prop · GL03180 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:180 Lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås en lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Lagförslaget är en arbetsrättslig lagstiftning och föreslås gälla på hela arbetsmarknaden. Lagen föreslås ge skydd för sexuell läggning, varmed avses homo , bi och heterosexuell läggning. Utanför lagens skydd faller beteenden och sexuella variationer som finns hos såväl homo , bi som heterosexuella personer. Lagen skall omfatta förbud mot direkt och indirekt diskriminering och gälla oberoende av diskriminerande avsikt hos arbetsgivaren. Förbudet mot diskriminering av arbetssökande föreslås omfatta hela rekryteringsförfarandet och oavsett om det fattas ett anställningsbeslut. Förbudet föreslås också omfatta arbetsgivarens beslut om befordran, utbildning för befordran, tillämpning av löne och andra anställningsvillkor, arbetsledningsbeslut och beslut om uppsägning, avsked, permittering eller annan ingripande åtgärd. Enligt förslaget åläggs arbetsgivare en utrednings och åtgärdsskyldighet vid trakasserier på grund av sexuell läggning mellan arbetstagare. Med trakasserier på grund av sexuell läggning skall avses sådant uppträdande i arbetslivet som kränker en arbetstagares integritet och som har samband med arbetstagarens sexuella läggning. Lagförslaget omfattar även förbud mot repressalier till följd av en anmälan om diskriminering. Skadestånd och ogiltighet föreslås vara de rättsliga påföljder som kan följa på överträdelser av diskrimineringsförbuden. Skadestånd föreslås också kunna utgå om arbetstagare utsätts för repressalier och om arbetsgivaren inte fullgör sin utrednings och åtgärdsskyldighet vid trakasserier. Ett nytt ombudsmannainstitut införs, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Ombudsmannen föreslås få en processförande roll med rätt att föra talan i Arbetsdomstolen. Enligt förslaget skall ombudsmannen se till att lagen följs och kunna vid vite förelägga en arbetsgivare att inkomma med vissa uppgifter. Ett sådant vitesföre-läggande föreslås kunna överklagas till . Vidare föreslås att tvister enligt lagen skall lösas i enlighet med den ordning som gäller enligt lagen (1974:371) om rättegång i arbetstvister. Lagen föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Förslag till lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. 5 3 Ärendet och dess beredning 10 4 Allmänna utgångspunkter 11 5 Internationella åtaganden, EU och utländsk rätt 12 5.1 12 5.2 konvention nr 111 12 5.3 Europeiska unionen 13 5.4 13 5.5 Utländsk rätt 14 6 Gällande rätt 15 7 Behovet av och ändamålet med en lagstiftning 16 8 Lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning 19 8.1 En arbetsrättslig lagstiftning för hela arbetsmarknaden 19 8.2 Personkretsen 20 8.3 Diskrimineringsförbudens utformning 22 8.3.1 Allmänna utgångspunkter för utformningen av ett diskrimineringsförbud 22 8.3.2 Diskrimineringsförbudet skall omfatta både arbetssökande och arbetstagare 24 8.3.3 Förbud mot direkt och indirekt diskrimi- nering 26 8.3.4 När diskrimineringsförbuden gäller 34 8.3.5 Uppgift om meriter 37 8.4 Trakasserier 39 8.4.1 Allmänna utgångspunkter 39 8.4.2 Defintion av begreppet trakasserier på grund av sexuell läggning 40 8.4.3 Utrednings och åtgärdsskyldighet 42 8.4.4 Repressalier på grund av anmälan om diskriminering 45 8.5 Bevisfrågor 46 8.6 Påföljder 51 8.7 Tillsynen av lagens efterlevnad 56 8.8 Rättegången 60 9 Kostnader 62 10 Författningskommentar 63 Bilaga 1 Sammanfattning av utredningens förslag 79 Bilaga 2 Betänkandets lagförslag 84 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna 94 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 95 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 100 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 102 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. 2 Förslag till lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Härigenom föreskrivs följande. Lagens ändamål 1 § Denna lag har till ändamål att motverka diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. 2 § Med sexuell läggning avses homosexuell, bisexuell och heterosexuell läggning. Förbud mot diskriminering Direkt diskriminering 3 § En arbetsgivare får inte missgynna en arbetssökande eller en arbetstagare genom att behandla honom eller henne mindre förmånligt än arbetsgivaren behandlar eller skulle ha behandlat personer med annan sexuell läggning i en likartad situation, om inte arbetsgivaren visar att missgynnandet saknar samband med den missgynnades sexuella läggning. Förbudet gäller inte om behandlingen är berättigad av hänsyn till ett sådant ideellt eller annat särskilt intresse som uppenbarligen är viktigare än intresset av att förhindra diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Indirekt diskriminering 4 § En arbetsgivare får inte missgynna en arbetssökande eller en arbetstagare med viss sexuell läggning genom att tillämpa en bestämmelse, ett kriterium eller ett förfaringssätt som framstår som neutralt men som i praktiken särskilt missgynnar personer med den sexuella läggningen. Detta gäller såvida inte syftet med bestämmelsen, kriteriet eller förfaringssättet kan motiveras av sakliga skäl och åtgärden är lämplig och nödvändig för att syftet skall uppnås. När förbuden gäller 5 § Förbuden mot diskriminering i 3 och 4 §§ gäller när arbetsgivaren 1. beslutar i en anställningsfråga, tar ut en arbetssökande till anställningsintervju eller vidtar annan åtgärd under anställningsförfarandet, 2. beslutar om befordran eller tar ut en arbetstagare till utbildning för befordran, 3. tillämpar löne eller andra anställningsvillkor, 4. leder och fördelar arbetet eller 5. säger upp, avskedar, permitterar eller vidtar annan ingripande åtgärd mot en arbetstagare. Uppgift om meriter 6 § En arbetssökande som inte har anställts eller en arbetstagare som inte har befordrats eller tagits ut till utbildning för befordran, har rätt att på begäran få en skriftlig uppgift av arbetsgivaren om vilken utbildning, yrkeserfarenhet och andra meriter den person har som fick arbetet eller utbildningsplatsen. Förbud mot repressalier 7 § En arbetsgivare får inte utsätta en arbetstagare för repressalier på grund av att arbetstagaren har anmält arbetsgivaren för diskriminering enligt denna lag. Skyldighet att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier 8 § En arbetsgivare som får kännedom om att en arbetstagare anser sig ha blivit utsatt för trakasserier på grund av sexuell läggning av en annan arbetstagare skall utreda omständigheterna kring de uppgivna trakasserierna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra fortsatta trakasserier. Med trakasserier på grund av sexuell läggning avses sådant uppträdande i arbetslivet som kränker en arbetstagares integritet och som har samband med arbetstagarens sexuella läggning. Påföljder Ogiltighet 9 § Ett avtal är ogiltigt i den utsträckning det föreskriver eller medger sådan diskriminering som är förbjuden enligt denna lag. 10 § Om en arbetstagare diskrimineras genom en bestämmelse i ett avtal med arbetsgivaren på något sätt som är förbjudet enligt denna lag, skall bestämmelsen jämkas eller förklaras ogiltig, om arbetstagaren begär det. Har bestämmelsen sådan betydelse för avtalet att det inte skäligen kan krävas att detta i övrigt skall gälla med oförändrat innehåll, får avtalet jämkas även i annat hänseende eller i sin helhet förklaras ogiltigt. Om en arbetstagare diskrimineras på något sätt som är förbjudet enligt denna lag genom att arbetsgivaren säger upp ett avtal eller vidtar en annan sådan rättshandling, skall rättshandlingen förklaras ogiltig, om arbetstagaren begär det. Första och andra styckena gäller inte om 9 § är tillämplig. Skadestånd 11 § Om en arbetssökande eller en arbetstagare diskrimineras genom att arbetsgivaren bryter mot förbuden i 3 eller 4 § och 5 § 1 eller 2, skall arbetsgivaren betala skadestånd till den diskriminerade för den kränkning som diskrimineringen innebär. 12 § Om en arbetstagare diskrimineras genom att arbetsgivaren bryter mot förbuden i 3 eller 4 § och 5 § 3 5, skall arbetsgivaren betala skadestånd till arbetstagaren för den förlust som uppkommer och för den kränkning som diskrimineringen innebär. 13 § Om en arbetstagare utsätts för repressalier som avses i 7 §, skall arbetsgivaren betala skadestånd till arbetstagaren för den förlust som uppkommer och för den kränkning som repressalierna innebär. 14 § Om en arbetsgivare inte fullgör sina skyldigheter enligt 8 §, skall arbetsgivaren betala skadestånd till arbetstagaren för den kränkning som underlåtenheten innebär. 15 § Om det är skäligt kan skadestånd enligt 11 14 §§ sättas ned eller helt falla bort. Tillsyn Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning 16 § För att se till att denna lag följs skall det finnas en ombudsman mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning utses av regeringen. Ombudsmannen skall i första hand försöka få arbetsgivare att frivilligt följa föreskrifterna i denna lag. Uppgiftsskyldighet 17 § En arbetsgivare är skyldig att på uppmaning av Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning lämna de uppgifter om förhållandena i arbetsgivarens verksamhet som kan vara av betydelse för ombudsmannens tillsyn enligt 16 §. En arbetsgivare är vidare skyldig att lämna uppgifter när ombudsmannen biträder en begäran av en enskild arbetssökande eller arbetstagare enligt 6 §. Arbetsgivaren får inte betungas onödigt genom uppgiftsskyldigheten. Finns det särskilda skäl är arbetsgivaren inte skyldig att lämna ut uppgifter. Vite 18 § Om en arbetsgivare inte rättar sig efter en uppmaning enligt 17 § får Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning vid vite förelägga arbetsgivaren att fullgöra sin skyldighet. Överklagande m.m. 19 § Ett beslut om vitesföreläggande av Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning får överklagas hos . Nämndens beslut får inte överklagas. Talan om utdömande av vite förs vid tingsrätt av ombudsmannen. Handläggningen hos 20 § skall se till att ärendena blir så utredda som deras beskaffenhet kräver. När det behövs skall nämnden låta komplettera utredningen. Överflödig utredning får avvisas. 21 § Ärenden om vitesföreläggande avgörs efter muntlig förhandling, utom när nämnden anser att någon sådan förhandling inte behövs. 22 § Till en förhandling enligt 21 § skall Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och arbetsgivaren kallas. Nämnden får vid vite förelägga arbetsgivaren eller arbetsgivarens ställföreträdare att inställa sig personligen. Om det behövs för utredningen, får nämnden också kalla andra till förhandlingen. Rättegången Tillämpliga regler 23 § Mål om tillämpningen av 3 5 och 7 15 §§ skall handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Därvid anses som arbetstagare också arbetssökande och som arbetsgivare också den som någon har sökt arbete hos. Andra stycket gäller också när reglerna om tvisteförhandling i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet tillämpas i en tvist enligt 3 5 och 7 15 §§. Rätt att föra talan 24 § I en tvist enligt 23 § får Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning föra talan för en enskild arbetstagare eller arbetssökande, om den enskilde medger det och om ombudsmannen finner att en dom i tvisten är betydelsefull för rättstillämpningen eller det annars finns särskilda skäl för det. Om ombudsmannen finner det lämpligt får ombudsmannen i samma rättegång även föra annan talan som ombud för den enskilde. Ombudsmannens beslut i frågor enligt första stycket får inte överklagas. Ombudsmannens talan enligt första stycket förs vid Arbetsdomstolen. 25 § När en arbetstagarorganisation har rätt att föra talan för den enskilde enligt 4 kap. 5 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, får Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning föra talan bara om organisationen inte gör det. Vad som i den lagen föreskrivs om den enskildes ställning i rättegången skall tillämpas också när ombudsmannen för talan. 26 § Talan om skadestånd enligt 11 § med anledning av ett beslut om anställning som har meddelats av en arbetsgivare med offentlig ställning får inte prövas innan anställningsbeslutet har vunnit laga kraft. Preskription m.m. 27 § Om någon för talan med anledning av uppsägning eller avskedande skall 34 § andra och tredje styckena, 35 § andra och tredje styckena, 37 §, 38 § andra stycket andra meningen, 39 42 §§ samt 43 § första stycket andra meningen och andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd tillämpas. 28 § I fråga om någon annan talan än som avses i 27 § skall 64 66 och 68 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet tillämpas med den skillnaden att den tidsfrist som anges i 66 § första stycket första meningen skall vara . 29 § I fråga om en skadeståndstalan med anledning av ett beslut om anställning som har meddelats av en arbetsgivare med offentlig ställning, räknas tidsfristerna enligt 28 § från den dag då anställningsbeslutet vann laga kraft. 30 § Talan som förs av Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning behandlas som om talan hade förts av arbetstagaren eller den arbetssökande själv. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Genom ett beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift enligt kommittédirektiven (1997:7) att kartlägga och analysera behovet av lagstiftning till skydd mot diskriminering i arbetslivet på grund av homosexualitet eller sexuell läggning, kartlägga och redovisa andra länders lagstiftning och åtgärder i övrigt i frågan, om utredaren skulle finna det lämpligt, föreslå hur en lag med förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av homosexualitet eller sexuell läggning skall vara utformad. Utredningen, som bedrevs under namnet "Utredningen mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning" (), avlämnade betänkandet Förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning (SOU 1997:175). I betänkandet lämnas förslag till dels en ny lag mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, dels en ny lag om diskrimineringsombudsmannen. Vidare föreslås vissa ändringar i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister och i sekretesslagen (1980:100). Utredningens sammanfattning finns i bilaga 1 och utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. På eget initiativ har dessutom synpunkter inlämnats av . En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr A97/3839/RS). Regeringen beslöt också att tillkalla en särskild utredare med uppgift att bl.a. utreda hur en lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder skulle kunna utformas. Utredningen antog namnet FUDA utredningen. Därutöver tillkallade regeringen också en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av lagen (1994:134) mot etnisk diskriminering (lag mot etnisk diskriminering). Den utredningen antog namnet utredningen. Utredningarna har överlämnat sina betänkanden, Förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder (SOU 1997:176) och Räkna med mångfald! Förslag till lag mot etnisk diskriminering m.m. (SOU 1997:174). Regeringen har i prop. 1997/98:177 föreslagit att skall anta bl.a. en ny lag om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet. med beslutet om denna proposition föreslår regeringen i prop. 1997/98:179 att också skall anta förslag till lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder. I den propositionen finns förslag till ändringar i lagen (1974:371) om rätte-gången i arbetstvister och i sekretesslagen (1980:100). Ändringarna är föranledda även av det lagförslag som lämnas i denna proposition om Lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 8.5 samt i författningskommentaren. I propositionens lagförslag har också vissa redaktionella ändringar gjorts. 4 Allmänna utgångspunkter Varje individ som söker eller innehar en anställning bör ha rätt att bedömas utifrån sina personliga egenskaper och förutsättningar att utföra arbetet. En arbetssökandes eller arbetstagares sexuella läggning är en privatsak och det går inte att dra en slutsats om individens förutsättningar eller sätt att utföra arbetsuppgifter utifrån dennes sexuella läggning. Varje individ bör också ha rätt att i arbetslivet inte bemötas utifrån osakliga, irrelevanta, godtyckliga eller rent av kränkande bedömningsgrunder. Eftersom sexuell läggning normalt saknar betydelse i arbetslivet bör en arbetsgivare i princip inte beakta arbetssökandes eller arbetstagares sexuella läggning i något avseende. Ovidkommande beaktande av sexuell läggning bör därför anses som diskriminering som bör vara förbjuden. Öppenheten gentemot homo och bisexuella synes ha ökat väsentligt . Misstänksamheten och fördomarna har minskat. Några skäl till det är den uppmärksamhet som följt bl.a. av lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap (partnerskapslagen) och att det blivit vanligare med personer som är öppet homo och bisexuella. Homosexualiteten har blivit öppnare och därmed i någon mån avdramatiserats. Inte desto mindre är homo och bisexuella alltjämt en utsatt grupp. Det är väldokumenterat att många människor i fortfarande intar en oförstående, avvaktande eller rent av avståndstagande attityd till homo och bisexuella. Utredningens arbete har visat att diskriminering av homosexuella och bisexuella i arbetslivet förekommer. I många fall är diskrimineringen en följd av de negativa attityderna. Kvinnor kan bli särskilt utsatta i detta sammanhang. Utredningen har också visat att fler alltjämt hellre döljer sin homosexuella läggning än visar den öppet. Orsaken är ofta rädsla för omgivningens reaktioner. Många homosexuella upplever detta som ett verkligt stort, dagligt problem. Regeringen avser genom det föreliggande förslaget att motverka diskriminering. På kort sikt torde förslagets viktigaste effekt bli att bidra till upprättelse och ekonomisk kompensation åt den enskilde som utsatts för diskriminering. På lite träder den normbildande och attitydpåverkande effekt, som en lag mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning kan antas ha, i förgrunden. Denna mer långsiktiga påverkan på arbetsgivare och allmänhet torde vara den viktigaste funktionen av den nya lagen. 5 Internationella åtaganden, EU och utländsk rätt 5.1 Den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (), som gäller som svensk lag, innehåller ett stadgande om diskriminering. Enligt artikel 14 i konventionen skall nämligen åtnjutandet av de fri och rättigheter som anges i konventionen säkerställas utan någon åtskillnad såsom på grund av kön, ras, hudfärg, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationellt eller socialt ursprung, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd eller ställning i övrigt. Diskrimineringsförbudet gäller alltså i förhållande till de fri och rättigheter som i övrigt framgår av konventionen. Personer med viss sexuell läggning har i detta avseende samma rätt som alla andra personer, eftersom artikelns uppräkning av s.k. diskrimineringsgrunder inte är uttömmande. Däremot innehåller konventionen alltså inte något diskrimineringsförbud på grund av sexuell läggning som tar sikte på arbetssökande eller arbetstagare eller som gäller arbetslivet i övrigt medlemmar uppmanades 1981 att garantera homosexuella en jämlik behandling i arbetslivet (se parlamentariska församlings rekommendation 924/1981). 5.2 konvention nr 111 Konvention nr 111 om diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning är en av grundläggande instrument om mänskliga rättigheter. Konventionen ratificerades av . Härigenom har förbundit sig att utforma och tillämpa en nationell politik, avsedd att genom metoder, anpassade efter landets förhållanden och praxis, främja likställdhet med avseende på möjligheter och behandling i fråga om anställning och yrkesutövning i syfte att avskaffa varje diskriminering i nämnda hänseende. I konventionen definieras diskriminering som varje åtskillnad, uteslutning eller företräde på grund av ras, hudfärg, kön, religion, politisk uppfattning, nationell härstamning eller socialt ursprung, som har till följd att likställdhet med avseende å möjligheter eller behandling i fråga om anställning eller yrkesutövning omintetgörs eller beskärs. Konventionen omfattar alltså inte diskriminering på grund av sexuell läggning. Inom pågår dock ett arbete med sikte på att eventuellt inkludera även andra diskrimineringsgrunder än de som räknas upp i konventionen. 5.3 Europeiska unionen EG rätten saknar regler som förbjuder diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Frågan har emellertid varit uppe till behandling i och i Europeiska kommissionen. Parlamentet uttalade i en resolution om diskriminering i arbetslivet att det i kampen mot alla former av diskriminering är omöjligt att blunda för eller passivt acceptera diskriminering av homosexuella (nr C 104/46). Kommissionen antog 1992 en rekommendation om sexuella trakasserier i arbetslivet (92/131/EEC). I denna uttalades bl.a. att homosexuella är bland dem som är särskilt sårbara när det gäller sexuella trakasserier. bekräftade parlamentet i en resolution om lika rättigheter för homosexuella och lesbiska inom EU bl.a. att alla medborgare måste behandlas jämlikt oberoende av sexuell läggning (A3 0028/94). Det bör påpekas att resolutioner och rekommendationer av detta slag i och för sig inte är rättsligt bindande för medlemsstaterna. Frågan om diskriminering på grund av sexuell läggning har också beröringspunkter med könsdiskriminering. Det grundläggande förbudet mot könsdiskriminering återfinns i artikel 119 i EG fördraget. avslutades i då stats och regeringscheferna kom överens om ett nytt fördrag, Amsterdamfördraget. I har godkänt Amsterdamfördraget med bl.a. ändring av fördragen om upprättande av de Europeiska gemenskaperna, se prop. 1997/98:58, bet. 1997/98:UU13, rskr. 1997/98:197. Till fördraget om upprättandet av Europeiska Gemenskapen, det s.k. , fogas en ny artikel 6 a. Rådet ges enligt artikeln möjlighet att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Ett sådant beslut skall fattas enhälligt på förslag av kommissionen och efter yttrande. Den nya artikeln bör uppfattas som ett principiellt avståndstagande från diskriminering även på grund av sexuell läggning. Artikeln ger kommissionen möjlighet att ta olika initiativ för att motverka diskriminering bl.a. på grund av sexuell läggning 5.4 antog 1984 en rekommendation om homosexuellas sociala situation i samhället (Nr 17/1984/j). Medlemsländerna rekommenderas att avskaffa diskriminerande lagstiftning, främja jämställdhet för homosexuella och motverka negativ särbehandling. 5.5 Utländsk rätt lag mot särbehandling i arbetslivet förbjuder direkt och indirekt diskriminering baserad på bl.a. seksuel orientering . arbetsmiljölag innehåller förbud mot diskriminering på grund av bl.a. homofil läggning och samlevnadsform. Den norska strafflagen har vidare två bestämmelser till skydd bl.a. för homo och bisexuella.