prop · GL03151D1 · 1998-01-01 00:00:00 — Socialavgifter tas ut enligt lagen (1981:691) om socialavgifter (). Avgifterna tas ut i form av arbetsgivaravgifter eller egenavgifter. Arbets- givaravgifter betalas av arbetsgivare och beräknas på ett underlag som består av hela lönesumman och andra skattepliktiga förmåner som ar- betsgivare utger. Egenavgifter betalas främst av den som bedriver näringsverksamhet, dvs. egenföretagare, och beräknas på ett underlag som består av inkomst av annat förvärvsarbete. finns det åtta olika arbetsgivaravgifter och sex olika egenavgifter. Därtill kommer allmän löneavgift enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. Av- giftssatserna enligt gällande regler framgår av tabell 32.1. Reformeringen av ålderspensionssystemet föranleder vissa förändringar av denna avgiftsstruktur. De avgifter som direkt berörs av reformeringen av ålderspensionssystemet är tilläggspensionsavgiften, folkpensionsav- giften och delpensionsavgiften. I avsnitt 6.5 har regeringen föreslagit att den förstnämnda avgiften fortsättningsvis skall heta ålderspensionsav- gift. Ett syfte med den förändrade avgiftsstruktur som beslutat med anledning av budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35) var att inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag skapa bättre samstämmighet mellan inkomster och utgifter i bl.a. sjukförsäkringssystemet. I det förslag till ny avgiftsstruktur som lämnas här vill regeringen gå vidare i denna riktning. Regeringen föreslår också förändringar av vilka förmåner som sjukförsäkringsavgiften skall finansiera för att därigenom förstärka sjukförsäkringsavgiftens försäkringsmässiga karaktär. Avgiftssatserna bör fastställas till en nivå som innebär att avgiftsintäk- terna även räcker till för att finansiera de statliga ålderspensionsavgifter som enligt förslagen i avsnitt 30 och avsnitt 31 skall införas på en del av de förmåner som socialavgifterna skall finansiera. Någon exakt sam- stämmighet mellan förväntade inkomster och utgifter för olika socialförsäkringar har inte eftersträvats. Smärre och tillfälliga skillnader mellan inkomster och utgifter bör kunna finnas utan att det föranleder justeringar av avgiftsnivån. De arbetsgivaravgifter som enligt aktuella prognoser ger balans mellan inkomster och utgifter bör, med undantag för ålderspensionsavgiften, avrundas uppåt till närmaste tiondels procentenhet. För arbetsskadeförsäkringen bör nuvarande avgiftsuttag bibehållas, i avvaktan på att arbetsskadefondens skuld avvecklas. Regeringen anser att synsättet att avgiftsintäkter och utgifter skall balansera inte bör tillämpas på arbetsmarknadsavgiften. Utgångspunkten är liksom tidigare att förändringarna skall ske inom ett oförändrat sammantaget uttag av socialavgifter och allmän löneavgift. Avgifter för ålderspensioner I princippropositionen hölls frågan om formerna för det framtida uttaget av ålderspensionsavgift öppen på grund av tveksamhet om en löneväxling kan genomföras på ett för de enskilda löntagarna neutralt sätt. Enligt propositionen skulle dock Pensionsarbetsgruppens förslag till växling mellan arbetsgivaravgifter och allmän pensionsavgift ligga fast, om inte de partier som står bakom överenskommelsen kunde komma överens om ett annat förslag. Där angavs emellertid också att om en löneväxling skall ske bör denna äga rum vid ett enda tillfälle och vara skild från andra löneförhandlingar. skulle således den allmänna egenavgiften i form av pensionsavgift, nuvarande allmänna pensionsavgiften, höjas till och arbetsgivaravgiften reduceras, som bruttolönerna skulle höjas i motsvarande grad. I prin- cippropositionen anförde regeringen att om de partier som står bakom överenskommelsen om ett reformerat pensionssystem under den fortsatta beredningen nådde enighet om att komplikationerna med en löneväxling var för stora skulle nivån på den allmänna egenavgiften till ålderspensionssystemet förbli medan avgiften för ålderspension som tas ut i form av arbetsgivaravgift eller egenavgift skulle höjas till den uppgår till av avgiftsunderlaget. I överenskommelsen ingår också att den särskilda avgiften på inkomstdelar över förmånstaket skall uppgå till endast 9,25, även om löneväxling inte genomförs. I det fall det inte sker någon löneväxling blir således uttaget av arbetsgivaravgift olika på inkomstdelar under respektive över förmånstaket. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. I promemorian Ds 1995:41 Reformerat pensionssystem lag om in- komstgrundad ålderspension m.m., som har utarbetats i samråd med ledamöterna i , konstaterades att olika tekniska lösningar för ett system med tudelat uttag av arbetsgivaravgifter hade prövats och att frågan om löneväxling hade varit föremål för ytterligare beredning. Genomförandegruppens bedömning var att frågan om löne- växling, alternativt ett system med tudelat uttag av arbetsgivaravgifter, borde beredas ytterligare innan ett slutgiltigt ställningstagande kunde göras. Under den fortsatta beredningen har princippropositionens alternativ till avgiftsuttag analyserats närmare. Det har därvid konstaterats att de båda alternativen har såväl fördelar som nackdelar. Inom Genomförande- gruppen har framförts önskemål om att ytterligare alternativ till avgifts- uttag skall tas fram. I Ds 1997:67 presenterades, utöver de två alter- tillvägagångssätten från princippropositionen, ett nytt alternativ som innebär att kompensation för höjd allmän pensionsavgift skall ges inom skattesystemets ram. I departementspromemorian framhölls att en höjning av det befintliga grundavdraget syntes vara den lämpligaste åtgärden på skatteområdet. Pensionärerna skulle också komma att få del av grundavdragshöjningen. I de alternativa modeller för avgifter för ålderspensioner som beskrivs i departementspromemorian, löneväxling och tudelat uttag av arbetsgivaravgifter, skulle avdraget för allmän pen- sionsavgift vid beräkning av den pensionsgrundande inkomsten maximalt komma att reducera utgående pensionsförmåner . Detta beror på att en kompenserande lönehöjning skulle komma till stånd i alternativet med löneväxling och att uttaget av allmänna egenavgifter begränsades till i alternativet med tudelat avgiftsuttag. I alterna- tivet med kompensation inom skattesystemets ram skulle emellertid av- draget för allmän pensionsavgift vid beräkningen av den pensionsgrun- dande inkomsten medföra att den inkomstgrundande pensionen skulle komma att minska till följd av pensionsav- giftsavdraget. Att pensionärerna skulle komma att få del av grundav- dragshöjningen sågs därför i departementspromemorian till viss del som en önskad effekt eftersom höjningen skulle bidra till att kompensera pensionärerna för den lägre nivå på utgående pensionsförmåner som erhålls i detta alternativ. träffades en uppgörelse mellan ledamöterna i förandegruppen som innebär att det totala uttaget av avgifter för ålders- pensioner skall uppgå till av den pensionsgrundande inkomsten och att avgifterna för ålderspensioner till hälften skall utgöras av en allmän pensionsavgift och till hälften av en ålderspensionsavgift som tas ut som arbetsgivaravgift eller egenavgift, enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Förslaget om att allmän pensionsavgift skall dras av från bruttoinkomsten vid beräkning av den pensionsgrundande inkomsten (se avsnitt 8.2) medför i detta fall att en allmän pensionsavgift och en ålderspensionsavgift på vardera av bruttoinkomsten motsvarar ett sammantaget avgiftsuttag på av den pensionsgrundande in- komsten. Enligt nu gällande regler skall den allmänna pensionsavgiften uppgå till . Den mellan ledamöterna i degruppen träffade överenskommelsen innebar därför att den allmänna pensionsavgiften skulle komma att höjas på bruttoinkomster under intjänandetaket. Efter att ha tagit del av remissin- stansernas synpunkter enade sig ledamöterna i i den nämnda överenskommelsen också om att höjningen av den allmänna pensionsavgiften skulle kompenseras med åtgärder inom skattesystemets ram. Effekten på pensionärernas disponibla inkomster av att den inkomst- grundande pensionen minskar i stället för kompenseras i princip fullt ut av den i Ds 1997:67 föreslagna höjningen av grundavdraget. För vissa grupper av pensionärer innebär dock höjningen av grundavdraget en överkompensation. Det gäller dels pensionärer med garantipension, dels pensionärer vars pen- sionsrätter under intjänandeåren på grund av takbegränsningen endast påverkas marginellt eller inte alls av avdraget för allmän pensionsavgift, dels pensionärer som har sidoinkomster i form av t.ex. tjänstepension. För personer födda eller tidigare och för personer tillhörande mellangenerationen uppkommer också en överkompensation eftersom ATP-baserade kvotdelar som tjänats in inte påverkas av pensionsavgiftsavdraget. Den överkompesation som höjningen av grundavdraget ger upphov till för dessa grupper medför en motsvarande försvagning av de offentliga finanserna. I den fortsatta beredningen inom har olika alternativ till en höjning av grundavdraget tagits fram som åstadkommer bättre neutralitet i dessa avseenden. Efter samråd med ledamöterna i anser regeringen att nuvarande avgiftsuttag för ålderspension i form av allmän pensionsavgift på och ålderspensionsavgift på bör bibehållas . Detta innebär att det sammantagna uttaget av avgifter för ålderspensioner endast kommer att uppgå till (=[6,95+6,40]/[100 6,95]) av den pensionsgrundande inkomsten i stället för den enligt princippropositionen föreslagna nivån på . Förslag om de avgifter för ålderspensioner som skall gälla måste lämnas senast . Inriktningen bör därvid vara att hälften av avgiftsuttaget endast skall tas ut på inkomstdelar upp till avgiftstaket och att den andra hälften av avgiftsuttaget skall avse in- komstdelar såväl under som över avgiftstaket. De yrkesaktiva skall i möjligaste mån kompenseras för en eventuell höjning av den allmänna pensionsavgiften. En grundläggande princip i det nya pensionssystemet är att det skall finnas ett nära samband mellan avgifter och förmåner. En person som har en högre pensionsgrundande inkomst än en annan skall således betala en högre allmän pensionsavgift. Detta samband gäller enligt nuvarande regler och bör även upprätthållas . Förslaget om att den allmänna pensionsavgiften på skall dras av vid beräkning av den pensionsgrundande inkomsten innebär att en pensionsgrundande inkomst på 7,5 förhöjda prisbasbelopp (vilket motsvarar det s.k. intjänandetaket) svarar mot en bruttoinkomst 8,06 förhöjda prisbasbelopp (7,5=8,06 x (1 0,0695)). Regeringen anser att uttaget av allmän pensionsavgift även i fortsättningen skall begränsas till pensionsgrundande inkomster som högst kan uppgå till 7,5 förhöjda prisbasbelopp och att taket för uttag av den allmänna pensionsavgiften liksom skall uttryckas i termer av bruttoinkomst. Regeringen föreslår därför att inkomsttaket för uttaget av den allmänna pensionsavgiften höjs från 7,5 till 8,06 förhöjda prisbasbelopp fr.o.m. . Därmed upprätthålls sambandet mellan uttaget av allmän pensionsavgift och intjänad pensionsrätt. Höjningen av avgiftstaket medför att skatte- och avgiftsuttaget kommer att öka med sammantaget för individer vars arbetsinkomst överstiger 7,5 förhöjda prisbasbelopp och att de offentliga finanserna förstärks med . Det enklaste sättet att kompensera inkomsttagarna för höjningen av avgiftstaket är en höjning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. En sådan höjning kommer inte heller att komplicera beslutet om avgifter för ålderspensioner . En höjning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt från den nuvarande nivån på till (priser) eller med medför att effekten på de offentliga finanserna av höjningen av avgiftstaket neutraliseras. Effekten på skatte- och avgiftsuttaget för det kollektiv av inkomsttagare som har beskattningsbara inkomster som överstiger skiktgränsen för statlig inkomstskatt blir därför också neutral. En viss omfördelning av skatte- och avgiftsuttaget kommer emellertid att ske inom denna grupp. Individer med en inkomst som ligger i inkomstintervallet mellan brytpunkten för statlig skatt och 7,5 förhöjda prisbasbelopp vinner . En effekt av denna storlek uppkommer också för pensionärer och andra som inte betalar allmän pensionsavgift och som har högre inkomster än 7,5 förhöjda prisbasbelopp. För för- värvsarbetande individer med en inkomst på över 7,5 förhöjda prisbas- belopp kan skatte- och avgiftsuttaget emellertid sammantaget komma att höjas med . Det faktum att bruttoin- komster på upp till 8,06 förhöjda prisbasbelopp nu kommer att ge pen- sionspoäng och pensionsrätt, i stället för som tidigare bruttoinkomster på upp till 7,5 förhöjda prisbasbelopp, kan dock motivera en viss höjning av skatte- och avgiftsuttaget för denna grupp. Regeringen avser att lämna lagförslag om en höjning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt med priser ekonomiska vårproposition. De allmänna pensionsavgifter och den del av influtna tilläggspen- sionsavgifter som förs till AP-fonden används för finan- siering av tilläggspension i form av ålderspension, förtidspension och efterlevandepension. I avsnitt 30 har regeringen föreslagit att kostnads- ansvaret för tilläggspension i form av förtidspension och efterlevande- pension överförs från AP-fonden till statsbudgeten . Som där anförs bör enligt regeringens uppfattning inkomstrelaterade försäk- ringar som tilläggspension i form av förtidspension och efterlevandepension även i fortsättningen finansieras med socialavgifter. I avsnitt 30 föreslås vidare att AP-fonden skall täcka kostnaderna för inkomstpension och tilläggspension enligt lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension och, under en övergångstid, tilläggspension i form av ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och folkpension i form av ålderspension som uppbärs av personer som även har rätt till tilläggspension i form av ålderspension. De allmänna pensionsavgifter och den del av influtna ålderspensionsavgifter som förs till AP-fonden kommer därmed, tillsammans med statliga ålderspensionsavgifter, att användas för att täcka kostnaderna för inkomstpension, tilläggspension i form av ålderspension och folkpension i form av ålderspension för ålderspensionärer med rätt till tilläggspension. Efterlevandepensionsavgiften och folkpensionsavgiften Regeringen föreslår att tilläggspension i form av efterlevandepension (barnpension, änkepension och omställningspension inkl. förlängd om- ställningspension samt särskild efterlevandepension) finansieras med en nyinrättad efterlevandepensionsavgift. Intäkterna från efterlevandepen- sionsavgiften skall föras till staten. Regeringen föreslår också att efter- levandepensionsavgiften skall täcka de allmänna försäkringskassornas förvaltningskostnader för efterlevandepensioner. Folkpensionsavgiften finansierar folkpension i form av ålderspension (inkl. pensionstillskott, barn- och hustrutillägg och särskilt pensionstillägg) och efterlevandepension (inkl. omställningspension, särskild efterlevandepension, änkepension, pensionstillskott till dessa förmåner och barnpension). I avsnitt 30 har regeringen föreslagit att utgifterna för folkpension i form av ålderspension skall finansieras delvis med medel från AP-fonden och delvis med allmänna skattemedel. Regeringen föreslår nu att folkpension i form av efterlevandepension finansieras med efterlevandepensionsavgiften. Folkpensionsavgiften kan därmed slopas. Arbetsgivare som sysselsätter sjömän betalar en lägre sjukförsäkringsavgift och en lägre folkpensionsavgift. Riksförsäkrings- verket fastställer nedsättningen (2 kap. 2 § ). Med anledning av att folkpensionsavgiften slopas föreslår regeringen att sådana arbets- givare medges nedsättning av, förutom sjukförsäkringsavgiften, arbets- marknadsavgiften. Kostnaderna för de förmåner och administrationskostnader som efterlevandepensionsavgiften skall finansiera kan totalt beräknas uppgå till , varav tilläggspension och folkpension . Ett avgiftsuttag på för kan beräknas ge upphov till balans mellan avgiftsintäkterna och de utgifter som efterlevandepensionsavgiften skall finansiera. Regeringen föreslår därför att efterlevandepensionsavgiften skall uppgå till av avgiftsunderlaget fr.o.m. . På lång sikt kommer änkepensionen att försvinna medan utgifterna för efterlevandepension i form av omställningspension kommer att uppgå till ca prisnivå. I ett system där avgiftssatsen fastställs till en nivå som ger balans mellan de årliga avgiftsintäkterna och utgifterna för efterlevandepension kommer skatteinnehållet i efterlevandepensionsavgiften att bli högt eftersom en stor del av den nuvarande förvärvsarbetande befolkningen inte kommer att få rätt till efterlevandepension i samma utsträckning som de som uppbär sådan pension. Enligt ett alternativt synsätt skulle efterlevandepensionsavgiften i stället kunna bestämmas utifrån vad som i genomsnitt är försäkringsmässigt rättvist för dem som förvärvsarbetar, vilket i sådana fall skulle innebära en lägre avgift än vad som här föreslås. Reglerna för efterlevandepension är föremål för översyn inom Utredningen om översyn av systemet för efterlevandepension (S 1996:04). Regeringen avser att se över principerna för beräkningen av efterlevandepensionsavgiften efter det att regeringen tagit del av resultaten från denna utredning. Sjukförsäkringsavgiften och föräldraförsäkringsavgiften har med anledning av budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35) beslutat att sjukförsäkringsavgiften även skall täcka kostnaderna för folkpension i form av förtidspension (inkl. pensionstillskott till sådan pension). Skälet var det arbete som pågick inom (S 1997:03) angående ersättningar till personer som drabbats av långvarig ohälsa och vars arbete syftade till att inrymma såväl sjukpenning som annan ersättning som skall utbetalas till sådana personer i samma försäkringssystem. har överlämnat betänkandet Ohälsoförsäkringen trygghet och aktivitet (SOU 1997:166). I betänkandet föreslås att en ny inkomstrelaterad försäkring införs för förtidspensionärer . Den inkomstrelaterade försäkringen kompletteras av ett grundskydd. Finansieringen av utfyllnaden upp till den garanterade grundnivån föreslås ske med allmänna skattemedel. I betänkandet Ohälsoförsäkringen övergångsbestämmelser (SOU 1997:189) föreslår att förtidspensionärer som fått sin ersättning beviljad innan det nya systemet träder i kraft skall få ersättning i form av förtidspension tekniskt sett omvandlad så att folkpension, pensionstillskott och allmän tilläggspension ersätts av en inkomstrelaterad förtidspension och ett garantibelopp. För förtidspensionärer som har allmän tilläggspension skall summan av folkpension och allmän tilläggspension omvandlas till inkomstrelaterad pension. I propositionen Reformerad förtidspension, m.m. (prop. 1997/98:111) föreslår regeringen att ett reformerat system för ersättning vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga, inklusive förtidspension, skall träda i kraft . Den reformerade förtidspensionen skall enligt förslaget bestå av en inkomstrelaterad ersättning som skall kompletteras med ett garantibelopp. För den som har inkomstrelaterad ersättning som är lägre än en garantinivå skall enligt förslaget garantibeloppet utges som en utfyllnad upp till denna garantinivå. För personer födda eller senare och som vid ikraftträdandet av det reformerade förtidspensionssystemet har ersättning i form av förtidspension skall förtidspensionen omvandlas till förtidspension i det reformerade systemet. För en förtidspensionär som har allmän tilläggspension (ATP) skall summan av folkpensionens huvudförmån och ATP omvandlas till inkomstrelaterad förtidspension. Till den vars inkomstrelaterade pension inte når upp till garantinivån skall garantibelopp utges motsvarande mellanskillnaden. Vidare anför regeringen i nämnda proposition att den inkomstrelaterade ersättningen bör finansieras med sjukförsäkringsavgifter och att grundskyddet bör finansieras med allmänna skattemedel. I avvaktan på ett reformerat system för förtidspension och övergångs- regler för förtidspensionärer som fått sin ersättning beviljad innan det reformerade systemet träder i kraft, föreslår regeringen att folkpension i form av förtidspension för förtidspensionärer som också har rätt till tilläggspension i form av förtidspension finansieras med sjukförsäkringsavgiften. Folkpension i form av förtidspension för förtidspensionärer som inte har tilläggspension i form av förtidspension föreslås finansieras med allmänna skattemedel. Regeringen anser att även tilläggspension i form av förtidspension naturligen hör hemma i sjukförsäkringen. Vi föreslår därför att sjukförsäkringsavgiften skall finansiera även tilläggspension i form av förtidspension. föreslår vidare att sjukförsäkringens ka- raktär av försäkring förstärks med innebörden att de kostnader som sjukförsäkringsavgiften skall finansiera bör avse inkomstrelaterad ersättning. Regeringen delar denna uppfattning. Sjukförsäkringsavgiften finansierar kostnader för tandvård, läkemedelssubventioner och viss födelsekontrollerande verksamhet m.m. Eftersom det i dessa fall helt saknas ett regelstyrt samband mellan förväntade utbetalda förmåner och inbetalda avgifter får sjukförsäkringsavgiften en i ekonomisk mening onödigt stor karaktär av skatt. Regeringen föreslår därför att finansiering av nämnda utgifter bör ske med allmänna skattemedel och att bestämmelserna i om att sjukförsäkringsavgiften skall användas för att täcka kostnader för ersättning för sjukvård m.m., viss födelsekontrollerande verksamhet m.m. och högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. upphävs. Den nuvarande bestämmelsen i om att sjukförsäkringsavgiften skall täcka en viss del av de allmänna försäkringskassornas för- valtningskostnader bör dock kvarstå eftersom denna del kan antas mot- svara försäkringskassornas förvaltningskostnader för de inkomst- relaterade försäkringar som sjukförsäkringsavgiften skall finansiera. Regeringen föreslår också att sjukförsäkringsavgiften skall finansiera de statliga ålderspensionsavgifter som kan beräknas belöpa på förmåner som skall finansieras med sjukförsäkringsavgiften, dvs. den statliga ålderspensionsavgift på som föreslås tas ut på den del av sjuk- och rehabiliteringspenning för vilken det fastställs pensionsrätt och den statliga ålderspensionsavgift på som kan beräknas belöpa på de förtidspensionsförmåner som sjukförsäkringsavgiften skall finansiera. Resterande del av de statliga ålderspensionsavgifter som tas ut på förtidspensioner bör finansieras med allmänna skattemedel. finansierar sjukförsäkringsavgiften föräldrapenning- förmåner enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). För att renodla sjukförsäkringsavgiften och stärka sjukförsäkringens ka- raktär av försäkring föreslår i sitt betänkande att föräldraförsäkringen och sjukförsäkringsersättningarna särskiljs. Regeringen delar denna uppfattning och föreslår därför att en föräldraförsäkringsavgift införs som förs till staten för finansiering av föräldrapenningförmåner enligt 4 kap. AFL, statliga ålderspensionsavgifter på dessa förmåner och de allmänna försäkringskassornas kostnader för administration av föräldraförsäkringen. Kostnaderna för de förmåner som sjukförsäkringsavgiften skall finan- siera, inklusive de statliga ålderspensionsavgifter som kan anses belöpa på dessa förmåner, kan totalt beräknas uppgå till , varav 1) sjukpenning 2) rehabiliteringspenning 3) förtidspension i form av tilläggspension och förtidspensionen i form av folkpension för förtidspensionärer med tilläggspension och 4) försäkringskassornas förvaltningskostnader för sjukpenning, rehabiliteringspenning och förtidspension . Sjukförsäkringsavgiften är olika stor för arbetsgivare och för den som har inkomst av annat förvärvsarbete. Denna differens har sin försäkringsmässiga grund i anställdas sjuklöneperiod. I budgetpropositionen beräknades den försäkringsmässigt rättvisa skillnaden i avgiftsuttaget till . Enligt regeringens uppfattning bör denna skillnad bibehållas.