prop · GL03150D7 · 1998-01-01 00:00:00 — Skolan, vården och omsorgen utgör en fundamental del av den svenska välfärden. Kraven på dessa verksamheter är höga och kommer att öka . finns krav på att kommuner och landsting har en ekonomi i balans och att kommunalskatterna hålls på en samhällsekonomiskt hållbar nivå. av omställningar och neddragningar har förutsättningarna för kommuner och landsting förbättrats. Det beror främst på att den allmänna samhällsekonomiska utvecklingen nu blivit starkare, vilket gynnar kommuner och landsting på olika sätt. Det har också möjliggjort en betydande ökning av statsbidragen till kommuner och landsting. Förbättringen för kommuner och landsting har kommit till mer konkret uttryck genom förstärkningar av de ekonomiska resultaten. En vändning av sysselsättningsutvecklingen har också kunnat noteras . Regeringen träffade en överenskommelse med och i syfte att skapa stabila förutsättningar . Överenskommelsen innebar bl.a. att regeringen åtog sig att hålla statsbidragen nominellt oförändrade och att förbunden åtog sig att verka för att kommunalskatterna inte skulle höjas. I föregående års ekonomiska vårproposition föreslog emellertid regeringen att statsbidragen till kommuner och landsting skulle höjas med och med ytterligare i syfte att främja sysselsättningen och kvaliteten i skola, vård och omsorg. Förslaget presenterades mot bakgrund av riskerna för kvalitetsförsämringar i vissa delar av den kommunala verksamheten. I budgetpropositionen aviserade regeringen, mot bakgrund av den förbättrade samhällsekonomiska situationen, en höjning av statsbidragen med även och med ytterligare . Nivån på statsbidragen skulle därigenom bli högre , i förhållande . Kommuner och landsting har arbetat aktivt med att omstrukturera och utveckla skolan, vården och omsorgen. I de olika kommunala verksamheterna har förutsättningarna förbättrats inte minst till följd av de ökade statsbidragen. finns dock vissa problem inom framför allt äldreomsorgen och skolan, där också det demografiska trycket är störst. En viktig förutsättning för en fortsatt god samhällsekonomisk utveckling är att skattetrycket hålls på en långsiktigt hållbar nivå. En höjning av det kommunala skatteuttaget innebär negativa effekter både för enskilda hushåll och för samhällsekonomin och bör därför undvikas. En fortsatt utveckling mot det av beslutade kravet på ekonomisk balans måste därför ske utan skattehöjningar. Det är regeringens bedömning att det nu finns ett samhällsekonomiskt utrymme att höja statsbidragen till kommuner och landsting med ytterligare , utöver tidigare beslutade höjningar. Därigenom kommer nivån på statsbidragen totalt att bli högre , i förhållande . Detta motsvarar en höjning av kommunalskatten med drygt två procent-enheter. föreslår regeringen en förlängning av den lag som gäller , som innebär att en skattehöjning i en kommun eller ett landsting leder till minskat statsbidrag. Genom denna ytterligare ökning av statsbidragen kan kärnverksamheterna förstärkas. Regeringen presenterar med denna proposition en nationell handlingsplan för äldreomsorgen, vilken anger mål och riktlinjer för den fortsatta utvecklingen av äldreomsorgen. Regeringens bestämda inriktning är vidare att tillskotten skall leda till att kommuner och landsting vidtar åtgärder så att väntetiderna i sjukvården blir kortare och att omsorgen och vården i livets slutskede förbättras. När det gäller skolan så presenterar regeringen nu ett särskilt tiopunktsprogram som anger riktlinjerna för den fortsatta utvecklingen. Särskilda medel avsätts också för detta. Genom de ökade statsbidragen tryggas och förstärks också den kommunala sysselsättningen. De ökade statsbidragen till kommunerna fördelas huvudsakligen genom det generella bidraget. En del av det ökade statsbidraget avsätts för särskilda insatser för kommuner och landsting med svåra ekonomiska problem. Regeringen kommer att intensifiera arbetet med uppföljning av den kommunala verksamheten och ekonomin, i syfte att förbättra underlaget för en samlad bedömning av måluppfyllelse och resursutnyttjande i den kommunala verksamheten. Regeringens bedömning är att de ökade statsbidragen ger kommuner och landsting väsentligt förbättrade förutsättningar att satsa på en utvecklad och förbättrad skola, att minska väntetiderna i hälso- och sjukvården samt att vidta betydande förbättringar inom äldreomsorgen, och att uppnå ekonomisk balans . 7.2 Utvecklingen i kommuner och landsting Regeringen överlämnar med denna proposition en skrivelse till om utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 1997/98:155). Skrivelsen syftar till att utgöra underlag för en samlad bedömning av resursutnyttjandet i kommunsektorn samt av måluppfyllelsen i de verksamheter som staten ålagt kommuner och landsting att utföra. Redovisningen i detta avsnitt bygger på regeringens skrivelse och avser i huvudsak utvecklingen fram till och med . 7.2.1 Kommunsektorn och samhällsekonomin Kommunsektorn står för en betydande del av samhällsekonomin. Nedanstående diagram visar hur stor del av landets samlade resurser som används för konsumtion och kommunala investeringar. Knappt en femtedel av bruttonationalprodukten (BNP) bestod av utgifter för verksamhet, varav merparten avsåg konsumtion. 7.2.2 Den ekonomiska utvecklingen fram Kommunsektorns inkomster, utgifter och finansiella sparande Kommunsektorns inkomster består till övervägande del av kommunalskattemedel och statsbidrag. De kommunala inkomsterna minskade något i löpande priser efter att tidigare ha ökat under en följd av år. har inkomsterna för kommunsektorn åter ökat främst på grund av ökade skatteinkomster som följer av ett ökat skatteunderlag. Utgifterna delas normalt in i konsumtion, transfereringar och investeringar. Den största utgiftsposten är konsumtion som till övervägande del utgörs av löner inklusive arbetsgivaravgifter. har konsumtionsutgifterna i fasta priser minskat, med undantag för . Minskningen beror dels på att en större del av verksamheten avgiftsfinansieras, dels på besparingar i verksamheten. Preliminärt minskade konsumtionsvolymen med för sektorn. Totalt har utgiftsvolymen minskat . Om hänsyn tas till att en större del av verksamheten avgiftsfinansieras har volymen minskat . TABELL 7.1 KOMMUNSEKTORNS INKOMSTER, UTGIFTER OCH FINANSIELLA SPARANDE MILJARDER KRONOR, LÖPANDE PRISER ÅR 1993 1994 1995 1996 1997 1 Inkomster 393 382 391 407 411 Utgifter 383 386 392 404 418 Konsumtion volymförän dring, % - 1,8 - 1,0 - 0,4 0,0 - 0,7 Finansiellt sparande 10, 0 - 3,6 - 1,6 2,6 - 7,2 varav kommuner 3,1 - 4,2 - 0,4 1,3 - 4,7 landsting 7,6 0,8 - 0,7 2,0 - 2,5 2 övriga 3 - 0,7 - 0,2 - 0,5 - 0,6 0,0 1 Preliminärt utfall. 2 Inklusive , samt NU- sjukvården. 3 Kyrkokommuner, kommunalförbund samt ideella föreningar. Efter att ha varit negativt under andra halvan av 1980- talet blev det finansiella sparandet kraftigt positivt . Det positiva sparandet berodde främst på tillfälligt ökande skatteinkomster som följde av stora löneökningar . blev sparandet åter negativt. uppvisade sektorn ett överskott som främst härrör från avräkningar på 1994 och skatteinkomster samt relativt låga nettoinvesteringar. De minskade nettoinvesteringarna beror på ökad försäljning av fastigheter samt lägre bruttoinvesteringar. Det preliminära utfallet för är negativt, vilket bl.a. beror på att investeringarna tillfälligt har ökat. Ekonomiskt resultat kommuner Medan finansiellt sparande mäter skillnaden mellan inkomster och utgifter, mäter ekonomiskt resultat skillnaden mellan intäkter och kostnader. Enligt preliminära uppgifter för redovisar kommunerna ett positivt årets resultat. Det positiva resultatet kan till stor del förklaras av stora extraordinära intäkter. Utan dessa hade kommunerna redovisat ett negativt årets resultat om ca . Oavsett om de extraordinära intäkterna inkluderas eller ej, förbättras resultatet betydligt jämfört med . Utan de extraordinära intäkterna hade kommunerna redovisat ett negativt årets resultat om ca . förbättrades resultatet i den löpande verksamheten bl.a. till följd av de höjda generella statsbidragen. TABELL 7.2 KOMMUNERNAS RESULTAT- RÄKNING ÅREN 1993 1997 MILJARDER KRONOR, LÖPANDE PRISER ÅR 1993 1994 1995 1996 19971 Verksamhetens intäkter 81,8 81,7 80,1 75,6 75,2 Verksamhetens kostnader 264, 0 269, 5 275, 5 290, 8 298, 1 Verksamhetens netto- kostnader 182, 3 187, 8 195, 4 215, 2 222, 9 Skatteintäkter 160, 6 168, 8 179, 9 192, 0 197, 4 Generella statsbidrag 35,9 31,3 31,3 32,7 37,2 Finansnetto -3,4 -1,8 -1,0 -0,1 0,3 Resultat efter skattein-täkter och finansnetto 10,9 10,5 14,7 9,3 12,0 Avskrivningar -8,8 -9,3 - 10,0 - 10,2 - 10,7 Förändring av pensionsskuld2 -6,7 -4,5 -5,3 -5,6 -4,1 Extraordinära poster -0,9 4,4 3,5 9,0 8,0 Årets resultat (förändring av eget kapital) -5,5 1,1 2,9 2,5 5,2 exkl. pensionsskulds- förändring 1,2 5,6 8,2 8,1 9,3 1 Preliminära uppgifter. 2 Pensionsskuldens förändring exkluseive lärare m.fl. Källor: och . För de enskilda kommunerna varierade det ekonomiska resultatet kraftigt. Enligt preliminära uppgifter minskade dock spridningen . Resultaten försämrades generellt sett bland kommunerna . Andelen med ett negativt årets resultat ökade från knappt hälften till tre fjärdedelar mellan dessa år. Förändringen i årets resultat visar dock inga statistiska samband med förändringen i utjämningssystemet . Enligt de preliminära uppgifterna för är antalet kommuner med ett positivt årets resultat i stort sett oförändrat jämfört med . Ekonomiskt resultat landsting Enligt preliminära uppgifter fortsatte årets resultat för landstingen att försämras . Även om pensionsskuldens förändring exkluderas är årets resultat negativt för landstingen. De preliminära uppgifterna för visar på en fortsatt försämring av resultatet i den löpande verksamheten. LANDSTINGENS RESULTAT- RÄKNING ÅREN 1993 1997 MILJARDER KRONOR, LÖPANDE PRISER ÅR 1993 1994 1995 1996 19971 Verksamhetens intäkter 23, 6 23, 3 24, 0 23, 2 22, 3 Verksamhetens kostnader 111 ,8 117 ,2 115 ,8 111 ,5 112 ,9 Verksamhetens nettokostnader - 88, 3 - 93, 9 - 91, 8 - 88, 3 - 90, 6 Skatteintäkter 90, 1 87, 5 87, 2 85, 7 86, 3 Generella statsbidrag 9,3 9,0 8,5 5,8 6,8 Finansnetto 0,1 0,8 1,1 1,2 0,9 Resultat efter skatteintäkter och finansnetto 11, 2 3,4 4,9 4,5 3,4 Avskrivningar -4,6 -4,3 -4,4 -4,4 -4,3 Förändring av penionsskuld -4,6 -4,8 -3,2 -3,6 -3,0 Extraordinära poster -0,5 0,3 0,0 0,2 0,0 Årets resultat (förändring av eget kapital) 1,5 -5,3 -2,7 -3,7 -3,9 exkl. pesionsskulds- förändring 6,1 -0,5 0,5 -0,1 -0,9 1 Preliminära uppgifter Källor: och . Resultatet varierar mellan olika landsting, dock inte lika mycket som mellan kommunerna. De enskilda landstingens ekonomiska resultat har generellt sett försämrats . Försämringen har fortsatt . Enligt preliminära uppgifter för har spridningen av resultatet minskat mellan landstingen. Av uppgifterna framgår dessutom att samtliga landsting utom ett redovisar ett negativt årets resultat för . 7.2.3 Den kommunala verksamheten beslutade enligt regeringens förslag ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150, bet 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) om ett tillskott om till kommuner och landsting för i syfte att behålla kvaliteten i de kommunala verksamheterna och undvika sysselsättningsneddragningar. fastställde efter förslag i budgetpropositionen ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35). Förslaget innebar att statsbidraget till kommuner och landsting skulle förstärkas med ytterligare . Regeringens tydligt uttalade mål var att skola, vård och omsorg skulle prioriteras vid fördelningen av de ökade generella statsbidragen. I det följande redovisas utvecklingen inom dessa prioriterade verksamheter. Redovisningen avser i första hand tiden t.o.m. , vilket innebär att effekterna av de ökade statsbidragen inte kan utläsas. Enligt vad som framkommit av bl.a. sysselsättningsstatistiken har dock utvecklingen för senare tid inom de aktuella verksamheterna påverkats positivt av de ökade statsbidragen. Barnomsorg, skola och vuxenutbildning Den totala kostnaden i fasta priser för barnomsorgen, som bedrivs i form av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, ökade med , men var densamma som . Barnomsorgen uppvisar en stor produktivitetsökning . Antalet inskrivna barn har ökat med . Ökningen uppgår till . Det går inte att avgöra hur produktivitetsökningen har påverkat kvaliteten. Antalet barn per årsarbetare i daghem har minskat jämfört med året innan, efter att tidigare ha ökat . Antalet anställda med högskoleutbildning har ökat . Målet om full behovstäckning är i det närmaste uppfyllt. Kostnaden för har ökat något i fasta priser . På grund av elev- ökningen har dock resurserna per elev fortsatt att minska. Antalet elever i har ökat med /98 jämfört med föregående läsår, och /93. resultat är i väsentliga avseenden goda och internationellt sett ofta mycket goda med visst undantag för naturorienterande ämnen. En svag försämring av elevernas kunskaper i matematik kan dock noteras. av de elever som slutade fick ett ofullständigt slutbetyg vilket är en marginell ökning . Nära nio av tio kommuner uppger att antalet elever med behov av särskilt stöd har ökat. Enligt tillsynsutredningar fick eleverna i en tredjedel av de undersökta kommunerna inte det stöd de hade behov av. Kostnaden per elev i gymnasieskolan har ökat något i fasta priser . Antalet elever har ökat med en procent /98 jämfört med föregående läsår. Av de elever som påbörjade gymnasieskolan /94 hade fyra av fem fullföljt utbildningen . Detta är en viss minskning jämfört med de som började läsåret innan. Av de elever som avslutade gymnasieskolan påbörjade en högskoleutbildning , vilket är en mindre ökning jämfört med de som slutade året innan. Kostnaden för den offentligt anordnade särskolan uppgick till . Antalet elever i den obligatoriska särskolan har ökat . Andelen elever i särskolan jämfört med totala antalet barn i samma åldersgrupp är dock oförändrat, ca en procent. Allt fler kommuner har egen särskola, vilket bl.a. medfört att elevernas resväg kortats och föräldrarna har fått ökat inflytande. Enligt har den totala kostnaden för den kommunala vuxenutbildningen ökat med i fasta priser. Antalet studerande inom komvux har ökat med /97, jämfört med läsåret innan. Andelen kursdeltagare som fullföljt utbildningen har ökat , medan andelen kursavbrott ligger på en oförändrad nivå . Hälso- och sjukvård Kostnaderna för den offentliga hälso- och sjukvården minskade med i fasta priser . har kostnaderna minskat med . Primärvårdens andel av läkarbesöken har ökat, vilket står i överensstämmelse med målet att göra primärvården till bas i sjukvården. Primärvårdens kvalitet är i en internationell jämförelse god. Det finns fortfarande betydande sociala skillnader i ohälsa bland befolkningen. Generellt sett är ohälsan större bland män än kvinnor. har enligt en utvärdering i redan uppnått, eller kommer troligtvis att uppnå, mer än hälften av de mål WHO angett i Hälsa 2000. Antalet ärenden hos har ökat starkt , men andelen ärenden som lett till påföljd har inte blivit fler. har patienternas väntetider tenderat att öka något. Äldreomsorg Bruttokostnaderna inom äldre- och handikappomsorgen har ökat . En stor del av denna ökning förklaras emellertid av handikappreformen och psykiatrireformen. Kostnaderna i fasta priser för enbart äldreomsorgen bedöms ha minskat något. Omsorgsbehoven i åldersgruppen 65 har enligt en statistisk undersökning minskat, medan behoven i gruppen relativt sett är oförändrat. Insatserna har alltmer koncentrerats till de äldre och mest hjälpbehövande. framhåller att bl.a. kommunernas resurser och kompetens inte är tillräckliga för att kunna ge god vård i livets slutskede. En fortlöpande förbättring av boendestandarden har dock skett. 7.2.4 Sysselsättningsutvecklingen i kommuner och landsting fram Kommuner och landsting har som arbetsgivare en betydande roll på den svenska arbetsmarknaden. De svarar för en fjärdedel av det totala antalet sysselsatta, varav kvinnor utgör . Antalet anställda i kommuner och landsting uppgick till 993 000 personer, vilket är en minskning med drygt en procent jämfört med föregående år. Till viss del beror minskningen på att delar av den kommunala verksamheten har förts över till kommunala bolag eller lagts ut på entreprenad utanför sektorn. De stora förändringarna i landstingen åren 1993 1996 beror till stor del på verksamhetsöverföringar till kommunerna. Sysselsättningen mätt i antal personer har minskat något mer än antalet arbetade timmar vilket förklaras av en minskad sjukfrånvaro och en ökad medelarbetstid. TABELL 7.4 ANTALET ANSTÄLLDA I KOM- MUNER OCH LANDSTING ÅREN 1992 1997 TUSENTAL ANSTÄLLDA, INKL. VERKSAMHETSÖVERFÖRINGAR ÅR 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Kommun er 749 726 726 750 759 742 Landstin g 340 319 305 273 247 251 Totalt 1 089 1 Källa: och Trots ökade statsbidrag för har antalet sysselsatta inom kommunsektorn fortsatt att minska jämfört med föregående år. Genom att kravet på ekonomisk balans för kommuner har skjutits fram till att gälla först har ett större tidsmässigt utrymme skapats för anpassning utan att fast anställd personal sägs upp. förefaller sysselsättningsminskningen ha stabiliserats i kommuner och landsting bland annat till följd av de ökade statsbidragen. Det finns en inbyggd eftersläpning på upp emot från det att resurser frigörs för att utöka verksamhet och personal i kommuner och landsting till att åtgärden får fullt genomslag i den nationella sysselsättningsstatistiken. insatser mot den öppna arbetslösheten fortsätter att ligga på en hög nivå. Kommuner och landsting är viktiga aktörer i att skapa bl.a. praktikplatser och projekt för arbetslösa. Enligt statistik från uppgick kommunernas andel av de konjunkturberoende åtgärderna (exkl. arbetsmarknadsutbildning) till . ingick av de kommunalt sysselsatta i någon form av arbetsmarknadspolitisk åtgärd. 7.3 Förutsättningar för kommuner och landsting 7.3.1 Den samhällsekonomiska utvecklingen Kommunsektorns ekonomi Bedömningen av den kommunala sektorns ekonomiska utveckling bygger på de förutsättningar som redovisas i bilaga 1. De kommunala utgifterna beräknas motsvara av BNP. Därav utgör den kommunala konsumtionen . Sedan budgetpropositionen presenterades har utfallet för reviderats. Kommunsektorns finansiella sparande blev bättre än väntat och detta förklaras bland annat med uppskjutna investeringar och ökade inkomster från försäljning av fastigheter. I det preliminära utfallet för blev både den kommunala konsumtionen och sysselsättningen högre än vad som förutsågs i budgetpropositionen . Det finansiella sparandet blev däremot sämre än prognostiserat. Försämringen motsvaras i huvudsak av de fastighetsköp för miljardbelopp som en enskild kommun gjorde . Kommunsektorns finansiella sparande förväntas för bli bättre än vad som prognostiserades i budgetpropositionen, bl.a. på grund av återhållsamma investeringar. 2001 beräknas det finnas utrymme för både en successiv förbättring av det finansiella sparandet och en konsumtionsökning med . Det är främst i kommunerna detta utrymme för konsumtionsökning finns. Eftersom den kommunala konsumtionen i fasta priser beräknas öka kommer även sysselsättningen att påverkas positivt . Konsumtionen består till ca tre fjärdedelar av lönekostnader. 7.3.2 Utvecklingen inom skola, vård och omsorg Redan i föregående års ekonomiska vårproposition redovisade regeringen sin syn på utvecklingen av den kommunala verksamheten framöver, inte minst till följd av kommande demografiska förändringar. Behoven bedömdes komma att öka inom framför allt skola och äldreomsorg. Behovsutvecklingen inom barnomsorgen bedömdes minska medan behovs- utvecklingen inom gymnasieskolan och hälso- och sjukvården ansågs mer svårbedömda eftersom utvecklingen är beroende av ett antal olika faktorer. Behovsökningen inom främst skola och äldreomsorg skulle infalla med fortsatta krav på en ekonomisk anpassning i många kommuner och landsting till följd av balanskravet. Detta var ett av de viktigaste skälen till regeringens förslag om ökade statsbidrag . Av den enkätundersökning bland samtliga kommuner och landsting som regeringen genomförde i samband med riksdagsbeslutet om de ökade statsbidragen framgick att en stor del av de ökade statsbidragen skulle komma de prioriterade verksamheterna till godo och även leda till förbättrad sysselsättning. Regeringens bedömning är att statsbidragsökningen har givit positiva effekter i de prioriterade verksamheterna i många kommuner och landsting. De problem som fortfarande finns är betingade både av resursproblem, bl.a. de stora skillnaderna i ekonomisk situation mellan olika kommuner och landsting, och av problem av annan karaktär. När det gäller utvecklingen i visar många studier och utvärderingar att resultaten i huvudsak är goda, även i ett internationellt perspektiv. Allt större årskullar kommer emellertid in i skolan , och det ställer krav på skolan att kunna ta emot dessa och bibehålla och utveckla kvaliteten i undervisningen. Uppföljningen av skolans resultat och kvalitet behöver också förbättras. Antalet elever med särskilda behov tenderar att öka, och det finns av olika skäl svårigheter att kunna ge dessa elever den hjälp de behöver. Varje elev som lämnar grund- eller gymnasieskolan utan tillräckliga kunskaper innebär ett misslyckande för såväl individen som för samhället. Utvecklingen inom hälso- och sjukvården har varit mycket omdanande. En kraftig omfördelning från sluten vård till öppna vårdformer har skett. Det omvandlingstryck som skapats bl.a. av den ekonomiska situationen har lett till omstruktureringar, en ökad produktivitet och ett förbättrat resursutnyttjande. Det har emellertid uppstått problem med ökande väntetider inom olika delar av vården. Uppföljningar har visat att många patienter får vänta långa tider på att träffa specialister, men också att väntetiderna varierar starkt mellan olika sjukhus, olika kliniker och för olika typer av behandlingar. Utvecklingen inom äldreomsorgen beskrivs ingående i propositionen Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) som regeringen presenterar med denna proposition. Även om stora delar av äldreomsorgen fungerar väl , finns det ändå vissa problem som regeringen pekar ut och som behöver lösas. De allra äldsta blir allt fler och hälsan hos denna grupp förbättras inte i samma utsträckning som för övriga grupper av äldre. Tillgången till medicinsk kompetens i hemsjukvården och de särskilda boendeformerna behöver förbättras, liksom att läkarmedverkan i äldrevården behöver öka. Dessa problem är i stor utsträckning knutna till att det finns brister i samverkan mellan landsting och kommuner, vilket också har försvårat utvecklingen av äldrevården i enlighet med de intentioner som fanns med ÄDEL-reformen. Vården i livets slutskede ställer stora och delvis nya krav på kommunerna. Ett sätt att förbättra situationen är att höja kompetensen bland anställda och förtroendevalda i äldrevården. Sammanfattningsvis kan konstateras att förutsättningarna för en positiv utveckling inom de prioriterade verksamheterna skola, vård och omsorg har förbättrats inte minst genom de ökade statsbidragen till kommuner och landsting. För att skapa bättre förutsättningar för en fortsatt utveckling och förbättring i enlighet med de nationella målen och riktlinjerna föreslår regeringen att kommuner och landsting tillförs ytterligare resurser. vill regeringen i detta sammanhang understryka vikten av ett fortsatt arbete i syfte att åstadkomma ett effektivt resursutnyttjande. 7.3.3 Förutsättningar för enskilda kommuner och landsting Det är regeringens bedömning att nivån på det finansiella sparandet beräknas motsvara ett positivt resultat för sektorn som helhet och att balans- kravet därmed uppnås. Det finns dock stora variationer mellan kommuner respektive landsting. Regeringens bedömning är att en övervägande del av kommunerna och landstingen kommer att klara balanskravet utan ytterligare besparingar i verksamheten.