prop · GL031D22 · 1998-01-01 00:00:00 — Därutöver föreslås att regeringen ges ett bemyndigande att överskrida anslaget under med anledning av vad som ovan anförts om det gällande avtalet med om linjetrafiken på . Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Därav 1996 Utgift 62 800 Utgifts - progno s 62 660 1998 Förslag 62 660 1999 Beräkna t 62 660 2000 Beräkna t 62 660 1 Beloppen anges i tusental kronor. Under anslaget utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte och samt ersättning till . Regeringens överväganden Regeringen beräknar anslaget för till . Därav 1996 Utgift 368 000 Utgifts - progno s 412 000 1998 Förslag 400 000 1999 Beräkna t 400 000 2000 Beräkna t 400 000 1 Beloppen anges i tusental kronor. antog ett sjöfartspolitiskt beslut (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) som innebär att staten är beredd att skapa långsiktighet och rimliga konkurrensvillkor för den svenska handelssjöfarten för åren 1997 2001. Statligt stöd lämnas till arbetsgivares kostnader för skatt och sociala avgifter. Regeringens överväganden Resultatinformation Genom det statliga stödet har de svenska rederiernas situation förbättrats och konkurrensförmågan stärkts. Den nedåtgående trenden för antalet svenskregistrerade fartyg vände och under /96 ökade tonnaget med 225 000 dödviktston till 2 300 000 dödviktston. Antalet fartyg i den svenska handelsflottan ökade med 9 stycken och uppgick till 272 stycken. Sedan det sjöfartspolitiska beslutet togs har sjöfartsnäringens omvärld förändrats. EU:s beslutade riktlinjer för statsstöd till sjöfartsnäringen innefattar bl.a. möjlighet att tillämpa nya förmånliga regler för företagsbeskattningen. Sådana tillämpas exempelvis redan i och . Båda dessa länder, men även andra europeiska länder, har också, genom att acceptera s.k. internationella register, gett rederierna möjlighet att anställa sjöfolk till låga bemanningskostnader. De förändrade konkurrensförutsättningarna i vår omvärld har sammantaget lett till oro i den svenska rederinäringen. Denna oro har bl.a. tagit sig uttryck i utflaggning och risk för ytterligare sådan. beslutade regeringen att tillsätta en utredning för att mot bakgrund av den fastlagda närings- och sjöfartspolitiken närmare utreda den svenska rederinäringens struktur och kapitalförsörjning samt allmänna företagsvillkor. Regeringen konstaterar att en principöverenskommelse träffats mellan SEKO-Sjöfolk och för att stärka den svenska sjöfartens konkurrenssituation. Enligt principöverenskommelsen öppnas möjligheter för svenska rederier att anställa sjöfolk från länder utanför EU för tillfällig anställning enligt särskilda förutsättningar. För att nå nödvändiga kostnadsbesparingar i de fallen krävs också förändringar av lagstiftningen, bl.a. på det sociala området. Frågor som rör den anställdes sociala förmåner avses att regleras i avtal. Regeringen avser därutöver att se över berörd lagstiftning med anledning av parternas principöverenskommelse. Enligt principöverenskommelsen förutsätts dock att även övriga sjöfackliga organisationer ingår liknande överenskommelser. För att underlätta fortsatta rationaliseringar på bemanningssidan avser regeringen även att lägga fram ett förslag som innebär att sjöarbetstidslagen upphävs. Förslaget innebär att en omfattande detaljreglering slopas. Den nya lagen reglerar i stället sjömännens vilotid och överlåter till parterna att komma överens utifrån . Vidare införs ett krav på att skall fastställa säkerhetsbemanningen. Slutsats Sjöfarten har en stor betydelse för den svenska utrikeshandeln och för det svenska näringslivet. behöver en högkvalitativ sjöfart vilket inte minst de svenska redarna har visat att de kan erbjuda i sina transportlösningar för såväl industrin som för persontrafiken. Det är därför viktigt att slå vakt om en svensk sjöfartsnäring och, i enlighet med det långsiktiga beslutet om rimliga konkurrensvillkor, skapa ett positivt klimat för näringen att utveckla säkra och miljövänliga transportlösningar. Den utredning som kommer att redovisa den svenska sjöfartsnäringens konkurrenssituation kommer tillsammans med det samförstånd som växer fram mellan arbetsmarknadens parter att vara en naturlig utgångspunkt för det fortsatta arbetet. Regeringen föreslår att bidragsnivån för bibehålls i enlighet med det långsiktiga beslut som togs i förra årets budgetproposition. Regeringen avser att se över om det inom denna ram går att justera bidraget till den anställdes sociala skydd från dagens nivå på per helårsanställd till en högre nivå. Åtgärder mot förorening från fartyg Efter beslut av regeringen kan kostnader betalas som uppkommit till följd av förelägganden eller förbud som föreskriver med stöd av lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg. 5.3 () har till uppgift att tillhandahålla sjöfolk ett attraktivt fritids- och kulturliv. HKF:s verksamhet finansieras genom en avräkning på fyravgifter som får uppgå till högst samt av egna avgiftsintäkter. Dessa medel tilldelas HKF efter särskild prövning av regeringen. Då avgiftssystemet för sjöfartsavgifter förändras, kommer rådet att finansieras genom avräkning från intäkter från farledsavgifter. Regeringens överväganden HKF föreslår att av rådets totala kostnader skall finansieras genom avräkning av farledsavgifterna. Vidare beräknar HKF att de egna avgiftsintäkterna uppgår till . Regeringen tillstyrker HKF:s förslag till avräkning av farledsavgifter för rådets kostnader. revisionsberättelse för /96 innehåller inga invändningar. Regeringen uppdrog åt HKF att i enlighet med tidigare riksdagsbeslut tillse att de av staten lämnade bidragen till sjöfartshotellen återförs till staten. HKF inkom med en redovisning av uppdraget. I redovisningen framgår det att stiftelserna endast kan fördela medel i enlighet med sina ändamålsbestämmelser. I dessa bestämmelser finns inga formuleringar som ger stiftelserna möjligheter att återbetala medel till staten. Med utgångspunkt från HKF:s redovisning avvaktar regeringen stiftelsernas avveckling då det saknas juridiska möjligheter att återkräva bidragen. 5.4 Luftfart Flygmarknaden Antalet flygpassagerare i linjefart och chartertrafik ökade till 17,8 miljoner vid de statliga flygplatserna. Detta är den högsta siffran någonsin och innebär att hela den nedgång som noterades nu är återhämtad. Utrikestrafiken svarade för i stort sett hela denna ökning på ca 1 miljon passagerare medan inrikestrafiken endast noterade en mycket svag ökning med 22 000 passagerare. Detta speglade i huvudsak utvecklingen av den svenska ekonomin med fortsatt god exportutveckling men svagare inhemsk efterfrågeökning. Privata sällskapsresor med flyg uppvisade emellertid även en god tillväxt. Antalet landningar i linjefart och chartertrafik ökade till 221 000. Ökningen var något större för utrikestrafiken än för inrikestrafiken, som dock noterade en ökning av antalet landningar med . Flygbolagen har efter en konsolideringsperiod åter ökat sitt utbud och satsar nu även på privatresemarknaden, bl.a. genom ökningar av s.k. lågprisplatser. Det kan vidare noteras att antalet landningar vid statliga flygplatser av taxi- och allmänflyg minskade till 110 000. Antalet överflygningar av svenskt kontrollerat luftrum ökade däremot till 145 000, vilket är en fjärdedel av totala antalet luftrumsrörelser. Ökningen beror bl.a. på ökad trafik mellan och och mellan och samt på ökat utnyttjande av flygvägen över de f.d. till . Flygfrakten uppvisade även en kraftig tillväxt med till , vartill kommer ytterligare i flygpostbefordran. Den huvudprognos som redovisats av innebär för hela perioden 2000 en total ökning av passagerare i inrikestrafik , en total ökning av landningar i inrikestrafik , en total ökning av passagerare i utrikestrafik , en total ökning av landningar i utrikestrafik samt en total ökning av överflygningar . Den nya prognosen innebär en kraftig uppskrivning av överflygningar och även en viss uppskrivning av inrikes passagerare medan ökningen av landningar i inrikestrafiken nedjusterats, liksom marginellt utrikes passagerare och landningar. Den gemensamma flygmarknaden inom EES- området är etablerad . Flygföretag som uppfyller de gemensamma kraven på operativ och ekonomisk säkerhet m.m. har tillgång till ett fritt marknadstillträde även beträffande inrikes linjer i andra EES-länder. Flyget har en särskilt stor betydelse för trafikförsörjningen i de delar av där stora avstånd gör att alternativa transportformer är svåra att använda. Regeringen avser att återkomma till frågorna om statens ansvar för flygtrafikförsörjningen i landets olika delar trafikpolitiska proposition. Arbetet med att minska flygets miljöproblem har fortsatt hög prioritet. Den ekonomiska styrningen genom miljörelaterade luftfartsavgifter som infördes av skärps. Bullerrelateringen utökas och kompletteras med även avgasrelaterade avgifter. Därmed ökar de ekonomiska incitamenten för flygbolagen att investera i flygplan med bättre miljöegenskaper. Samarbetet mellan och har utvidgats, bl.a. med en strategisk plan för miljöanpassning av den civila luftfarten och en gemensam analys av sektorsansvaret inom miljöområdet. Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Luftfartsverkskoncernens resultat före bokslutsdispositioner var , en försämring jämfört med föregående år. Regeringen konstaterar att uppfyllde räntabilitetsmålet men att någon utdelning inte kunde lämnas på grund av avsaknad av fritt eget kapital. Budgeterat motsvarande resultat för är . Verksamhetsmålen för säkerhet och luftfartspolitik kan anses uppfyllda i huvudsak. Regeringen anser emellertid att resultatmåtten beträffande flygsäkerhet (safety) och skydd mot brottsliga handlingar inom luftfarten (security) bör breddas och utvecklas ytterligare. Större förändringar har låtit genomföra en större genomlysning av verkets ekonomi på grund av en rad nya förutsättningar för verksamheten. Resultatet pekar på behov av omfattande åtgärder för att förhindra långsiktigt bestående resultatförsämringar. Mål Det övergripande målet för verksamhet föreslås omformulerat i enlighet med vad som framkommit inom ramen för det genomförda analysarbetet avseende verkets olika roller. Övriga verksamhetsmål föreslås vara oförändrade. Målet för räntabilitet på eget kapital föreslås sänkt till från nuvarande , bl.a. med anledning av sänkt räntenivå och en anpassning av riskpremien för investeringar i luftfartens infrastruktur till nivån för annan trafikinfrastruktur. Utdelningskravet på på eget kapital föreslås ändrat till 1/3 av vinsten. Inleveranser 2000 föreslås användas för att finansiera verkets anpassningsåtgärder för tillträde till upp till maximalt 2/3 av den totala kostnaden för sådana åtgärder. Ett långsiktigt soliditetsmål föreslås på . Prisrestriktionen föreslås mot bakgrund bl.a. av verkets förestående ekonomiska situation ändrad till lika med NPI, räknad som genomsnitt . Undervägsavgifterna, som styrs av Eurocontrols regler föreslås dock helt exkluderade från prisrestriktionen, liksom securityavgiften samt bulleravgifter som ersätter den tidigare miljöskatten på inrikes flygtrafik. Inget särskilt mål för totalproduktivitet föreslås tills vidare. Prioriteringar 1998 2000 En investeringsnivå på föreslås för planperioden 2000. I planen ingår därvid anpassningsåtgärder vid de svenska flygplatserna för ett svenskt operativt deltagande i i enlighet med regeringens inriktning i Vårpropositionen . Investeringarna avser i övrigt främst utbyggnad av tredje rullbana och modernisering av flygtrafikledningssystemet. En oförändrad total låneram på föreslås, samt ramar för borgensåtaganden och säkerheter vid utställande av derivatinstrument. Resultatbedömning och slutsatser Luftfartsverkskoncernen redovisade för ett resultat före bokslutsdispositioner på , en försämring jämfört med . Resultatet är lägre jämfört med vad som budgeterats i nu gällande treårsplan. Resultatförsämringen har till stor del sin grund i att en större del av nedlagda projektkostnader i det numera försenade och ändrade projektet avseende moderniseringar inom flygtrafiktjänsten har kostnadsförts . Resultatet för uppgår enligt nu gällande budget till . Verket anser i årsredovisningen för att gällande verksamhetsmål för säkerhetsarbetet (safety och security) och luftfartspolitiken har uppfyllts. Investeringarna uppgick till , omfattande bl.a. en ny flygplats i , ny terminal i /och förberedelser för utbyggnaden av med en tredje rullbana. revisionsberättelse innehåller inte några invändningar mot bokslut för . Regeringen konstaterar att jämfört med i regleringsbrev för uppställda mål har uppfyllt räntabilitetsmålet. Att utdelningskravet inte uppfyllts beror på avsaknad av fritt eget kapital, vilket i enlighet med de tillämpade formerna i affärsverkets redovisning förhindrar utdelning. Det långsiktiga soliditetsmålet uppfylls inte heller, men soliditeten steg något till och målet är i regleringsbrev för framflyttat till att nås . Regeringen delar synen att de uppställda verksamhetsmålen uppfyllts i huvudsak, men anser att uppföljningen av målen för säkerhetsarbetet (safety, security) och det luftfartspolitiska arbetet bör utvecklas vidare. Bland annat är det viktigt att säkerhetsmålet fortsättningsvis mäts över hela luftfartssektorn och att verkets miljöarbete även fortsättningsvis ges hög prioritet. Verksamhetens inriktning m.m. treårsplan föreslår att följande mål för verksamheten fastställs av regeringen: Som övergripande mål för verksamheten föreslås att skall främja ett säkert, konkurrenskraftigt och miljöanpassat flyg för att tillgodose människors resbehov och näringslivets behov av varutransporter genom att bedriva flygplatsverksamhet, flygtrafiktjänst, flygsäkerhetsarbete och luftfartspolitiskt arbete. Som verksamhetsmål för myndighetsarbetet föreslås att flygsäkerhetsstandarden skall vara lägst i nivå med den som finns i övriga välutvecklade luftfartsnationer, att skyddet mot brottsliga handlingar som äventyrar säkerheten för den civila luftfarten (security) skall vara i nivå med det som finns i övriga välutvecklade luftfartsnationer samt att skall bidra till att luftfartspolitiken nationellt och internationellt bedrivs och utvecklas på ett kompetent och förtroendeingivande sätt, bl.a. genom att verka för en tillfredsställande trafikförsörjning och genom att tillvarata svenska luftfartsintressen. Den inriktning (strategi) som anför för att uppfylla sitt övergripande mål bygger oförändrat på följande nyckelord: säkerhet, snabbhet, tillgänglighet, miljöhänsyn samt oväld i myndighetsutövningen och affärsmässighet i övrig verksamhet. Regeringens överväganden Som nämndes av regeringen i föregående års budgetproposition har 1997 pågått ett översynsarbete rörande framtida roller och struktur. Målet med översynsarbetet har varit att åstadkomma en myndighetsstruktur som ger ökad tydlighet i mål och uppdragsbeskrivningar och som därigenom kan skapa ytterligare effektivitet. Under arbetet har tre huvudsakliga roller för kunnat identifieras, nämligen den säkerhetsreglerande rollen, sektorsansvarsrollen och infrastrukturhållarrollen, som även innefattar de kommersiella delarna av verksamhet. Regeringen remitterade en promemoria i ärendet. Regeringen finner vid en samlad bedömning nu inte tillräckliga skäl för att vidta några åtgärder beträffande organisationsstruktur. De i treårsplanen redovisade förslagen till verksamhetsmål för är oförändrade jämfört med de mål som fastställdes av för innevarande treårsperiod 1997 1999. I samband med strukturöversynen har emellertid ställt sig bakom ett förslag till omformulering av det övergripande verksamhetsmålet. Regeringen föreslår att det övergripande målet för skall vara dels att ur ett samhällsperspektiv skapa förutsättningar för ett säkert, effektivt och miljöanpassat flyg som kan tillgodose människors och näringslivets behov av resor och godstransporter, dels att tillhandahålla och ansvara för att på ett företagsekonomiskt effektivt sätt driva och utveckla statens flygtrafiktjänst och flygplatser och därmed sammanhängande verksamhet. Regeringen föreslår vidare att de övriga, oförändrade verksamhetsmålen fastställs. Ekonomiska mål och resurser treårsplan ekonomiska plan, som är byggd på tidigare redovisade prognoser för trafiktillväxt , innebär beräknade resultat före dispositioner på 450, 440 och för åren 1998 2000. Verket föreslår ett förändrat mål för räntabiliteten 2000 på på eget kapital efter skattemotsvarighet. Nuvarande räntabilitetsmål är . Verket motiverar nedskrivningen med det förändrade ränteläget för 5-åriga statsobligationer, samt att riskpremien i räntabilitetsmålet, som uppgått till 4 , skrivs ned och varieras efter verksamhetens art. föreslår därvid riskpremie för infrastrukturverksamheterna, som utgör ca 2/3 av affärsverksamheten och för de återstående kommersiella aktiviteterna. Sammanvägt innebär detta en riskpremie på i snitt . Slutligen anser verket att verkets sektorsuppgifter motiverar en ytterligare nedskrivning med . I den ekonomiska planen beräknas motsvarande räntabilitet åren 1998 2000 till 15, 13 respektive exklusive anpassningsåtgärder för . Utdelningskravet, på eget kapital efter skattemotsvarighet, anser verket också bör ändras, så att målet fastställs med hänsyn till dels verkets kapitalbehov, dels den genomsnittliga utdelningen för de 100 150 största företagen i . Dessutom bör belastningen av verkets sektorsuppgifter avräknas från utdelningen. Något nytt förslag på nivå ges dock inte i treårsplanen. Beräknad utdelning enligt nu gällande mål inklusive skattemotsvarighet i ekonomiska planen åren 1998 2000 är 158, 178 respektive . föreslår vidare i treårsplanen som oförändrat mål för soliditeten att denna skall uppgå till vid utgången av . I den ekonomiska planen är soliditeten åren 1998 2000 24, 25 respektive . föreslår i treårsplanen som prisrestriktion att trafikavgifterna får öka med högst av nettoprisindex . Verket pekar på att man som en följd av vidtagna effektiviseringsåtgärder kunnat sänka avgifterna på infrastrukturtjänster realt . Jämfört med nu gällande prisrestriktion föreslår verket att undervägsavgifterna (en route-avgifterna) exkluderas. Detta är en följd av att dessa från integrerats i Eurocontrols centraliserade avgiftssystem. Detta system är fullt kostnadsbaserat och underskott påförs eller överskott återförs till brukarna . LFV påpekar vidare att den avgiftshöjning i bullerdifferentieringen av landningsavgifterna som verket genomför från inte bör räknas med i restriktionen eftersom den införs som kompensation för slopande av avgasskatten på inrikes flygtrafik.Verket föreslår vidare i treårsplanen att nuvarande av regeringen fastställda mål för totalproduktiviteten bör slopas eftersom verket menar att prisrestriktionen fyller samma funktion. föreslår en investeringsnivå 2000 på sammanlagt (perioden ). Investeringarna fördelas på verksamhetsområden enligt följande: MILJONER KRONOR 199 7 1998 1999 2000 Investeringar 32 0 525 800 925 Övriga flygplatser 30 0 200 200 150 Flygtrafiktjänst 20 5 300 325 400 Övriga inkl. Schengenåtgärder 75 275 375 125 Summa investeringar 90 0 1 30 0 1 70 0 1 60 0 Intern finansiering (%) 94 65 46 47 Extern finansiering (%) 6 35 54 53 Ökningen av investeringsnivån beror främst på att huvuddelen av investeringskostnaderna för de två stora projekt inom dessa verksamheter, som senarelagts i åtskilliga tidigare treårsplaner, nämligen tredje bana, färdigställande åren 1997 2001 och ett moderniserat flygtrafikledningssystem med leverans åren 1998 2002, finns . I investeringsplanen ingår också kostnader på ca för de ombyggnader av , och som blir följden av ett svenskt deltagande i . Särskild genomlysning av ekonomiska situation Som framgick i föregående års budgetproposition finns en lång rad faktorer som bedöms kunna påverka ekonomi . Mot denna bakgrund har verket med extern hjälp genomfört en djupare analys av verkets ekonomiska situation. Utifrån denna analys har verket vidare i skrivelse till regeringen redovisat situationen. Av analysen framgår att den sammantagna ekonomiska effekten av främst yttre faktorer, beslutade eller föreslagna, som kan komma att påverka , innebär en risk för att dagens goda ekonomiska resultat 2005 kan förbytas i löpande försämrade resultat, med negativ räntabilitet och låg soliditet. Till de största påverkansfaktorerna hör tidigare nämnda kostnader för Schengenanpassning av flygplatserna , avskaffande av taxfreeförsäljningen inom EU från , av beslutade ändrade beräkningsregler för pensionsåtaganden, tidigarelagda behov av utökad terminalkapacitet på , vissa osäkerheter i löneutvecklingen, effekter för del på bl.a. soliditeten vid överföring av ägandet av till staten , förväntade internationella krav på ökade insatser inom säkerhets(security)-området samt en finansiering av ökat stöd till kommunala flygplatser enligt förslag. har i skrivelsen konstaterat att analysen leder fram till behov av ett kraftfullt internt åtgärdsprogram för att påverka såväl intäkts- som kostnadssidan . Trots sådana åtgärder riskerar en betydande obalans att kvarstå i ekonomin. hemställer därför i skrivelsen om att regeringen mot bakgrund av den redovisade analysen gör en samlad bedömning avseende bl.a. ägarkraven på utdelning , kompensation för kostnader förknippade med krav på flygplatserna och förslagen i betänkande. Regeringens överväganden Den särskilda analys som genomförts av ekonomi avseeende planperioden 2000 och tiden därefter visar att den ekonomiska plan som verket redovisat i treårsplanen innehåller stora osäkerheter. Vissa beslutade åtgärder som tillkommit efter det att treårsplanen inlämnats, bl.a. ändrade beräkningsgrunder för pensionsåtaganden, påverkar således verkets ekonomiska situation . Beträffande de förslag rörande verksamhetsområde som presenterat avser regeringen att ta ställning till dessa trafikpolitiska proposition till . Regeringen delar synen i treårsplan och skrivelse med anledning av den ekonomiska analysen att situationen leder fram till ett behov av att se över de ekonomiska krav som åsatts som affärsdrivande koncern. Det långsiktiga målet för soliditeten bör, i enlighet med verkets förslag, ligga fast på . Emellertid bör med tanke på situationen accepteras att uppfyllandet av detta mål inte kan ske 2000. Vad gäller räntabilitetsmål finns således som framgått skäl att inom ramen för en bibehållen modell nu anpassa målet till det rådande ränteläget, som skiljer sig markant från det som rådde när nuvarande mål sattes . Vidare kan konstateras att den riskpremie som åsattes , 4 , numera får anses väl hög i förhållande till verkets roll som nationell infrastrukturhållare med de särskilda förutsättningar som framgått av analysrapporten. Regeringen anser att det är rimligt att olika delar av verkets verksamhet åsätts olika riskpremier, varvid en riskpremie på 1 bör spegla en nationell infrastrukturhållares risker och stabilitetsförhållanden, medan affärsdrivande verksamhet i övrigt bör åsättas en normal affärsmässig risk. Sammantaget förordar regeringen ett långsiktigt räntabilitetsmål för affärsdrivande verksamheter på av eget kapital efter skattemotsvarighet. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta, i enlighet med numera allmänt tillämpade principer för ägarkrav på affärsdrivande verksamhet, bör ändras till en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter schablonskatt. Utdelning och skattemotsvarighet bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Mot bakgrund av såväl regeringens ställningstagande vårproposition (prop. 1996/97:150) som den nu genomförda särskilda ekonomiska analysen av situation bör riktlinjen vara att verket 2000 för anpassning av flygplatserna till krav får disponera sådana medel som normalt skulle lämnats i utdelning och skattemotsvarighet, dock motsvarande högst två tredjedelar av de totala investeringskostnaderna för Schengenanpassningen enligt nu gällande inriktning.