prop · GL031D14 · 1998-01-01 00:00:00 — Förslag till statsbudget för 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2 Lagtext 7 3 Arbetsmarknad och arbetsliv 13 3.1 Omfattning/ändamål 13 3.2 Resultatbedömning 14 3.3 Åtgärder utanför utgifts- området 18 4 Arbetsmarknad 19 4.1 Omfattning och ändamål 19 4.2 Resultatbedömning och slutsatser 20 4.3 Anslag 27 A 1 förvaltningskostnader 27 A 2 Arbetsmarknadspolitiska åt- gärder 31 A 3 Särskilda åtgärder för arbets- handikappade 48 A 4 Europeiska socialfonden 50 A 5 politisk utvärdering 53 A 6 Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållen arbetslöshets- försäkring 53 5 Arbetsliv 55 5.1 Omfattning och ändamål 55 5.2 Resultatbedömning och slutsatser 56 5.3 Frågor som inte redovisas på stats- budgeten 57 5.4 Anslag 59 B 1 59 B 2 61 B 3 Bidrag och uppdrag inom arbetslivs- området m.m. 62 B 4 63 B 5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. 64 B 6 Bidrag till 65 B 7 67 B 8 Arbetsdomstolen 69 B 9 Statens förlikningsmannaexpedition 69 B 10 för arbetstagares uppfinningar 70 B 11 Bidrag till Stiftelsen 70 B 12 Internationella avgifter 71 6 Jämställdhet mellan kvinnor och män 73 6.1 Omfattning och ändamål 73 6.2 Jämställdhetspolitiken 73 6.3 Anslag 74 C 1 74 C 2 Särskilda jämställdhetsåtgärder 75 C 3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet 76 7 Staten som arbetsgivare 77 7.1 Omfattning och ändamål 77 7.2 Resultatbedöming 77 7.3 Utvärdering av den arbetsgivar- politiska delegeringen 78 7.4 betänkande 1995/96:AU10 82 7.5 Anslag 83 D 1 Stabsuppgifter vid 83 D 2 Statliga tjänstepensioner m.m. 84 D 3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området 85 7.6 86 7.7 Statens löne- och pensionsverk 86 BILAGA 1 89 BILAGA 2 97 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om arbetslivsutveckling, 2. antar regeringens förslag till lag om kommuners ansvar för ungdomar mellan , 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:580) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 5. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:705) om arbetsplatsintroduktion, 6. antar regeringens förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1996:423) om kommuners medverkan i försöksverksamhet med lokal samverkan om arbetsmarknadsutvecklingen, 7. godkänner regeringens förslag att av inflytande arbetsmarknadsavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter får användas för tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen (ramanslaget A 1 förvaltningskostnader), 8. godkänner regeringens förslag att högst av medlen under ramanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingar och under , 9. godkänner regeringens förslag att bidrag till utbildning i företag får lämnas även efter (ramanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder), 10. godkänner regeringens förslag om ett nytt anställningsstöd (ramanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder), 11. godkänner regeringens förslag om förlängning av bidrag till starta-eget för invandrare fr.o.m. (ramanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder), 12. godkänner regeringens förslag att samordningen mellan änkepension och utbildningsbidrag slopas fr.o.m. (ramanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder), 13. godkänner regeringens förslag att rätten till utbildningsbidrag under sommarledighet vid särskilt upphandlad arbetsmarknadsutbildning slopas fr.o.m. (ramanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder), 14. godkänner regeringens förslag om bidrag till kommunerna vid feriearbeten för gymnasiestuderande ungdomar (ramanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder), 15. godkänner regeringens förslag om ändringar i fråga om finansieringsbidrag vid arbetsplatsintroduktion fr.o.m. (ramanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder), 16. bemyndigar regeringen att, i fråga om ramanslaget B 3 Bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet m.m., inom en ram av högst besluta om bidrag som medför utgifter , dock längst t.o.m. , 17. bemyndigar regeringen att, i fråga om ramanslaget B 5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet, inom en ram av högst besluta om bidrag som medför utgifter , dock längst t.o.m. , 18. godkänner regeringens förslag att fr.o.m. inte längre skall vara beredskapsmyndighet inom totalförsvarets funktion Arbetskraft (ramanslaget B 7 ), 19. bemyndigar regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att medge anslutning av anställda hos arbetsgivare till den statliga tjänstepensioneringen, grupplivförsäkringen, trygghetsavtalet och/eller personskadeavtalet i enlighet med vad regeringen förordat (ramanslaget D 2 Statliga tjänstepensioner m.m.), 20. för anvisar anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt följande uppställning: ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1. förvaltningskostnader ramanslag 4 118 585 A 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ramanslag 21 043 793 A 3. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade ramanslag 6 596 798 A 4. Europeiska socialfonden m.m. ramanslag 2 100 600 A 5. ramanslag 11 274 A 6. Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring 51 500 B 1. ramanslag 365 196 B 2. ramanslag 208 361 B 3. Bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet m.m. ramanslag 261 485 B 4. ramanslag 24 752 B 5. Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet ramanslag 212 217 B 6. Bidrag till ramanslag 4 356 419 B 7. ramanslag 9 514 B 8. Arbetsdomstolen ramanslag 15 849 B 9. Statens förlikningsmannaexpedition ramanslag 2 339 B 10. för arbetstagares uppfinningar ramanslag 55 B 11. Bidrag till Stiftelsen obetecknat anslag 4 147 B 12. Internationella avgifter ramanslag 24 195 C 1. ramanslag 13 943 C 2. Särskilda jämställdhetsåtgärder ramanslag 13 706 C 3. Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet obetecknat anslag 3 432 D 1. Stabsuppgifter vid ramanslag 3 000 D 2. Statliga tjänstepensioner m.m. ramanslag 8 042 900 D 3. Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området ramanslag 57 892 Summa för utgiftsområdet 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om arbetslivsutveckling Härigenom föreskrivs följande. 1 § Den som av länsarbetsnämnden anvisats till verksamhet för arbetslivsutvecklig skall inte anses som arbetstagare när han deltar i verksamheten. När sådan verksamhet bedrivs på på en arbetsplats, skall han dock likställas med arbetstagare vid tillämpning av 2 kap. 1-9 §§, 3 kap. 1-4 och 7-14 §§, 4 kap. 1-4 och 8-10 §§ samt 7-9 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160). Därvid skall vad i arbetsmiljölagen sägs om arbetsgivare gälla den som upplåtit en arbetsplats för verksamhet för arbetslivsutveckling. 2 § Den tid under vilken en arbetslös deltagit i verksamhet för arbetslivsutveckling i enlighet med länsarbetsnämndens anvisning utgör sådan med utfört arbete jämställd tid som avses i 19 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Vid bestämmande av ramtid enligt den lagen räknas inte tid då den arbetslöse varit hindrad att arbeta på grund av deltagandet, i den mån tiden inte jämställs enligt vad som sagts. 3 § När det gäller avstängning från rätt till ersättning skall vad som föreskrivs om arbetsmarknadspolitiska åtgärder i 46 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring gälla också i fråga om verksamhet som avses i 1 §. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om kommuners ansvar för ungdomar mellan Härigenom föreskrivs följande. 1 § En kommun får efter överenskommelse med regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer åta sig en skyldighet att i enlighet med bestämmelserna i denna lag erbjuda ungdomar en aktiverande och utvecklande insats på heltid . 2 § Den verksamhet som avses i 1 § skall syfta till att utveckla den enskildes möjligheter att försörja sig själv. Verksamheten skall stärka den enskildes möjligheter att komma in på arbetsmarknaden eller, där så är lämpligt, på fortsatt utbildning. Den skall utformas med skälig hänsyn till den enskildes individuella önskemål och förutsättningar. 3 § Kommunens skyldighet omfattar ungdomar som står till arbetsmarknadens förfogande och gäller det år de fyller och till dess de fyllt . 4 § Kommunens skyldighet inträder om något arbete, reguljär utbildning eller någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd inte kunnat erbjudas från det att den unge anmälde sig som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. Utvecklingsinsatsen skall pågå . 5 § De som deltar i verksamhet anordnad av en kommun enligt denna lag skall inte anses som arbetstagare när de deltar i verksamheten. När sådan verksamhet bedrivs på en arbetsplats, skall den unge dock likställas med arbetstagare vid tillämpning av 2 kap. 1-9 §§, 3 kap. 1-4 och 7 - 14 §§, 4 kap. 1-4 och 8-10 §§ samt 7-9 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160) och vid tillämpning av lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Därvid skall vad i arbetsmiljölagen sägs om arbetsgivare gälla den som upplåtit en arbetsplats för verksamhet enligt denna lag Innan kommunen erbjuder den unge en utvecklingsinsats skall samråd ske med den sammanslutning av arbetstagare som är part i lokal förhandling med arbetsgivaren. 6 § Den som är berättigad till ersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring har vid deltagande i verksamhet som anordnas av kommunen enligt denna lag rätt till utbildningsbidrag. 7 § Vid bestämmande av ramtiden enligt 12 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring skall inte räknas tid då den unge varit hindrad att arbeta på grund av deltagandet i verksamhet som anordnas av kommunen enligt denna lag. 8 § Kommunen skall lämna ersättning till den som deltar i verksamhet som anordnas enligt denna lag med ett belopp som motsvarar vad han eller hon annars skulle varit berättigad till i försörjningsstöd enligt 6 och 6 b §§ socialtjänstlagen (1980:620). 9 § Till den som inte är berättigad till ersättning enligt 6 § eller 8 § skall kommunen den unge deltar i verksamheten lämna ersättning med . 10 § Ersättning enligt 8 och 9 §§ skall benämnas utvecklingsersättning. 11 § Om den unge som deltar i verksamhet anordnad av kommunen enligt denna lag på grund av misskötsamhet inte kan tillgodogöra sig det som anordnas i verksamheten, får kommunen besluta att den unge skall skiljas från denna. Detsamma gäller om den unge allvarligt stör eller hindrar av kommunen anordnad verksamhet i vilken han eller hon deltar eller om han eller hon uteblir från sådan verksamhet utan att anmäla giltigt förfall. 12 § Den som skiljs från verksamhet enligt denna lag i enlighet med bestämmelserna i 11 § skall avstängas från rätt till utvecklingsersättning från kommunen. 13 § Ett beslut av en kommun i fråga om ersättning enligt denna lag eller om skiljande av den unge från deltagande i verksamhet enligt 11 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Annat beslut av kommunen enligt denna lag får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 14 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter som behövs för tillämpningen av denna lag. Denna lag träder i kraft den . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 14, 17 och 19 §§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Vid prövning av arbetsvillkoret bortses från utfört förvärvsarbete 1. som arbetsgivaren finansierat med stöd av - förordningen (1986:414) om rekryteringsstöd, eller - förordningen (1987:411) om beredskapsarbete, eller 1. som arbetsgivaren finansierat med stöd av - förordningen (1997:000) om anställningsstöd, eller - förordningen (1987:411) om beredskapsarbete, eller 2. som bedrivits med stöd av förordningen (1984:523) om bidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet. Detta gäller dock inte om den sökande när det i första stycket nämnda arbetet påbörjades uppfyllde arbetsvillkoret med annat förvärvsarbete enligt 12-13 §§. När ramtid skall bestämmas enligt 12 § räknas inte heller tid då den sökande fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller varit hindrad att arbeta på grund av 1. tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 2. arbetsmarknadsutbildning, 3. yrkesinriktad rehabilitering, 4. utbildning för vilken utbildningsbidrag lämnas enligt förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag, eller 5. deltagande i verksamhet där ersättning enligt 3 a § har utgått, i den mån tiden inte jämställs enligt vad som följer av 19 §. När ramtid skall bestämmas enligt 12 § räknas inte heller tid då den sökande fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, varit ledig enligt lagen (1997:000) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet, eller varit hindrad att arbeta på grund av 1. tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 2. arbetsmarknadsutbildning, 3. yrkesinriktad rehabilitering, 4. utbildning för vilken utbildningsbidrag lämnas enligt förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag, eller 5. deltagande i verksamhet där ersättning enligt 3 a § har utgått, i den mån tiden inte jämställs enligt vad som följer av 19 §. För sökande som en gång har påbörjat en ersättningsperiod enligt denna lag gäller följande. När det arbetsvillkor skall uppfyllas som skall ligga till grund för en ny ersättningsperiod skall med tid under vilken sökande enligt 12-14 §§ skall ha förvärvsarbetat jämställas den tid då de 1. deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering för vilken statligt utbildningsbidrag lämnats, 2. deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt utbildning för vilken utbildningsbidrag lämnats enligt förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag, 3. fullgjort tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, i båda fallen dock tillsammans högst 2 månader, 4. utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med stöd av - förordningen (1986:414) om rekryteringsstöd, eller - förordningen (1987:411) om beredskapsarbete, 4. utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med stöd av - förordningen (1997:000) om anställningsstöd, eller - förordningen (1987:411) om beredskapsarbete, 5. bedrivit egen näringsverksamhet med stöd av förordningen (1984:523) om bidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet, eller 6. fullföljt verksamhet där ersättning enligt 3 a § utgått. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:580) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 22 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring i paragrafens lydelse enligt lagen (1997:580) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Ersättning lämnas under längst (ersättningsperiod). Om den sökande har fyllt före ersättningsperiodens slut är perioden i stället 450 I ersättningsperioden räknas inte in dagar under vilka den sökande har anvisats verksamhet för arbetslivsutveckling, ett offentligt tillfälligt arbete för äldre arbetslösa eller verksamhet där ersättning enligt 3 a§ utgår i enlighet med föreskrifter som har meddelats av regeringen. I ersättningsperioden räknas inte in dagar under vilka den sökande har anvisats verksamhet för arbetslivsutveckling, ett offentligt tillfälligt arbete för äldre arbetslösa, verksamhet enligt lagen om kommuners ansvar för ungdomar mellan eller verksamhet där ersättning enligt 3 a § utgår i enlighet med föreskrifter som har meddelats av regeringen. Om den sökande före inträdet i en arbetslöshetskassa har fått ersättning från en annan arbetslöshetskassa, räknas ersättningsdagar i den andra kassan in i ersättningsperioden. Rätten till dagpenning upphör före den månad då den arbetslöse fyller . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:705) om arbetsplatsintroduktion Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1995:705) om arbetsplatsintroduktion skall upphöra att gälla vid utgången av . Äldre bestämmelser om tillvaratagande av statens rätt med avseende på betalningen av finansieringsbidrag skall tillämpas för praktik som påbörjats före ikraftträdandet. 2.3 Förslag till lag om forsatt giltighet av lagen (1996:423) om kommuners medverkan i försöksverksamhet med lokal samverkan om arbetsmarknadsutvecklingen Härigenom föreskrivs att lagen (1996:423) om kommuners medverkan i försöksverksamhet med lokal samverkan om arbetsmarknadsutvecklingen, som gäller till utgången av , skall äga fortsatt giltighet till utgången av . 3 Arbetsmarknad och arbetsliv 3.1 Omfattning/ändamål Utgiftsområdet Arbetsmarknad och arbetsliv omfattar utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, , m.fl. myndigheters förvaltning samt forskning och utveckling på arbetsmarknads- och arbetslivsområdet. Området innefattar vidare utgifter för Samhall AB:s verksamhet, jämställdhetspolitiska frågor och statliga arbetsgivarfrågor. Inom området finns också avgiftsfinansierad verksamhet, bl. a. inom AMV rörande yrkesinriktad rehabilitering. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 55 035,8 37 717,5 52 156,7 47 542,0 49 370,4 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall På grund av ett kärvare läge på arbetsmarknaden de gångna åren har det varit svårare att snabbt få arbetslösa i reguljärt arbete och undvika att människor går utan arbete. Det har också inneburit svårigheter att få fram alla de platser i arbetmarknadspolitiska åtgärder som varit ambitionen för att upprätthålla kompetens- och arbetslinjen. har myndigheter och bolag inom området fått vidkännas de besparingar som har gjorts inom offentlig sektor. Det kan dock konstateras att stora ansträngningar har gjorts i verksamheten och att myndigheter såväl inom arbetsmarknads- som arbetslivsområdet, från olika utgångspunkter, har arbetat med sikte på att förbättra situationen på arbetsmarknaden och i arbetslivet. Större förändringar Arbetet har varit intensivt för att förbättra och anpassa politiken rörande arbetsmarknad och arbetsliv till de allt större krav som utvecklingen på arbetsmarknaden ställer. Arbetsrätten har reformerats med bl. a. ökade möjligheter att anställa för begränsad tid och bättre villkor för deltids- och vikariatanställda. Ambitionen vad gäller omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har fram t. o m. 1995/96 höjts och ett flertal nya åtgärdsformer har introducerats medan andra anpassats till nya förutsättningar. Genom inrättandet av arbetsförmedlingsnämnder har det lokala inflytandet ökat. Forskningen inom arbetslivsområdet har i ökad utsträckning inriktats mot arbetmarknadsområdet. För att stärka jämställdhetsarbetet och smidigt kunna hantera den växande ärendemängden beslutade att fr. o. m. öka anslaget för . Förvaltningen inom utgiftsområdet har omfattats av regeringens sparkrav på den statliga konsumtionen för perioden /96-1998. Därtill har sparats på myndigheter inom området. Mål för utgiftsområdet Tillväxt och sysselsättning - och därmed regeringens övergripande mål om halvering av den öppna arbetslösheten - främjas å ena sidan genom en god matchning mellan arbetskraftsbehov och de arbetssökande och undvikande av inflationsdrivande flaskhalsar och å andra sidan genom ett kreativt och tryggt arbetsliv. Ökad kompetens stärker den enskildes möjlighet till arbete. Det är därför viktigt att av arbetslöshet upprätthålla och förbättra kompetensen. Arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken är integrerade delar av den ekonomiska politiken. Arbetsmarknadspolitikens uppgift är främst att främja en väl fungerande matchning mellan lediga platser och arbetssökande samt att särskilt stödja personer med särskilda svårigheter att få och behålla ett arbete. På så sätt undviks inflationsdrivande flaskhalsar och det blir möjligt att kombinera en ökad tillväxt och sysselsättning med låg inflation och minskad arbetslöshet. Arbetslivspolitiken skall verka för en god arbetsmiljö och ett utvecklande arbetsliv som är ett viktigt bidrag för skapande av nya jobb och för att inte människor skall förslitas, skadas och slås ut från arbetslivet. En central del i arbetslivet och för dess utveckling och därmed samhällets utveckling är jämställdhet mellan kvinnor och män Målen inom utgiftsområdet Arbetsmarknad och arbetsliv kan utifrån dessa samband sammanfattas i att medverka till att behovet av arbetskraft tillgodoses genom en snabb tillsättning av lediga platser och kompetensutveckling att motverka långa tider utan arbete, minska långtidsarbetslösheten och utslagningen från arbetsmarknaden att skapa ett säkert och utvecklande arbetsliv att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män i arbets- och samhällsliv Prioriteringar ser regeringen det som nödvändigt, i den begynnande konjunkturuppgången, att lediga platser snabbt tillsätts och flaskhalsar motverkas. Genom förstärkt fackligt samråd skall undanträngningseffekter av de statliga insatserna motverkas. vill regeringen betona vikten av att fler av människorna inom de svagaste grupperna på arbetsmarknaden får del av de statliga insatserna på området så att de kan få och behålla ett arbete. Särskilda satsningar görs på utbildning inom IT- området och mot ungdomsarbetslöshet. Insatserna för att främja ett säkert och utvecklande arbetsliv har fortsatt hög prioritet. Vidare prioriteras forsknings- och utvecklingsinsatser rörande arbetsorganisation och arbetsmarknad. Frågor om metoder för att införliva ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden kommer att få ökad betydelse. 3.2 Resultatbedömning Tillståndet och utvecklingen inom området Den växande aktiviteten i ekonomin som inleddes börjar nu få genomslag även på arbetsmarknaden. Sedan slutet av kan en allt tydligare förbättring av arbetsmarknadsläget skönjas. Antal nyanmälda lediga platser har ökat och antalet varslade har minskat vilket tyder på en förbättring av arbetsmarknadsläget. har antalet sysselsatta ökat säsongrensat . Det har resulterat i att arbetslösheten visat på en positiv utveckling och befinner sig på den lägsta nivå , säsongrensat. var efterfrågan på arbetskraft svag och det anmäldes knappt 23 000 nya platser till arbetsförmedlingen. Det är endast som antalet nyanmälda lediga platser varit lägre som årsmedeltal. Den svaga arbetskraftsefterfrågan fortsatte under inledningen av men nedgången bröts och en uppgång kan skönjas. har det anmälts ca 13 000 fler platser jämfört med . Antalet personer som har varslats om uppsägning har minskat allt , främst inom tillverkningsindustrin. TABELL 3.1 ANTAGANDEN ENLIGT FINANSPLANEN. 1995 1996 1997 1998 BNP, producentpris 4,2 1,1 2,2 3,1 Produktivitet 2,0 1,0 3,6 2,0 Antal arbetade timmar 2,0 0,1 - 1,5 1,0 Medelarbetstid 0,5 0,7 - 0,3 0,0 Antal sysselsatta 1,5 - 0,6 - 1,2 1,0 Arbetskraft 1,2 - 0,2 - 0,8 - 0,2 Öppen arbetslöshet1 7,7 8,1 8,4 7,4 Personer i konjunkturberoende arbetsmarknads-politiska åtgärder Procent av arbetskraften, nivå. Källor: , och . SYSSELSÄTTNINGEN FÖRDELAT EFTER NÄRINGSGREN ÅREN 1994-1996, 1000-TALS PERSONER 1994 1995 1996 Förändring 1995-1996 antal Förändring Jordbruk m.m. 136 124 115 - 9 - 7,3 Tillverkningsindustri m.m. 761 802 809 7 0,9 Byggnadsindustri 225 230 225 - 5 - 2,2 Privata tjänster 1 511 1 542 1 548 6 0,4 Kommunala myndigheter 1095 1094 1071 - 23 - 2,1 Statliga myndigheter 196 192 192 0 0,0 Totalt 3 928 3 988 3 963 - 25 - 0,6 Källa: och . Sysselsättningen som ökade relativt kraftigt till följd av en exportledd konjunkturuppgång föll tillbaka och inledningen av . Det var främst inom vård och omsorg som antalet sysselsatta minskade men även andra delar av den offentliga sektorn har visat på en nedåtgående trend. Inom det privata näringslivet fanns det emellertid sektorer i vilka sysselsättningen alltjämt ökade, främst inom den privata tjänstesektorn.