prop · GL0399 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt regeringens mening saknas det anledning att ändra denna ordning. Reglerna om de vice verkställande direktörerna bör överensstämma med reglerna för den verkställande direktören. En uppdelning av verkställande direktörens uppgifter på flera vice verkställande direktörer skulle leda till en olycklig uppsplittring av ansvar och behörighet. Regeringen anser därför att det inte bör vara möjligt att vid den verkställande direktörens förfall dela ansvaret för den löpande förvaltningen mellan olika vice verkställande direktörer. En annan sak är att den vice verkställande direktör som träder in i den verkställande direktörens ställe genom delegering kan fördela vissa arbetsuppgifter på de övriga vice verkställande direktörerna. 5.4 Ställföreträdarjäv Regeringens förslag: En ställföreträdare för ett bolag (styrelseledamot eller verkställande direktör) skall inte få handlägga frågor om avtal mellan bolaget och en tredje man som ställföreträdaren ensam eller tillsammans med någon annan får företräda. Detta skall dock inte gälla om bolaget och den tredje mannen ingår i en koncern eller i en koncernliknande företagsgrupp eller om ställföreträdaren äger samtliga aktier i bolaget. Kommitténs förslag: Överensstämmer i väsentliga delar med regeringens förslag. Kommittén har dock föreslagit en annan utformning av undantagen från jävsbestämmelsen. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har förklarat sig vara positiva till förslaget. Några av remissinstanserna, däribland , , och , har dock haft synpunkter på vilka fall som bör undantas från den föreslagna jävsregeln. Bakgrund: En fråga som har ägnats viss uppmärksamhet i debatten är aktiebolagslagens bestämmelser om jäv för styrelsens ledamöter. Bestämmelserna om jäv för styrelseledamot och verkställande direktör är avsedda att skydda bolaget, dvs. aktieägarnas gemensamma intressen. Enligt 8 kap. 10 § aktiebolagslagen får en styrelseledamot eller en verkställande direktör inte handlägga en fråga rörande avtal mellan honom och bolaget. En sådan ställföreträdare får inte heller handlägga en fråga om avtal mellan bolaget och tredje man, om han i frågan har ett väsentligt intresse som kan vara stridande mot bolagets. Det kan exempelvis vara fallet vid fråga om ett avtal mellan bolaget och en styrelseledamots familjemedlemmar. Bestämmelsen anses också hindra en styrelseledamot eller en verkställande direktör från att delta i hand- läggningen av ett avtal mellan bolaget och en annan juridisk person i vilken styrelseledamoten eller den verkställande direktören har ett betydande intresse av ekonomiskt eller annat slag som kan strida mot bolagets. Det kan t.ex. vara fråga om ett större aktieinnehav i motparts- bolaget. I paragrafen jämställs avtal med rättegång eller annan talan. Jävsbestämmelserna är tillämpliga även på ensidiga rättshandlingar som har betydelse för ett avtals uppkomst, förändring eller upphörande, t.ex. uppsägning av ett kontrakt. De anses också kunna tillämpas vid gåva från bolaget (se prop. 1975:103 s. 379). Jävsbestämmelserna tar sikte på både deltagande i kollegial behandling och sådana fall då en person såsom ensam styrelse eller verkställande direktör bereder och avgör en fråga. En jävig styrelseledamot får inte delta vare sig i styrelsens överläggning eller i dess beslut. Ställföreträdaren får inte heller utan särskilt bemyndigande företräda bolaget vid avtalsslutet (se Kedner, , Aktiebolagslagen, 5 u., 1995, s. 52 f). En omdiskuterad fråga är om en person som är styrelseledamot eller verkställande direktör i två bolag skall anses jävig vid behandling av en fråga om t.ex. avtal mellan bolagen. Ett sådant s.k. ställföreträdarjäv har inte ansetts vara någon självständig jävsgrund enligt svensk rätt. Det innebär exempelvis att en styrelseledamot i ett kreditföretag som också är styrelseledamot i ett industriföretag kan delta i ett beslut i industriföretagets styrelse om att ta upp ett lån i kreditföretaget. Ytterligare ett vanligt exempel kan anges. I två bolag där det ena är underleverantör till det andra har i vardera bolagets styrelse invalts en person som också är styrelseledamot i det andra bolaget. När ett avtal mellan bolagen rörande underleveranser behandlas i bolagens styrelser, kan ställföreträdaren för bolagets avtalspart komma att delta i beslutet. Skälen för regeringens förslag: De skäl som bär upp de nuvarande jävsbestämmelserna har enligt regeringens mening fortfarande bärkraft. Liksom bör därför lagen förbjuda en styrelseledamot och en verkställande direktör att delta i handläggning av ett ärende där han själv är motpart eller själv har ett väsentligt intresse som kan vara stridande mot bolagets. Skälen bakom de nuvarande jävsbestämmelserna gör sig också i viss utsträckning gällande när styrelseledamoten eller den verkställande direktören är ställföreträdare för bolagets motpart. Även om ställföreträdaren i ett sådant fall inte har något identifierbart egenintresse som kan strida mot bolagets finns det typiskt sett en risk för att han inte tillvaratar bolagets intresse i den utsträckning som är lämpligt. Regeringen anser därför att det i lagen bör införas en uttrycklig bestämmelse om ställföreträdarjäv. Principiella skäl talar för att bestämmelsen om ställföreträdarjäv bör omfatta alla situationer då en ställföreträdare för ett bolag är ställföreträdare för bolagets motpart. En undantagslös regel skulle emellertid medföra stora svårigheter för många bolag. Det är därför nödvändigt att göra vissa undantag från jävsbestämmelsen. Trots detta kommer den nya bestämmelsen om ställföreträdarjäv att innebära en klar förbättring i förhållande till den gällande regleringen. Från jävsbestämmelsen bör för det första undantas de fall då bolaget och dess motpart ingår i en koncern. I koncernföretags styrelser finns ofta av praktiska skäl styrelseledamöter som också tillhör ett annat koncernföretags styrelse. Om dessa ledamöter inte fick delta i handläggningen av avtal med andra koncernföretag, torde följden ofta bli att styrelsen på grund av bristande beslutförhet inte skulle kunna fatta något beslut. Regeringen har i enlighet med vad ett par remissinstanser föreslagit övervägt en lösning där ett undantag för dylika fall utformas förhållandevis snävt; endast företag i koncerner där moderbolaget äger mer än nio tiondelar av aktierna med mer än nio tiondelar av röstetalet för samtliga aktier i bolaget skulle undantas. Även med en sådan lösning torde emellertid betydande praktiska olägenheter kunna uppkomma för vissa koncernföretag. Regeringen föreslår därför att de fall då bolaget och dess motpart ingår i samma koncern generellt undantas från bestämmelserna om ställföreträdarjäv. Undantaget bör även omfatta andra koncernliknande grupper, dvs. då något annat rättssubjekt än ett aktiebolag utövar ett bestämmande inflytande över andra företag. Skälen till detta utvecklas i författningskommentaren. En särskild fråga är om ett undantag av det slag som regeringen nu har föreslagit bör gälla vid avtal mellan exempelvis en kommun och ett av kommunen ägt bolag. Ett par remissinstanser har ansett att något undantag från jävsbestämmelserna inte bör gälla i ett sådant fall och har härvid hänvisat till de strikta reglerna om offentlig upphandling. Enligt regeringens mening talar emellertid övervägande skäl för att också dylika koncernliknande förhållanden undantas från bestämmelserna om ställföreträdarjäv. Som har påpekat är det mycket vanligt att ledamöter i kommunala nämnder också har engagemang som styrelseledamöter i kommunens företag. Om dessa förhållanden inte undantas från den föreslagna bestämmelsen om ställföreträdarjäv, skulle det leda till praktiska problem för de kommunala bolagen. Detta talar för att undantag från ställföreträdarjävet görs även för dessa fall. Det har hävdats att detta skulle kunna leda till att kommunen brister i affärsmässighet gentemot bolaget. Om en kommun eller något annat rättssubjekt som omfattas av upphandlingslagen brister i affärsmässighet vid upphandlingen, finns det emellertid sanktioner mot detta i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Undantaget från jävsbestämmelsen bör därför utformas så att det gäller även i de koncernliknande förhållanden som föreligger mellan en kommun och dess bolag. Slutligen bör även de fall då en ställföreträdare äger samtliga aktier i bolaget undantas från jävsbestämmelsen. Denna fråga kommer att behandlas mera utförligt i författningskommentaren. 5.5 Rätten att företräda ett aktiebolag bedömning: Det bör inte införas något krav på att en ställföreträdare för ett aktiebolag skall ha registrerats i aktiebolagsregistret innan denne civilrättsligt kan börja verka i bolaget. Kommitténs bedömning: Kommittén har inte uttalat sig i denna fråga. Remissinstanserna: har föreslagit att endast sådana handlingar som har givits in och diarieförts hos skall få åberopas för att visa behörighet att företräda ett aktiebolag. Även har ansett att ett aktiebolags företrädare bör kunna agera för bolagets räkning först efter det att vederbörande har registrerats i aktiebolagsregistret. Skälen för regeringens bedömning: En styrelseledamot, en verkställande direktör och en särskild firmatecknare anses civilrättsligt kunna verka i bolaget i och med valet på bolagsstämman eller styrelsens beslut att utse honom. Den gällande ordningen kan ibland göra det svårt för en utomstående att med säkerhet avgöra vem som verkligen har rätt att företräda bolaget. har uppgivit att det inte är ovanligt att andra företrädare än de som är registrerade hos anmäler sig vid bl.a. konkursförhandlingar och till stöd för sin behörighet åberopar ålderstigna bolagsprotokoll. En tredje man som vill ingå avtal med bolaget kan visserligen försäkra sig om att bolaget blir bundet av avtalet genom att kontrollera aktiebolagsregistret; en rättshandling som företas av en ställföreträdare som är registrerad i aktiebolagsregistret är nämligen alltid bindande för bolaget (se 18 kap. 3 § aktiebolagslagen). För domstolar och myndigheter torde emellertid den beskrivna situationen vara besvärlig. Särskilt allvarligt är att det ibland kan vara svårt att i efterhand klargöra vem som verkligen hade ansvaret för bolaget. Dessa problem skulle minska om lagen ändrades så att ett bolags ställföreträdare kunde agera för bolagets räkning först efter det att han har registrerats i aktiebolagsregistret. En sådan ordning skulle dock kunna medföra betydande olägenheter för den stora massan av seriösa bolag. Också efter fullt normala byten av styrelse och verkställande direktör skulle bolagen under en kortare övergångstid helt sakna ställföreträdare och därmed också rättshandlingsförmåga. Frågan om det skall krävas att ett bolags ställföreträdare skall vara registrerat i aktiebolagsregistret innan han kan börja verka för bolaget bör därför utredas ytterligare innan slutlig ställning tas till förslaget. Regeringen avser därför att ge en särskild utredningsman i uppdrag att utreda bl.a. denna fråga. 6 Bolagsstämman 6.1 Skyldighet att hålla bolagsstämma Regeringens bedömning: Liksom skall alla aktiebolag hålla ordinarie bolagsstämma minst en gång och därvid behandla bl.a. frågor om fastställande av balans- och resultaträkningar. Kommitténs bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: har ansett att det inte bör vara obligatoriskt för små privata aktiebolag att hålla bolagsstämma. Ingen av de övriga remissinstanserna har ifrågasatt kommitténs förslag i den delen. Bakgrund: Aktieägarnas rätt att besluta i bolagets angelägenheter utövas vid en bolagsstämma. Alla aktiebolag är skyldiga att hålla minst en bolagsstämma . En ordinarie bolagsstämma skall hållas efter utgången av räkenskapsåret. På denna stämma skall det fattas beslut om fastställelse av resultaträkningen och balansräkningen samt, i moderbolag, koncernresultaträkningen och koncernbalansräkningen. Det skall också beslutas om vinst- och förlustdispositioner, om ansvarsfrihet åt styrelseledamöterna och den verkställande direktören samt i annat ärende som enligt lag eller bolagsordningen skall förekomma på stämman (se 9 kap. 5 § aktiebolagslagen). Bolagsordningen kan vidare föreskriva att ytterligare någon eller några ordinarie bolagsstämmor skall hållas . Utöver den ordinarie stämman kan vid behov en extra stämma hållas (se 9 kap. 6 § aktiebolagslagen). Bolagsstämman är, sådan den framträder i lagtexten, ett muntligt förfarande. Med aktieägarnas godkännande kan emellertid stämman ske enbart genom upprättandet av ett protokoll, s.k. skrivbordsstämmor. Detta torde i själva verket vara det vanliga i det stora flertalet mindre bolag, särskilt sådana med endast en aktieägare. Skälen för regeringens bedömning: De nuvarande bestämmelserna om att minst en bolagsstämma skall hållas är ett uttryck för aktieägarnas beslutanderätt över bolaget. Bolagsstämman blir därmed också av grundläggande betydelse för styrningen av bolaget. Enligt regeringens mening bör bestämmelserna om hållande av bolagsstämma därför i allt väsentligt bestå oförändrade. Vissa frågor bör alltid behandlas på bolagsstämma, bl.a. frågor om fastställande av balans- och resultaträkningar. Det kan i och för sig diskuteras om det är ändamålsenligt att upprätthålla kravet på bolagsstämma i de allra minsta bolagen. har föreslagit att, såsom ett alternativ till de s.k. skrivbordsstämmorna, de nödvändiga besluten skall kunna anges i en enkel ärendeblankett som sänds till för registrering. Enligt förbundet skall dock bolagsstämma kunna påkallas även i sådana bolag. Regeringen vill i den delen framhålla att, om bolagsstämman inte skall vara obligatorisk i de små privata aktiebolagen, andra former för beslutsfattande måste finnas för dessa bolag. Detta gäller undantagslöst för bolag med flera aktieägare. Men även i enmansbolag måste aktieägarens beslut formaliseras på något sätt. Enligt regeringens mening torde en sådan ordning som har föreslagit inte innebära något nämnvärd förenkling jämfört med de skrivbordsstämmor som hålls utan tvärtom ge upphov till gränsdragningsfrågor. Regeringen är därför inte beredd att föreslå något undantag från bestämmelserna om hållande av bolagsstämma. 6.2 Föranmälan som förutsättning för deltagande i bolagsstämma Regeringens förslag: Liksom skall det i bolagsordningen få bestämmas att en aktieägare för att få delta i stämman skall anmäla sig i förväg. I bolagsordningen skall det också kunna tas in föreskrifter om att en aktieägare får medföra biträde endast om detta har anmälts i förväg. Den tidpunkt då sådana anmälningar senast måste göras skall inte få sättas tidigare än femte vardagen före stämman. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Några remissinstanser, såsom Aktie- sparares , har ansett att det över huvud taget inte bör kunna krävas föranmälan för att få medföra biträde på stämman. Andra remissinstanser har ansett att krav på föranmälan bör gälla också i fråga om biträde åt ombud. I övrigt har förslagen inte mött några invändningar. Bakgrund: I bolagsordningen kan bestämmas att aktieägare för att få delta i bolagsstämma skall anmäla sig hos bolaget senast den dag som anges i kallelsen till stämman. Denna dag får inte vara söndag, annan allmän helgdag, lördag, , eller nyårsafton och inte infalla tidigare än före stämman (se 9 kap. 1 § tredje stycket aktiebolagslagen). Bestämmelsen gör det möjligt för styrelsen att på grundval av föranmälningarna upprätta en preliminär röstlängd och genomföra praktiska arrangemang inför stämman. Från olika håll har det påpekats att ofta är en alltför för sådana förberedelser, framför allt vid mellankommande helgdagar. Det har också framförts önskemål om att det i bolagsordningen skall kunna tas in föreskrifter om föranmälan även beträffande biträden. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att den till bestämmelserna om föranmälan kopplade tidsgränsen bör ändras så att det blir möjligt att i bolagsordningen kräva att föranmälan sker senast före stämman. Med en sådan tidsgräns kan önskemålen om förlängd tid vid mellankommande helgdagar tillgodoses, utan att den sista anmälningsdagen infaller så före stämman att aktieägarna, i de fall där kallelserna skickas ut i ett sent skede, riskerar att hamna i tidsnöd. En annan fråga är om föranmälan skall kunna uppställas som förutsättning även för rätten att medföra biträde till stämman. Kommittén har föreslagit detta, såvitt gäller biträden till aktieägare. Regeringen kan konstatera att föreskrifter om föranmälan ger styrelsen möjlighet att med utgångspunkt från föranmälningarna genomföra praktiska arrangemang inför bolagsstämman, exempelvis anskaffa en lämplig lokal. Som ett par av remissinstanserna har påpekat har antalet biträden på bolagsstämmorna stigit . Härtill kommer att regeringen nu föreslår att rätten att medföra biträden skall utvidgas från ett till två biträden (se avsnitt 6.3). Styrelsens behov av att få information om hur många biträden som kommer att delta i stämman har därmed ökat. Från aktieägaresynpunkt torde ett krav på föranmälan inte heller innebära några mera betydande olägenheter, eftersom behovet av biträde regelmässigt torde stå klart på ett ganska tidigt stadium. Mot denna bakgrund anser regeringen att det bör införas en möjlighet att i bolagsordningen föreskriva att aktieägare som avser att medföra biträde skall göra föranmälan om detta. En föreskrift om föranmälan av biträden bör dock inte kunna utformas som ett krav på att vissa namngivna personer skall anmälas utan endast som ett krav på föranmälan av det antal biträden som kommer att medföras. När det gäller biträde åt ombud ställer sig saken något annorlunda. Om en aktieägare efter det att föranmälan har gjorts får förhinder och därför anlitar ett ombud, kan det i vissa fall uppstå ett behov av biträde som inte hade funnits om aktieägaren hade kunnat närvara själv. Även om ett vidtalat ombud får förhinder, kan ett nytt ombud behöva ett biträde vid bolagsstämman. I dessa situationer är det är rimligt att ombudet får medföra biträde trots att någon föranmälan av biträdet inte har skett. Det bör därför enligt regeringens mening inte kunna uppställas krav på att biträde åt ombud skall föranmälas. 6.3 Biträde Regeringens förslag: En aktieägare skall ha rätt att medföra två biträden till bolagsstämman. Biträdet skall ha rätt att på aktieägarens vägnar yttra sig på stämman. Rätten att medföra biträde skall även gälla för ombud. Kommitténs förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några invändningar mot förslagen. , , och har dock ansett att rätten att medföra biträde inte bör utvidgas. Skälen för regeringens förslag: En aktieägare har rätt att medföra ett biträde till bolagsstämman (se 9 kap. 2 § andra stycket aktiebolagslagen). Ärendena på bolagsstämman kan kräva inläsning av ett omfattande material. Såväl ekonomiska och juridiska som andra typer av frågor som kräver specialkunskap kan aktualiseras. är den nödvändiga kompetensen inte samlad hos en och samma person. Att såsom bl.a. har ansett kräva att aktieägarna alltid inhämtar all nödvändig kompetens före stämman är enligt regeringens mening orealistiskt. Det gör att en aktieägare ibland kan behöva biträde av flera personer. Regeringen anser därför att varje aktieägare skall ha rätt att medföra två biträden till bolagsstämman. För att biträdets kompetens skall kunna utnyttjas på bästa sätt bör biträdet ha rätt att på aktieägarens vägnar yttra sig på stämman. Regeringen föreslår att en sådan yttranderätt lagfästs. I doktrinen har meningarna varit delade om ett ombud har rätt att medföra biträde. De skäl som motiverar aktieägarens rätt att medföra biträde vid bolagsstämman kan vara relevanta även i de fall då aktieägaren representeras av ett ombud. Regeringen föreslår därför att det i lagen införs en uttrycklig bestämmelse om att också ett ombud skall ha rätt att medföra biträde till stämman. 6.4 Ort för bolagsstämman Regeringens förslag: I lagtexten klargörs att bolagsstämman skall hållas på en ort i . I övrigt görs inte någon ändring i reglerna om den ort där bolags- stämman skall hållas. Kommitténs bedömning: Kommittén har inte förslagit några lag- ändringar i denna del. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har tagit upp denna fråga. vid har föreslagit att bolagsstämman skall kunna hållas på en utrikes belägen ort, om bolagsordningen innehåller en föreskrift om detta. advokat- samfund har ansett att det bör klargöras om bolagsstämman får hållas utomlands eller ej. vid har vidare ansett att bolagsstämman under förutsättning att de tekniska frågorna kan lösas på ett tillfredsställande sätt bör få hållas på flera orter samt i olika lokaler . och har uttalat att bolagsstämman bör kunna hållas på olika orter . Bakgrund: gäller enligt 9 kap. 4 § aktiebolagslagen att bolags- stämman skall hållas på den ort där styrelsen har sitt säte. I bolagsordningen kan dock bestämmas att den skall eller kan hållas på annan angiven ort. Stämman kan vidare hållas på annan ort än som har angivits om utomordentliga omständigheter påkallar det, t.ex. krigs- förhållanden. Bestämmelserna om orten för bolagsstämman får anses vara uppställda till aktieägarnas skydd. Stämman torde därför kunna hållas var som helst, om samtliga aktieägare och styrelseledamöter är överens om orten. I 123 § första stycket aktiebolagslag föreskrevs att den i bolagsordningen angivna orten inte fick ligga utanför . Vid tillkomsten av aktiebolagslag togs denna begränsning bort. Av förarbetena framgår dock inte om någon saklig ändring var avsedd. Det har därför framförts olika uppfattningar om lagen tillåter bolags- ordningsföreskrifter om att stämman skall hållas på en utrikes belägen ort. Rättsläget får anses oklart. Genom den fortgående tekniska utvecklingen har det numera öppnats betydande möjligheter att genomföra muntliga förfaranden där deltagarna befinner sig på olika platser. Det ger anledning att ställa frågan om också en bolagsstämma kan hållas på flera platser . Nuvarande lagstiftning ger inte något explicit svar på den frågan. Skälen för regeringens förslag: I likhet med kommittén anser regeringen att aktiebolagslagens bestämmelser om orten för bolagsstämman närmast får tolkas så att stämman måste hållas inom . Det kan hävdas att den fortgående internationaliseringen talar för en omprövning av denna ordning. Å andra sidan talar minoritets- skyddsaspekter för att gällande ordning bör bestå. Härigenom kan det undvikas att företagsledningen, kanske efter påverkan av aktiemajori- teten, förlägger stämman till en plats som är så svåråtkomlig att vissa aktieägare tvingas avstå från att delta. Regeringen föreslår därför inte någon annan ändring än ett klargörande i lagtexten av innebörd att stämman måste hållas i . Det bör understrykas att en sådan bestämmelse inte förhindrar att bolagsstämman likväl hålls utomlands, under förutsättning att samtliga aktieägare går med på det. Några remissinstanser har pekat på vissa positiva effekter som skulle följa med en möjlighet att genomföra bolagsstämman på flera orter . En sådan ordning skulle stärka de små aktieägarnas möjligheter att deltaga i stämman och påverka de beslut som fattas. Det har vidare framhållits att det för vissa bolag är nödvändigt att använda flera lokaler parallellt för att inte tvingas att utestänga aktieägare från bolagsstämman. Enligt regeringens mening utgör de nu gällande bestämmelserna om ort för bolagsstämma inte något hinder mot att organisera bolagsstämman på ett sådant ändamålsenligt sätt som remissinstanserna eftersträvar. Bestämmelserna syftar huvudsakligen till att säkerställa aktieägarnas möjligheter att delta i stämman. Detta aktieägarnas intresse kommer att främjas om stämmodeltagarna med hjälp av dagens tele- och videoteknik kan delta i stämman från annan ort. Det förhållandet att lagen utgår från att bolagsstämman skall hållas på en ort hindrar enligt regeringens mening inte att deltagande i stämman kan ske även från andra orter.