prop · GL03145D2 · 1998-01-01 00:00:00 — Det innebär inte att andra kapitel är mindre viktiga, utan är ett uttryck för att kommittén bedömt att de frågeställningar och samhällsområden som här berörs kan anses ha störst relevans för det svenska arbetet med och hållbar utveckling. Tyngdpunkten i kommitténs framställning ligger på frågeställningar och ämnesområden som har starka samband med miljöpåverkan och användningen av naturresurser. Olika ekonomiska och sociala aspekter har därvid främst behandlats i ett miljö- och naturresursperspektiv. Kommittén vill dock i detta sammanhang framhålla vikten av att Agenda-arbetet i enlighet med intentioner kan breddas i det fortsatta arbetet. pekar ut tre samverkande dimensioner är handlingsprogram inför 2000-talet. Dokumentet pekar ut åtgärder inom ett brett spektrum av samhällsområden, som syftar mot hållbar utveckling. tar upp tre dimensioner av samhällsutveckling som måste samverka för att utvecklingen ska vara hållbar: den sociala dimensionen, den ekonomiska dimensionen samt miljö- och naturresursdimensionen eller den ekologiska dimensionen. Det är naturligt att dessa tre dimensioner betonas olika mycket och i olika delar av världen. Bland de faktorer framhåller som viktiga förutsättningar för en hållbar utveckling är demokrati samt brett engagemang och deltagande i demokratiska beslutsprocesser. För att stimulera både enskilda individers, gruppers och organisationers delaktighet måste arbetsformerna kontinuerligt utvecklas. En viktig förutsättning är också fri tillgång till information från myndigheter om t.ex. produkters och åtgärders inverkan på miljö och utveckling. Slutsatser - vägar vidare mot hållbar utveckling Det blir allt tydligare att vi måste söka efter integrerade lösningar på miljöproblem och andra samhällsproblem. Samhällets resurser räcker inte till för att lösa dem var för sig. Rätt utformade kan åtgärder och investeringar som gynnar miljön också bidra till t.ex. samhällsekonomiska vinster, förbättrad folkhälsa, utveckling av näringslivet och fler arbetstillfällen samt vitalisering av demokratin. Om vi inte lyckas lösa problem kring t.ex. samhällsekonomi och arbetslöshet kommer omvänt både de ekonomiska och politiska förutsättningarna för insatser som gynnar miljön att försämras. För en långsiktigt hållbar utveckling, där balans råder mellan ekonomiska, sociala och ekologiska aspekter, krävs bland annat: ökad internationell samsyn och samarbete. EU och FN är viktiga forum för detta arbete, förändringar i skattesystemet som gynnar effektivare råvaru- och energianvändning, användning av miljöanpassad teknik samt minskad arbetslöshet, avveckling av subventioner och avgifter som medverkar till resursslöseri och miljöförstöring, en utvecklad målstyrning med klar ansvarsfördelning och uppföljningsbara mål, åskådliga och praktiskt användbara kriterier för att prioritera mellan olika miljöproblem samt sätta in resurserna där de gör mest nytta. Dessa kriterier bör så långt som möjligt bygga på vetenskaplig grund. en ökad forskning kring miljö och hållbar utveckling, tillämpning av gröna räkenskaper och indikatorer för hållbar utveckling både på nationell och lokal nivå. Dessa är viktiga verktyg för att bättre väga in miljöaspekter i samhällsekonomisk redovisning. vidareutveckling av det arbetssätt som förstärkts genom Agenda 21- arbetet, med tvärsektoriellt samarbete, dialog och gemensamt ansvars- tagande från olika aktörer. Nya former för deltagande och samråd behöver därför utvecklas, både på lokal och nationell nivå. en nationell samordning för att vidareutveckla arbetet med och hållbar utveckling. Förslag till åtgärder lägger ett hundratal förslag till åtgärder. Förslagen riktar sig till instanser och aktörer som enligt kommitténs mening har ansvar för att vidta åtgärder och att engagera sig i arbetet. Dessa strategier och förslag kan sägas utgöra ett avstamp för det fortsatta arbetet med . Förslagen spänner över ett brett spektrum av aktiviteter och samhällssektorer. Därför kan de av naturliga skäl inte vara heltäckande eller gå in på detaljer i genomförandet. Syftet är dels att lyfta fram nya idéer, dels att betona vikten av vissa kända förslag. Denna förslagskatalog ska förhoppningsvis komplettera andra angränsande utredningar och förslag samt utgöra en grund för fortsatt arbete. Förslagen är uppställda i tabellform, där det konkreta förslaget formuleras i vänsterspalten. Tänkbara aktörer som på olika sätt kan omsätta förslagen i praktiken anges i högerspalten. Nedan presenteras några exempel på kommitténs förslag. För mer information hänvisas till SOU 1997:105. Att integrera hållbarhetsperspektivet i allt bistånd Stöd till långsiktigt hållbara projekt bör prioriteras konsekvent i svenskt bistånd, medan stöd till icke hållbara projekt bör avvecklas. Exempelvis bör stöd till utveckling av förnybara energikällor och energieffektivisering fortsätta, enligt den inriktning som anges i Sidas energipolicy. Stödet till utveckling av fossilbränsleanvändning bör avvecklas och försiktighet bör iakttas med stöd till vattenkraftanläggningar. Regeringen och Sida Förändring av En vitbok för hållbar utveckling bör utarbetas av EU- kommissionen. Den bör ta upp hur förenliga dagens direktiv är med ekologiskt hållbar utveckling samt vilka förändringar som krävs . Regeringen bör ta fram en plan för arbetet med en sådan vitbok , då är ordförandeland (förslaget utvecklas i Kretsloppsdelegationens Strategi för kretsloppsanpassade varor , Rapport 1997:14). Gynna energieffektivisering Möjligheten att ålägga statliga myndigheter att köpa miljömärkt el bör undersökas. Detta skulle kunna ingå i, eller bli en förlängning av, pilotprojektet för offentlig upphandling bör utreda möjligheterna för statliga myndigheter att göra detta. Alla företag, myndigheter och organisationer har möjlighet att själva bli pionjärer inom detta med miljöledning i statliga myndigheter. De diffusa utsläppen största orsak till övergödningen Det är av stor vikt att den över- gripande fysiska planeringen för genomsyras av ett tydligt Agenda 21-perspektiv. Östersjövisionen VASAB 2010 bör utvecklas så att perspektivet miljö och hållbar utveckling ges en mer framträdande plats. HELCOM, Östersjöstaternas råd, Östersjögruppen m.fl. Information och kunskapsförmedling Nationella samordnade insatser behövs för att nå ut till allmänheten och olika aktörer med grund-läggande information kring hållbar utveckling och . Därför bör en nationell informations-strategi övervägas, där t.ex. användning av olika typer av in-formation via etermedia, tryckt informationsmaterial samt information via internet ingår. Regeringen bör ta initiativ till en sådan informationsstrategi och den bör utformas i samråd med centrala, regionala och lokala aktörer. Offentlig upphandling och miljöhänsyn inom EU bör göra förtydliganden av vilka miljökrav som kan ställas vid offentlig upphandling. Förhållandena mellan artiklarna 2, 3 och 130r i och upphandlingsdirektiven bör särskilt uppmärksammas. Regeringen bör aktivt söka stöd hos andra EU-länder för att skapa ett större tryck bakom kraven som riktas mot på en effektivare och mer miljöanpassad offentlig upphandling. Utbildning Utbildningsväsendet måste på ett bättre sätt än tydliggöra för eleverna hur samhällets organisation samt vår livsstil kan anpassas för att skapa en hållbar utveckling. Kunskapsmål bör fokuseras på en ökad förståelse för sambanden mellan vår livsstil och miljö- samt utvecklingsproblematiken. Nation- ella kunskapsmål för en hållbar utveckling bör formuleras. bör i samarbete med pedagogiska institutioner och miljöorganisationer ta fram förslag till nationella kunskapsmål. Förteckning över remissinstanserna avseende kommitténs betänkande SOU 1997:105 efter resultat och framtid , , , , , , , , i , i län, i , i , i , i , , (), , , (), , , (), Statskontoret, , (), , (), , , , , , , , , , , , , , , , Skogs- och jordbrukets forskningsråd (), , (), (), , , och statens historiska museer, (), geologiska undersökning (SGU), , , , , , i , i , i län, i , i , i , i , i , , , , , , , , , kommun, kommun, kommun, kommun, , Falu kommun, , , Hjo kommun, , , kommun, kommun, , , kommun, , , kommun, , , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Stad, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, Ystads kommun, kommun, kommun, (), (), , i , i län, i , i , i , i , , , , , , , , , , Föreningen , , , , , Akademikers Centralorganisationen /SR, i , Centerkvinnorna, , , , , de Gröna , , , , Ung Vänster, , , , (), , Det Naturliga Steget, , , , , Q2000, Världsnaturfonden, , , , , Hela ska leva, , , , och Skola, Röda Korset, , , , kristna råd, , , . Förteckning över remissinstanserna avseende ändring i Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet , , , , , , Kemikontoret, verkstadsindustrie Förteckning över remissinstanserna avseende förslag om ratifikation av konvention om säkerheten vid hantering av använt kärnbränsle och om säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall Justitiekanslern, , Statskontoret, Riksrevisionsver- ket, , juridiska fakulteten, , juridiska fakulteten, , , , Statens strålskydds- institut, , vid Bar- sebäcks kärnkraftverk, vid Forsmarks kärn- kraftverk, vid , vid , Lokala säkerhets- nämnden vid Studsvik AB:s kärntekniska anläggningar, för kärnavfallsfrågor (KASAM), , , , för en ny energimyndighet, c/o , Nationelle samordnaren för kärnav- fallsfrågor, , , AB SVAFO, , Folkkampanjen mot Kärnkraft-Kärnvapen, Forsmarks Kraft- grupp AB, , , , Svensk Kärn- bränslehantering AB, . mål och beslut Tabell över hur tidigare mål och beslut förhåller sig till förslaget till nya nationella miljökvalitetsmål. De mål och beslut som återges i vänsterspalten är hämtade från lista i luft och gröna skogar (4765). 1 Klimatpåverkande gaser Mål och beslut Kommentar Atmosfärens koncentration av växthusgaser stabiliseras på en nivå som skulle förhindra farlig antropogen störning i klimatsystemet. En sådan nivå bör vara uppnådd inom en tidsram som är tillräcklig för att tillåta ekosystem att anpassa sig naturligt till klimatförändring, att säkerställa att livsmedelsproduktion inte hotas och att möjliggöra för ekonomisk utveckling att fortgå på ett hållbart sätt. (Klimatkonventionen, prop. 1992/93:179 bil. 1.3 s. 92, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361) Målet fortsätter gälla. Kompletteras av nytt miljökvalitetsmål som behandlas i avsnitt 4.2.15 Begränsad kli- matpåverkan. Utsläppen av samtliga klimatpåverkande gaser skall begränsas. bör genomföra kost- nadseffektiva insatser såväl nationellt som in- ternationellt. 1992/93:179, bil. 1 s. 33, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361) Målet fortsätter gälla. Behandlas i avsnitt 4.2.15 Begränsad kli- matpåverkan. En kom- mitté kommer att till- sättas för att behandla strategier för att uppnå målet. En nationell strategi bör vara att koldioxidut- släppen från fossila bränslen stabiliseras i enlighet med klimatkonventionen till nivå för att därefter minska (tillägg av jordbruksutskottet, bet. 1992/93:JoU19 s. 21, och i samband med riksdagsbe- handlingen). 1992/93:179 s. 33, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361) Målet fortsätter att gälla och bereds i den kom- mitté som kommer att tillsättas. Behandlas i avsnitt 4.2.15 Begränsad klimatpåverkan. Metanutsläppen från avfallsupplag bör minska . 1992/93:179, bil. 1 s. 36, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361) Målet fortsätter gälla. Behandlas i avsnitt 4.2.15 Begränsad kli- matpåverkan. skall verka för att de totala koldioxidutsläppen i inte överstiger nuvarande nivå (1990) för att därefter minska. 1990/91:90 s. 18, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Målet fortsätter gälla. Behandlas i avsnitt 4.2.15 Begränsad kli- matpåverkan. Uppdate- ras eventuellt i samband med fördelningen av åtaganden i Kyotoproto- kollet mellan EU:s medlemsstater. Åtgärdsprogram för att minska utsläppen av växthusgaser skall utgöra en integrerad del av det framtida samhällsbyggandet och i arbetet med att miljöanpassa olika samhällsaktiviteter. Klimataspekterna bör beaktas ingående inför energi- och transportsystemens framtida ut- byggnad, bostädernas och arbetsplatsernas lo- kalisering och utformning och bli en drivkraft för den tekniska utvecklingen. 1992/93:179, bil. 1 s. 37, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361) Målet fortsätter gälla. En strategi behandlas i avsnitt 7.3 Klimat. Utsläppen av HFC- och FC-föreningar liksom övriga närbesläktade gaser bör be- gränsas till att motsvara högst av koldioxidutsläpp , räknat som kol- dioxidekvivalenter. 1994/95:119 s. 29, bet. 1994/95:JoU22, rskr. 1994/95:423) Målet fortsätter gälla. Delvis reglerat i förord- ning (1995:555) om HFC. 2 Uttunning av ozonskiktet Mål och beslut Kommentarer Uttunningen av ozonskiktet hejdas så att män- niskors hälsa och de ekologiska systemen inte skadas. 1990/91:90 s. 18, bet. 1990/91:90:JoU30, rskr. 1990/91:338) Täcks av nytt miljökva- litetsmål. Behandlas i avsnitt 4.2.14 Skyd- dande ozonskikt. Förbrukning och produktion av CFC skall ha minskat (jämfört med ) och helt ha upphört . 1992/93:179 s. 51-55, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361) Målet är uppnått. Regle- rat i EG:s förordning (EG) nr. 3093/94 om ämnen som bryter ned ozonskiktet och i för- ordningen (1995:636) om ämnen som bryter ner ozonskiktet. Avvecklingsbeslutet för haloner innebär att förbrukning och produktion skall ha upphört helt . 1992/93:179 s. 51-55, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361) Målet är uppnått. Regle- rat i EG:s förordning (EG) nr. 3093/94 om ämnen som bryter ned ozonskiktet och i för- ordningen (1995:636) om ämnen som bryter ner ozonskiktet. Förbrukning och produktion av koltetraklorid skall vara nere i av nivå och en total avveckling skall vara genomförd till . 1992/93:179 s. 51-55, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361) Målet är uppnått. Regle- rat i EG:s förordning (EG) nr. 3093/94 om ämnen som bryter ned ozonskiktet och i för- ordningen (1995:636) om ämnen som bryter ner ozonskiktet. Från får inte HCFC använ- das där miljövänligare alternativ finns och an- vändningen begränsas till de områden där HCFC ersätter de kontrollerade ämnena CFC, halon, koltetraklorid, 1,1,1-trikloretan och HBFC. HCFC förbrukningen får uppgå till högst den kalkylerade nivån för (vilken beräknas som summan av av den ODP viktade CFC förbrukningen och hela den ODP viktade HCFC förbruk- ningen detta år). skall förbrukningen ha reducerats och till 2010 , 2015 vara nere i av kalkylerade förbrukning. skall av tidigare förbrukning tilllåtas. All förbrukning skall ha upphört . 1992/93:179 s. 51-55, bet. 1992/93:JoU 19, rskr. 1992/93:361) Reglerat i EG:s förord- ning (EG) nr. 3093/94 om ämnen som bryter ned ozonskiktet och i förordningen (1995:636) om ämnen som bryter ner ozonskiktet. All förbrukning och produktion av HBFC skall ha upphört senast . 1992/93:179 s. 51-55, bet. 1992/93:JoU 19, rskr. 1992/93:361) Målet är uppnått. Regle- rat i EG:s förordning (EG) nr. 3093/94 om ämnen som bryter ned ozonskiktet och i för- ordningen (1995:636) om ämnen som bryter ner ozonskiktet. . skall förbrukning och produktion av metylbromid högst motsvara nivå. 1992/93:179 s. 51-55, bet. 1992/93:JoU 19, rskr. 1992/93:361) Målet är uppnått. Regle- rat i EG:s förordning (EG) nr. 3093/94 om ämnen som bryter ned ozonskiktet och i för- ordningen (1995:636) om ämnen som bryter ner ozonskiktet. Den svenska användningen av CFC skall i huvudsak vara helt avvecklad till utgången av 1994. 1987/88:85 s. 173, 188, bet. 1987/88:JoU 23, rskr. 1987/88:373) Målet är uppnått. Regle- rat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. CFC-användningen inom kyl-, värme- och kli- matanläggningar kan och bör ha minskat med till c:a /91 och med ytterligare till c:a /93. 1987/88:85 s. 194, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373) Målet är uppnått. Regle- rat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. Användningen av CFC i förpackningsmaterial kan och bör ha upphört senast /90. 1987/88:85 s. 191, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373) Målet är uppnått. Regle- rat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. Användningen av CFC inom verkstadsindustrin kan och bör ha upphört senast /91. 1987/88:85 s. 191, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373) Målet är uppnått. Regle- rat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. Användningen av CFC i kemtvättar kan och bör ha minskats , till c:a , /91. 1987/88;85 s. 192, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373) Målet är uppnått. Regle- rat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. Användningen av CFC för framställning av mjuk skumplast kan och bör ha upphört senast /91. 1987/88:85 s. 192, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373) Målet är uppnått. Regle- rat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. Användningen av CFC i produkter av hård skumplast, framställda av extruderad polysty- ren, kan och bör ha upphört senast vid årsskif- tet 1990/91. 1987/88:85 s. 193, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373) Målet är uppnått. Regle- rat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. Användningen av CFC i produkter av hård skumplast, framställda av polyuretan, helt kan och bör ha upphört senast /95. 1987/88:85 s. 193, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373) Målet är uppnått. Regle- rat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. Användningen av koltetraklorid skall minska till . 1990/91:90 s. 275, bet. 1990/91:90:JoU30, rskr. 1990/91:90:338) Målet är uppnått. Regle- rat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. Användningen av CFC som arbetsmedium i nya installationer av kyl-, värme- och klimat- anläggningar kan och bör ha upphört senast /95 (skall ha upphört senast den . 1994, enligt RB 93/94).Efter denna tidpunkt bör det endast återstå en mycket be- gränsad och successivt minskande användning av CFC vid service och reparation av befintliga anläggningar. 1987/88:85 s. 194, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373) Målet är uppnått. Regle- rat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. All användning av CFC i kemtvättar kan och bör ha upphört senast /95. 1987/88:85 s. 192, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373) Målet är uppnått. Regle- rat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. Användningen av halon som brandsläck- ningsmaterial i befintliga anläggningar skall ha upphört . 1990/91:90 s. 270, bet. 1990/91:JoU30, rskr. . 1990/91:338) Målet är uppnått. Regle- rat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. Påfyllning av befintliga kyl-, värme- och kli- matanläggningar med CFC bör förbjudas från och sådana anläggningar bör upphöra att användas yrkesmässigt från . 1994/95:119 s. 25, bet. 1990/91:JoU22, rskr. 1990/91:423) Reglerat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. Installation av nya kyl-, värme- och klimatan- läggningar med HCFC bör upphöra och påfyllning av HFCF i be- fintliga anläggningar bör upphöra . 1994/95:119 s. 25, bet. 1994/95:JoU22, rskr. 1994/95:423) Reglerat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. Efter utgången av bör endast en mindre användning av metylbromid vara tillåten. Senast vid utgången av bör användningen av metylbromid ha upphört helt. 1994/95:119 s. 25, bet. 1994/95:JoU22, rskr. 1994/95:423) Målet är uppnått. Regle- rat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. Förbud mot saluhållande och överlåtelse av HBFC och koltetraklorid bör gälla från . 1994/95:119 s. 25, bet. 1994/95:JoU22, rskr. 1994/95:423) Målet är uppnått. Regle- rat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. Kommunerna skall ombesörja att CFC-inne- hållet i kasserade kyl- och frysskåp omhänder- tas på ett miljöriktigt sätt senast från . 1990/91:90 s. 268, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Målet är uppnått. Regle- rat i förordningen (1995:635) om ämnen som bryter ned ozon- skiktet. 3 Försurning av vatten och mark Mål och beslut Kommentarer Nedfallet av svavel- och kväveoxider begränsas till nivåer som inte skadar naturen eller människors hälsa. 1990/91:90, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Kompletteras med delmål. som behandlas i avsnitt 4.2.7 Bara naturlig försurning. Svavelnedfallet behöver minska i sydvästra och i räknat års nivå. Kvävenedfallet be- höver minska i södra och . 1990/91:90 s. 28, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Kompletteras delmål som behandlas i avsnitt 4.2.7 Bara naturlig försurning. De svenska svavelutsläppen skall minska . 1990/91:90 s. 25, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Målet har uppnåtts. Kompletteras med delmål som behandlas i avsnitt 4.2.7 Bara naturlig försurning. Kväveoxidutsläppen skall minska räknat års nivå. 1990/91:90 s. 25, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Kompletteras med delmål som behandlas i avsnitt 4.2.7 Bara naturlig försurning. Ammoniakutsläppen bör minska . Möjligheterna att halvera utsläppen i södra och un- dersöks. 1990/91:90 s. 25, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Målet ej uppnått. Den parlamentariska bered- ningen kommer att ut- värdera förslag till del- mål. Behandlas i avsnitt 4.2.7 Bara naturlig försurning. Minskning av svaveldioxidutsläppen med mellan och . 1984/85:127 s. 6, bet. 1984/85:JoU28, rskr. 1984/85:275) Kompletteras med delmål som behandlas i avsnitt 4.2.7 Bara naturlig försurning. Ammoniakavgången från jordbruket skall minska i södra och . 1990/91:90 s. 421, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Den parlamentariska beredningen kommer att utvärdera förslag till delmål. Behandlas i avsnitt 4.2.7 Bara natur- lig försurning. Området där åtgärder skall vidtas för att minska ammoniakavgången bör utökas till att omfatta hela samt slättbygder för att ytterligare reduktion av ammoniakavgången skall kunna uppnås. Detta skulle innebära en ambitionshöjning jämfört med dagens målområde som omfattar endast södra och (se nedan). Krav bör införas på täckning av flytgödsel- och urinbehållare och på att påfyllning bör ske vid behållarens botten i hela och slättbygder. Krav på snabb nedmyllning av gödseln och krav på speciell spridningsteknik av flytgödsel bör införas i de sydligaste länen för att åstadkomma en 25- procentig minskning av ammoniakavgången i dessa län. 1994/95:119 sid. 22, bet. 1994/95:JoU22, rskr. 1994/95:423) Målet fortsätter gälla. Den parlamentariska be- redningen kommer att utvärdera förslag till delmål. Behandlas i avsnitt 4.2.7 Bara natur- lig försurning.. om täckning av gödsel- och urinbehål- lare (f.o.m. 1/7 1997) samt om spridningen av gödsel (f.o.m. 1/1 1996) har utfärdats av Jord- bruksverket i enlighet med förordningen (1979:426) om skötsel av jordbruksmark. 4 Fotokemiska oxidanter/marknära ozon Mål och beslut Kommentarer Nedfallet av flyktiga organiska ämnen begrän- sas till nivåer som inte skadar naturen eller människors hälsa. (Prop.1990/91:90 s. 25, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/9: 338) Målet fortsätter gälla. Kompletteras med nytt miljökvalitetsmål samt delmål för transport- sektorn som behandlas i avsnitt 4.2.1 luft. Den parlamentariska be- redningen överväger delmål för övriga sekto- rer. Utsläppen av flyktiga organiska ämnen bör minska räknat års nivå. 1990/91:90 s. 25, bet. 1990/91:JoU 30, rskr. 1990/91:338) Målet fortsätter gälla. Kompletteras med nytt miljökvalitetsmål samt delmål för transport- sektorn som behandlas i avsnitt 4.2.1 luft. Den parlamentariska be- redningen överväger delmål för övriga sekto- rer. 5 Tätorternas luftföroreningar och buller Mål och beslut Kommentarer Som riktlinjer för det fortsatta arbetet gäller att luftkvaliteten förbättras så att de återstående riskerna för människors hälsa till följd av ut- släpp av luftföroreningar från trafik, industri och energianläggningar undanröjs. 1990/91:90 s. 31, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) Målet fortsätter gälla och kompletteras med miljökvalitetsmål som behandlas i avsnitt 4.2.1 luft.