRF, Svensk handel, konsumentråd, och Handikappförbundens samarbetsorgan. De svenska ledamöternas namn framgår av bilaga 9.3. Verksamhet hade ESK nio plenarmöten samt en mängd möten i de nio utskotten och kommitténs arbetsgrupper. ESK har behandlat en rad viktiga frågor bl.a. inom social- och arbetsmarknadsområdet. Till exempel har kommittén behandlat frågan om förtroendepakten om sysselsättning. På nordiskt initiativ har ESK utgett en årsrapport om EU:s relationer till . 37.7 Funktion I finns representanter för olika regionala och lokala organ i de femton medlemsstaterna. Ledamöterna är 222 till antalet och utsedda . Kommittén håller plenarsessioner fyra till . Verksamheten bedrivs i åtta utskott, och ett nionde utskott har följt förhandlingarna i regeringskonferensen, vilken avslutades . För Regionkommitténs del resulterade förslagen till ändring i fördraget i en utökad administrativ självständighet genom att den administrativa samordningen med Ekonomiska och sociala kommittén upphör. får också rätt att fastställa sin egen arbetsordning. ges rätt att konsultera både och Ekonomiska och sociala kommittén. Vidare skall de båda kommittéerna höras inom ytterligare ett antal beslutsområden. Rådet och kommissionen kan, förutom i de fall som särskilt anges i fördraget, höra i alla de fall där någon av institutionerna finner det lämpligt. Särskilt gäller detta sådana fall som rör gränsöverskridande samarbete. De svenska ledamöterna i nomineras av och . Regeringen föreslår sedan att utnämna ledamöterna. Ett par svenska ledamöter har ställt sina platser till förfogande (se bilaga 9.4). nuvarande mandatperiod upphör . Förslag till svensk representation i kommittén har tillställts ministerrådet. Verksamhet En rad stats- och regeringschefer samt ett stort antal representanter för städer och regioner deltog i ett möte under temat The Summit of . Vid detta redovisade inför det kommande toppmötet i sina ståndpunkter i fråga om de föreslagna fördragsförändringarna. har haft fem plenarmöten . Den svenska delegationen har svarat för åtta rapportörskap, dvs. yttranden som antagits av plenarsessionen. har tillsammans med en finländsk ledamot lämnat ett meddelande om antagandet av regionala utvecklingsprogram i de nya medlemsländerna. har rapporterat om genomförande av gemenskapens miljölagstiftning och om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998 2002). har haft ansvar för två rapportörskap kring meddelanden från kommissionen om vissa åtgärder inom folkhälsoområdet. har svarat för en grönbok om offentlig upphandling inom EU, för ett förslag till rådets beslut om främjande av en säker och hållbar utveckling inom transportsektorn samt för en grönbok om ett partnerskap för en ny arbetsorganisation. 37.8 Europeiska investeringsbanken investeringsbanken (EIB) är EU:s husbank med uppgift att erbjuda finansiering till projekt som syftar till att främja europeisk integration. EIB:s huvudsakliga uppgift är att finansiera projekt inom unionen, men banken gör även insatser i tredje land. EIB:s samlade utlåning uppgick till 26 miljarder ecu, varav gick till projekt inom unionen. EIB:s utlåning till tredje land uppgick till 3,2 miljarder ecu. finansierade banken 12 projekt i och utlåningen dit uppgick till 925 miljoner ecu. De viktigaste låntagarna var , och . består av representanter för samtliga medlemsländer. Styrelsen har sammanträtt tio gånger . har efterträtt tidigare statssekreteraren , . Finansminister sitter i EIB:s högsta beslutande organ, guvernörsrådet, och deltog vid bankens årsmöte. 37.9 Europeiska investeringsfonden Europeiska investeringsfonden (EIF), som upprättades , har till uppgift att lämna garantier för utlåning till infrastrukturprojekt samt till små och medelstora företag. EIF ägs av , kommissionen och finansiella institutioner i medlemsländerna, och dess totala kapital uppgår till 2 miljarder ecu. har fonden givit garantier för 769 miljoner ecu, huvudsakligen till projekt inom ramen för de transeuropeiska näten. 37.10 EU:s personalpolitik vill ha en förändring till stånd när det gäller EU:s personalpolitik. Det gäller såväl personalpolitik i vid mening och frågor som rekrytering, befordran, organisation m.m. som frågor kring löner, pensioner och andra anställningsvillkor. har på olika sätt, direkt på ministernivå och i arbetsgrupper tillsammans med andra medlemsländer, sökt påverka kommissionen i frågor som gällt personalpolitiken. har också stött den strävan som finns internt inom kommissionen att modernisera sin administration. Bl.a. har ansvariga tjänstemän besökt för att bli informerade om svensk personalpolitik. Under regeringskonferensen har både stött initiativ och kommit med egna förslag till förändringar av grundläggande i syfte att öka medlemsländernas inflytande över EU-tjänstemännens anställningsvillkor. Förslagen har dock inte samlat tillräcklig majoritet. Inom EU:s tredje pelare har spelat en aktiv roll när det gäller utformningen av anställningsvillkoren i den nya organisationen för fördjupat polissamarbete, Europol. har bl.a. påverkat utformningen av det lönesystem som skall tillämpas i organisationen. Resultatet har blivit en flexiblare lösning än vad som gäller för anställda vid EU:s institutioner. 38 Svenska språket och rekrytering av svenskar Allt fler svenska tjänstemän får arbete i EU:s institutioner, och det svenska språket används som ett av de officiella EU-språken vid möten och skriftväxling. Som ny medlemsstat med ett litet språk har gått igenom en relativt bekymmersam inledningsfas när det gäller tillgången och kvaliteten på tolkning och översättning. Läget stabiliserades dock , och kunde en del av de kvarstående problemen undanröjas. Rekryteringen av svenskar till institutionerna har i stort löpt planenligt . Eftersom de flesta tjänsterna på högre chefsnivå för svenskar tillsatts 1996 har arbetet kunnat inriktas mer på de övriga tjänstenivåerna. 38.1 Svenska språket i EU Svenskans ställning som ett av de officiella EU-språken är av stor principiell betydelse för . God kommunikation på det egna språket med EU:s institutioner är ett effektivt medel för fortsatta strävanden efter större öppenhet i och djupare demokratisk förankring av EU-samarbetet. Regeringen fortsätter därför även efter de första årens medlemskap att fästa stor vikt vid att tolkning och översättning till och från svenska fungerar på ett fullgott sätt inom institutionerna. De inledande svårigheter svenskan som nytt språk medfört för institutionerna hanteras nu allt smidigare, även om problemen kvarstår på vissa områden. Tolkning till och från svenska, och det andra nya språket finska, förekommer ännu inte i samma utsträckning som för övriga jämförbara EU-språk, t.ex. danska, grekiska och portugisiska. Arbetet med uppbyggnaden av de svenska översättartjänsterna hos kommissionen och rådet kan i det närmaste betraktas som avslutat, men för tolktjänsterna finns behov av ytterligare rekrytering. Det kommer även att krävas av inarbetning för att kvaliteten på tjänsterna skall bli fullgod. Detta gäller främst för tolktjänsterna, där institutionernas rekryteringsarbete försvårats av bristande underlag. En del av de nya inom den svenska tolktjänsten är yngre, nyutbildade tolkar som ännu inte hunnit bli rutinerade. Kommissionens och rådets gemensamma tjänst för tolkning och konferenser (som allmänt benämns med förkortningen SCIC) uppger att täckningen av aktiv svenska ökade från 1997 och att motsvarande ökning för passiv svenska var från SCIC bedömer att man kan möta det behov som finns enligt den mötestäckning som fastslagits av rådet. En enkätundersökning som EU- sekretariat genomfört bland representanter som företrätt den vid möten hos institutionerna visar emellertid att det vid många mötestillfällen faktiskt inte förekommer någon tolkning vare sig från eller till svenska. Antalet fast anställda tolkar hos SCIC har ökat från 5 till 19 . finns 7 lediga fasta tjänster. Frilanstolkarnas antal har ökat från 15 till 21, och en ökning med ytterligare 5 förutses . Inom EU sker tolkning normalt till tolkens modersmål, och den svenska tolktjänsten tolkar därför företrädesvis till svenska. Till de tjänster som krävs för att svenskan skall fungera som officiellt EU-språk hör därför även tolkning från svenska till övriga språk. Detta arbete utförs huvudsakligen av tolkar med andra modersmål. Enligt den ovan nämnda enkätundersökningen finns vissa svårigheter att få uttalanden som görs på svenska korrekt återgivna på andra språk. Det är därför angeläget att se över kunskaperna i passiv svenska hos tolkar med andra modersmål inom institutionerna. SCIC genomför intern utbildning i svenska där 13 tolkar deltar. Dessa kommer att komplettera utbildningen med studievistelser i . SCIC har även tagit initiativ som riktar sig till unga svenska tolkar som, efter att ha godkänts vid prov, garanteras minst samt pedagogiskt stöd och uppföljning. SCIC har subventionerat utbildning av konferenstolkar i och lämnat pedagogiskt bistånd i olika former. Intresse finns för att samverka med svenska institutioner vid utbildning av tolkar, med såväl svenska som andra språk som modersmål, för att tillgodose framtida behov inom EU-institutionerna. Ett mer djupgående sådant samarbete kommer eventuellt att kunna genomföras . I har utbildning av konferenstolkar med EU-inriktning skett vid vid . En ytterligare utbildningsomgång påbörjas . Kvaliteten på översättningar till svenska av rättsakter och andra principiellt viktiga dokument har förbättrats avsevärt i förhållande till . Översättare och juristlingvister inom institutionerna börjar nu tillsammans med ansvariga tjänstemän inom den svenska statsförvaltningen finna former för samarbete för att säkerställa korrekta och kvalitetsmässigt hållbara översättningar. En del arbete är dock fortfarande utestående innan ett fullgott resultat kan uppnås, särskilt vad gäller tidsaspekten. Att översättningar till svenska av rättsakter fortfarande ofta inte föreligger förrän ganska sent i beslutsprocessen medför en hel del komplikationer i arbetet hos institutionerna och i den svenska förvaltningen. De språkprinciper som fastställts gälla som svensk policy 1996 har givits ut i ett cirkulär (EU-sekr./cirk. 6:1996) med riktlinjer för hur de som företräder i olika EU-forum skall förhålla sig i situationer då en fullgod tolk- eller översättningstjänst inte erbjuds av EU:s institutioner. Arbete med en utvärdering av hur språkpolicyn fungerat har inletts . 38.2 Rekrytering av svenskar till EU-institutionerna inriktades EU-rekryteringsarbetet framför allt på chefsnivåerna: att säkra tjänster på av regeringen prioriterade områden samt att söka kvalificerade svenska kandidater till de högsta tjänsterna. I takt med att chefstjänsterna fyllts har under det tredje året rekryteringsarbetet alltmer kommit att inriktas på de övriga tjänstenivåerna. Vidare har större vikt lagts vid kontakt- och informationsverksamhet samt olika former av stöd till svenska EU-tjänstemän. finns drygt 800 svenskar i EU:s institutioner. Av ca 1 000 fasta tjänster som reserveras för svenska medborgare t.o.m. är 682 tjänster tillsatta /98, vilket innebär att 4/5 av chefs- och handläggartjänsterna, 3/4 av tolk- och översättartjänsterna samt drygt hälften av övriga tjänster nu är fyllda. Spridningen av svenskar i EU-institutionerna är tillfredsställande. Så t.ex. finns nu svenskar på handläggarnivå i samtliga generaldirektorat i kommissionen. Chefstjänster har erhållits på alla av regeringen prioriterade områden. Chefstjänster På toppchefsnivå fylldes den svenska kvoten och inga förändringar har därefter skett. har ytterligare en direktörs-tjänst på transportområdet i kommissionen besatts med en svensk, vilket innebär att vi nu har totalt 11 svenska direktörer i EU:s institutioner. Vi har erhållit 35 enhetschefstjänster, vilket motsvarar vår miniminivå. Ytterligare några tjänster kan komma att tillföras . Övriga fasta tjänster På lägre handläggarnivå är den svenska kvoten i det närmaste fylld. Rekryteringen av seniora handläggare går betydligt långsammare. Detsamma gäller finska och österrikiska medborgare. Från svensk sida har påtalats att vi förväntar oss aktiva åtgärder för att påskynda rekryteringen på denna nivå. Ytterligare ett 80-tal tolkar och översättare behöver rekryteras. Största luckorna finns i kategorierna handläggarassistenter, sekreterare och teknisk personal. Institutionerna uppger att man gjort ansträngningar att rekrytera svenskar, men att många kandidater som klarat uttagningsproven tackar nej till erbjudande om tjänst, varför diskussioner pågår om att arrangera ytterligare prov för att utöka rekryteringsbasen. Temporärt anställda och nationella experter från svensk sida för olika former av tidsbegränsad tjänstgöring, företrädesvis i kommissionen, har ökat . Temporära tjänster finansieras fullt ut av EU- institutionerna medan ekonomiska åtaganden för nationella experter delas mellan den nationella arbetsgivaren och EU-institutionen. De tidsbegränsade tjänsterna kan utnyttjas för växeltjänstgöring mellan den nationella administrationen och EU-institutionerna. De utgör därmed ett viktigt komplement till de fasta tjänsterna till vilka tjänstemän rekryteras för en livstidskarriär. /98 tjänstgjorde 84 svenskar på temporära kontrakt och 40 var placerade som nationella experter. Fördelningen kvinnor män I gruppen fast anställda svenskar är fördelningen bland