prop · GL031D18 · 1998-01-01 00:00:00 — Den uppdragsfinansierade delen av SGI:s verksamhet har omfattat teknikutveckling, kunskapsförmedling och rådgivning. SGI har under budgetåret utfört uppdragsfinansierad forskning åt i första hand , och . SGI har även i egen regi och tillsammans med andra organisationer anordnat kurser och konferenser för tekniker och förtroendevalda. Kurserna har behandlat praktisk tillämpning av geoteknisk kunskap. Institutet har dessutom arbetat med rådgivning i grundläggnings-, förstärknings- och miljöfrågor. På så sätt har SGI:s forskningsresultat kunnat omsättas i praktiken och nya geotekniska metoder har införlivats i bygg- och anläggningsverksamhet. SGI redovisade under slutet av ett regeringsuppdrag avseende en utredning om svensk geoteknisk forskning i ett internationellt perspektiv. I denna konstaterade man bl.a. att den svenska geotekniska kompetensen är ledande i världen inom vissa delområden. Då det inte är möjligt för att vara ledande inom hela det geotekniska området framhåller SGI att det är nödvändigt med en samordning och koncentration av svenska FoU- satsningar för att säkerställa den internationella konkurrenskraften på området. SGI har under innevarande år påbörjat ett arbete tillsammans med ansvariga myndigheter, forskningsorganisationer och forskningsråd som innebär att formerna och villkoren för en ökad samordning av svenska forskningsresurser undersöks. Inför innevarande budgetår överfördes ansvaret för långsiktig tillämpad forskning inom infrastrukturområdet från och till SGI. inkom SGI , och till regeringen med en gemensam plan för den planerade användningen av medel för forskningsinsatser som kan öka den geotekniska kvaliteten inom väg- och järnvägsområdet. Mot bakgrund av vad som anförts ovan samt vad som i övrigt redovisats i SGI:s årsredovisning för /96 bedömer regeringen att SGI uppfyllt större delen av åsatta verksamhetsmål och att SGI tagit ett sektorsövergripande ansvar för det geotekniska området. Regeringen anser att det är angeläget att den satsning på att utöka och stärka SGI:s myndighetsroll som påbörjades under innevarande budgetår fortsätter även . Regeringen bedömer att SGI:s anslag för skall uppgå till . BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 55 890 59 310 -3 420 94 varav 1996 38 372 43 211 -4 839 88 Prognos 1997 31 000 31 000 0 100 Budget 1998 35 000 35 000 0 100 Beräknat 1999 35 000 Beräknat 2000 35 000 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser revisionsberättelse för /96 avseende granskningen av årsredovisningen, räkenskaperna och ledningens förvaltning innehåller inte några anmärkningar. SGI har erhållit värdet AA vid ekonomiadministrativa värdering av statliga myndigheter avseende /96. 6.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet C Länsstyrelserna m.m. består av anslaget C 1 Länsstyrelserna m.m. och det nya anslaget C 2 Regionala självstyrelseorgan som regeringen nu föreslår. Länsstyrelsernas övergripande mål är att länen skall utvecklas på ett sådant sätt att de nationella målen får genomslag, som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Länsstyrelsernas verksamhet spänner över i stort sett samtliga politikområden och utgörs av följande verksamhetsgrenar: 1. Regionalekonomi och näringslivsutveckling (Regionalekonomi; utgiftsområde 19, Konkur- rensfrämjande; utgiftsområde 24, Utbildnings- frågor; utgiftsområde 16) 2. Kommunikationer (utgiftsområde 22) 3. Lantbruk (utgiftsområde 23) 4. Rennäring m.m. (utgiftsområde 23) 5. Fiske ( utgiftsområde 23) 6. Livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor (utgiftsområde 23) 7. Naturvård och miljöskydd (utgiftsområde 20) 8. Planväsende, hushållning med naturresurser (utgiftsområde 18) 9. Kulturmiljö (utgiftsområde 17) 10. Social omvårdnad (utgiftsområde 9) 11. Civilt försvar och räddningstjänst (utgiftsområde 6) 12. Bostadsfinansiering (utgiftsområde 18) 13. Jämställdhet (utgiftsområde 14) 14. Allmän förvaltning (utgiftsområde 18) Till följd av beslut (prop 1995/96:38, bet. 1995/96:BoU9, rskr. 1995/96:206 samt prop. 1996/ 97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228) om ändrad länsindelning i och är antalet länsstyrelser 23 . reduceras antalet länsstyrelser till 21. Vid ingången av var cirka 4 800 personer anställda inom länsstyrelseorganisationen. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 2 699 1 804 1 820 1 659 1 695 1 731 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Länsstyrelserna har inom sina ekonomiska ramar i allt väsentligt genomfört sina uppgifter i enlighet med de av statsmakterna formulerade målen. Större förändringar har fattat beslut om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning mellan stat och kommun (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77 samt prop. 1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228). Genom lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning har regionala självstyrelseorgan bildats i , och län. har inrättats i och län, medan kommunen utgör självstyrelseorgan i . Självstyrelseorganen övertar vissa statliga uppgifter från länsstyrelserna, bl.a. ansvaret för att utarbeta program för länets långsiktiga utveckling och ansvaret för frågor om länsplaner för regional transportinfrastruktur. Regeringen har tillkallat en parlamentarisk kommitté (dir. 1997:80) med uppgift att dels följa upp och utvärdera försöksverksamheten, dels utforma vissa förslag om den framtida regionala organisationen. 6.2 Resultatbedömning Länsstyrelsernas årsredovisningar har behandlats gemensamt inom . Regeringens sammanfattande bedömning är att länsstyrelserna i allt väsentligt har genomfört sina uppgifter i enlighet med de av statsmakterna formulerade målen. Detta gäller såväl i rollen som tillsyns- och uppföljningsorgan på regional nivå inom olika politikområden som i rollen som samordnare och främjare av sektorsövergripande arbete inom respektive län. 6.3 Anslag C 1. Anslag s- sparan de 179 898 Därav 1996 Utgift 1 803 823 Utgifts - progno s 1 820 000 1998 Förslag 1 646 031 1999 Beräkna t 1 682 523 2000 Beräkna t 1 717 981 Beloppen anges i tusental kronor Länsstyrelserna hade vid ingången av ett anslagssparande om , vilket motsvarar av ramanslaget för . Anslagssparandet prognostiseras minska till vid utgången av , vilket motsvarar av föreslaget ramanslag för . Här förekommer dock stora variationer mellan länsstyrelserna. Ett antal länsstyrelser redovisar att anslagskrediten kommer att tas i anspråk fullt ut. Regeringens överväganden har i enlighet med regeringens förslag (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/ 97:77) beslutat att en försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning skall genomföras i genom att föra in länsarbetsnämnden och i organisation. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att förbereda och föreslå åtgärder för att för- söksverksamheten skall kunna genomföras. Utredaren har i rapporten med vidgad samordnad länsförvaltning i (In97/2080/LS), i vilken experter från de berörda myndigheterna medverkat, lämnat förslag till bl.a. ändringar i lagar och förordningar. Regeringen föreslår att en särskild lag införs om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsför- valtning i . Denna lag innebär att Läns- styrelsen i skall omfattas av det regel- system som reglerar respektive länsarbetsnämndens verksamheter. Regeringen föreslår att förvaltningsmedel, som disponeras av , förs över till anslaget C 1 Länsstyrelserna m.m. När det gäller de förvaltningsmedel som länsarbetsnämnden disponerar anser regeringen att dessa för bör fördelas av i enlighet med den modell som tillämpas vid fördelning av förvaltningsresurser till länsarbetsnämnderna. har godkänt regeringens förslag (prop. 1995/96:38, bet. 1995/96:BoU9 rskr. 1995/96:206 samt prop. 1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228) om ändrad länsindelning i m.m. Riksdagsbeslutet innebär bl.a. att och , samt , med undantag för och kommuner som förs över till , kommer att läggas samman till ett län, . En organisationskommitté tillkallades för att förbereda och genomföra bildandet av den nya . Kommittén har redovisat del av uppdraget. Regeringen avser att genom omfördelning inom utgiftsområdet minska det tidigare angivna besparingskravet för i till . Besparingen skall vara uppnådd senast . Resultatinformation I länsstyrelsernas årsredovisningar för /96 återfinns fler bedömningar av tillstånd inom de olika politikområdena än i föregående års redovisningar. I anslutning till dessa bedömningar redovisas vilka förändringar som skett bl.a. till följd av insatser. Det är av naturliga skäl svårt att isolera de effekter som länsstyrelsernas verksamhet gett upphov till från andra faktorer som påverkat tillståndet i ett län. Regeringen bedömer dock att länsstyrelsernas insatser i hög grad har främjat en positiv utveckling inom länen, såväl totalt som inom respektive politikområde. Länsstyrelserna har i ökad utsträckning tagit initiativ till samverkan med andra aktörer inom länen samt med andra länsstyrelser, vilket har lett till en effektivare verksamhet inom flera politikområden. Regeringen redovisar sin närmare bedömning av länsstyrelsernas olika verksamheter under respektive utgiftsområde. På uppdrag av regeringen har landshövdingarna i särskilda rapporter redovisat förslag för att samordna regionala åtgärder för ökad sysselsättning och tillväxt. Arbetet har genomförts i bred samverkan med olika aktörer i länen. En närmare redovisning av detta samt regeringens slutsatser avses lämnas i en regionalpolitisk proposition. Budget för avgiftsbelagd verksamhet beräknas de offentligrättsliga avgifter som länsstyrelserna redovisar mot inkomsttitel bli . Länsstyrelserna prövar ansökningar om att bedriva pantbanksverksamhet samt utövar tillsyn av pantbanker. För denna offentligrättsliga verksamhet disponerar länsstyrelserna avgiftsintäkterna. beräknas dessa intäkter uppgå till , vilket motsvarar de beräknade kostnaderna för verksamheten. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Länsstyrelserna i , och har av RRV erhållit revisionsberättelse med invändning avseende /96. För länsstyrelserna i och gäller invändningen att förslagsanslagen för Kulturmiljövård (11 B 15) och Kulturstöd vid ombyggnad (11 B 17) har överskridits. Även () har erhållit invändning med anledning av överskridande av anslaget (11 B 17). Regeringen redovisar sin bedömning av RAÄ:s överskridande under utgiftsområde 17. i har fått invändning avseende tecknande av borgen om totalt . Regeringen bedömer att berörda länsstyrelser vidtagit nödvändiga åtgärder i syfte att stärka den interna kontrollen så att anslagsöverskridanden inte uppkommer. I fråga om invändningen avseende tecknande av borgen kan regeringen konstatera att nya kreditgarantier inte längre ställs ut då denna stödform upphört /97. Regeringens bedömning är att i vidtagit nödvändiga åtgärder vad gäller tidigare ställda och fortfarande gällande kreditgarantier. RRV har i sin årliga rapport till regeringen påpekat att det finns betydande olikheter i länsstyrelsernas årsredovisningar som försvårar eller omöjliggör jämförelser. För att öka jämförbarheten föreslår RRV att regeringen inrättar en normfunktion för redovisningsfrågor m.m. på central nivå. Regeringen anser i likhet med RRV att en större enhetlighet bör eftersträvas för att öka jämförbarheten. Ett arbete med bl.a. denna inriktning pågår redan inom ramen för den utveckling av resultatstyrningen som bedrivs inom i samverkan med länsstyrelserna. Inom ramen för detta utvecklingsarbete har bl.a. en gemensam mall för länsstyrelsernas årsredovisningar tagits fram, vilken underlättar jämförelser och samlade resultatbedömningar. Det fortsatta utvecklingsarbetet väntas leda till ytterligare förbättring av årsredovisningarna kommande år. RRV pekar vidare på att länsstyrelsernas verksamhet har präglats av betydande besparingar som de fått ökade uppgifter till följd av EU-inträdet. Andra väsentliga uppgifter kan därmed komma att nedprioriteras. RRV bedömer att de resurser som lagts ned på vissa av de nya EU-relaterade uppgifterna inte varit tillräckliga. RRV anser att besparingarnas effekter på verksamheten måste följas noga. Regeringen delar RRV:s bedömning. Slutsatser I enlighet med tidigare beslutade besparingar (prop. 1994/95:100 bil. 14 s. 10, bet. 1994/95:BoU12, rskr. 1994/95:213, och prop. 1995/96:150 bil. 13 s. 1, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304) har anslaget C 1 Länsstyrelserna m.m. för räknats ned med , vilket motsvarar . Regeringen föreslår att genom omfördelning inom utgiftsområde 18 tillföra anslaget C 1 Länsstyrelserna m.m. fr. o.m. För verksamheter under anslaget C 2 Regionala självstyrelseorgan beräknas . Regeringen föreslår att anslaget C 1 Länsstyrelserna m.m. räknas ned med motsvarande belopp. Förvaltningsmedel om , som disponeras av under utgiftsområde 23 anslag H 1 föreslår regeringen överförda till anslaget C 1 Länsstyrelserna m.m. Med anledning av regeringens prop. 1994/95:100, bilaga 14, framhöll bostadsutskottet (bet. 1994/95: BoU12) att det vid fördelningen av förvaltningsanslaget mellan olika länsstyrelser kunde finnas anledning att ta hänsyn till länets befolkningsstorlek. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att se över fördelningen av förvaltningsanslaget mellan länsstyrelserna och ge förslag till en fördelningsmodell med beaktande av olika kriterier. Resultatet redovisas i Statskontorets rapport (1996:8) Modeller för fördelning av ramanslaget till länsstyrelserna. Samtliga länsstyrelser har yttrat sig i ärendet. Regeringen har beslutat att omfördela anslaget mellan länsstyrelserna , varvid bl.a. befolkningsstorlek fått genomslag. har fattat beslut (prop. 1995/96:38, bet. 1995/96:BoU9, rskr. 1995/96:206) om sammanslagning av länsstyrelserna i och till i län. Regeringen avser till följd av sammanslagningen att minska anslagsramen för i län med . Regeringen avser att för tilldela i en anslagsram som motsvarar vad som tidigare tilldelats länsstyrelserna i och , samt , med justering för och kommuner som förs över till . För kännedom redovisas den fördelning som regeringen, om godtar medelsberäkningen, senare avser att besluta om. TABELL RAMANSLAGETS FÖRDELNING PÅ RAMPOSTER 1998 TUSENTAL KRONOR LÄNSSTYRELSE RAMPOST 168 880 län 54 615 54 299 69 944 61 545 50 803 län 53 359 35 547 45 483 län 153 117 53 652 246 972 64 453 län 59 597 56 153 67 076 62 619 70 383 57 079 71 325 88 544 Utvecklingsinsatser m.m. 586 Summa 1 646 031 C 2. Regionala självstyrelseorgan 1998 Nytt anslag 1 Beloppen anges i tusental kronor 1. Anslaget disponeras av länsstyrelserna i , samt län. Anslaget avser medel för förvaltningskostnader hos regionförbunden i och län samt hos med anledning av den försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i , och län, som regleras i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning. Regeringens överväganden En försöksverksamhet med ändrad regional ansvarfördelning har inletts i , och län och avslutas vid utgången av (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77). Syftet är att utveckla former för en bättre demokratisk förankring av det regionala utvecklingsarbetet. Försöket innebär att ett regionalt självstyrelseorgan i vart och ett av nämnda län från länsstyrelserna tar över det regionala utvecklingsansvaret i enlighet med vad som närmare har preciserats i förordningen (1982:877) om regionalt utvecklingsarbete. Självstyrelseorganen skall vidare från överta ansvaret för frågor om länsplaner enligt förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur. Statsbidrag som tidigare överförts till regionala kulturinstitutioner via skall fördelas av de regionala självstyrelseorganen. Detta redovisas närmare under utgiftsområde 17 anslaget A 5 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Självstyrelseorganen skall också fr.o.m. besluta om användningen av vissa regionalpolitiska medel. Detta redovisas närmare under utgiftsområde 19 anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder. I län innebär försöksverksamheten att ett regionförbund, som omfattar länets 33 kommuner och två landsting, får ta över ansvaret för de frågor som ingår i försöket. I län, som omfattar tolv kommuner samt , tar ett regionförbund över ansvaret. I övertas ansvaret av . Regeringen har tillkallat en parlamentarisk kommitté (dir. 1997:80) med uppgift att följa och utvärdera försöksverksamheten. skall kommittén redovisa sina överväganden och förslag om den framtida regionala organisationen. Slutsatser Regeringen föreslår att ett nytt anslag C 2 Regionala självstyrelseorgan inrättas för för förvaltningskostnader vid de regionala självstyrelseorganen med anledning av försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning i , och län. Regeringen föreslår att medel motsvarande överförs från anslaget C 1 Länsstyrelserna m.m. till det nya anslaget. 7 Lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet m.m 7.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar verksamheterna inom och . Vid ingången av var cirka 2 880 personer anställda inom den statliga lantmäteriorganisationen och 7 personer vid va-nämnden. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 799 927 583 738 525 620 421 523 433 360 443 910 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Den avgiftsfinansierade verksamheten uppvisar negativt resultat för . Genomförda rationaliseringar inom lantmäteriområdet har medfört personalreduceringar . Fortsatta rationaliseringar kan enligt förväntas . Större förändringar En ny arbetsprocess införs successivt i fastighetsbildningsverksamheten med början . Statens ägande i det tidigare av staten helägda bolaget - har avvecklats. Prioriteringar En huvuduppgift för är att fullfölja organisationsöversynen och att fortsätta arbetet med att integrera fastighetsbildning och fastighetsregistrering samt att rationalisera dessa verksamheter. Databaser för grundläggande landskaps- och fastighetsinformation skall byggas upp med sikte på slutförande . Fastighetsregisterkartan skall så långt möjligt föreligga i digital form . 7.2 Resultatbedömning och slutsatser De övergripande målen för det statliga lantmäteriet är att verka för en ändamålsenlig fastighetsindelning och en effektiv försörjning med grundläggande landskaps- och fastighetsinformation. Landskaps- och fastighetsinformation skall tillhandahållas i den form, standard och aktualitet som tillgodoser angelägna samhällsbehov. Regeringen bedömer att de mål som lagts fast kan nås trots ändrade organisatoriska, finansiella och marknadsmässiga förutsättningar. Utvecklingsinsatserna för att uppnå ett ökat användarinflytande över produktionen av landskaps- och fastighetsinformation fortgår. har i en rapport till regeringen redovisat förslag till hur användarnas önskemål och inflytande över de grundläggande databasernas innehåll, utformning, kvalitet och tillgänglighet skall tillvaratas och stärkas. Rapporten bereds inom . Geografisk informationsteknik bör på ett så effektivt sätt som möjligt utnyttjas inom samhällsplanering, forskning, utbildning och näringspolitik. I detta sammanhang är det angeläget att utveckling sker av nya tillämpningar och tjänster med anknytning till geografiska data. är inne i en omfattande omstruktureringsprocess. Inte minst fastighetsbildningsverksamheten berörs. Den verksamhet som finansieras med avgifter och uppdragsintäkter visar negativa resultat och . Regeringen avser att noga följa utvecklingen vad gäller pågående organisationsöversyn och kostnaderna för denna. Regeringen återkommer till i vårpropositionen 1998 med en fortsatt redovisning av vilka insatser som har gjorts för att långsiktigt trygga effektivitet och tillförlitlighet i lantmäteriverksamheten. 7.3 Anslag D 1. 1 326 Därav 1996 Utgift 579 076 Utgifts - progno s 520 000 1998 Förslag 416 174 1999 Beräkna t 427 848 2000 Beräkna t 438 228 Beloppen anges i tusental kronor är central förvaltningsmyndighet för frågor om fastighetsindelning och grundläggande landskaps- och fastighetsinformation. är chefsmyndighet för lantmäterimyndigheterna i länen. innehåller tre huvudverksamheter: Fastighetsbildning, Informationsförsörjning och Uppdragsverksamhet. uppdragsverksamhet bedrivs inom affärsområde . Tjänsteexport inom verksamhetsområdet bedrivs av det statligt ägda bolaget , som i stor utsträckning anlitar personal från det statliga lantmäteriet. budgetomslutning uppgick till . Pågående omorganisationsarbete Den nya statliga lantmäteriorganisationen trädde i kraft då bildades genom en sammanslagning av och . inrättades i varje län statliga lantmäterimyndigheter genom sammanslagning av tidigare statliga fastighetsbildnings-, fastighetsregister- och överlantmätarmyndigheter. Detta har inneburit rationaliseringar inom lantmäteriområdet. har antalet anställda minskat med cirka 145 personer. Fortsatta rationaliseringar inom fastighetsbildningsverksamheten förväntas innebära personalreduceringar i storleksordningen 400 personer. Minskad orderingång inom uppdragsverksamheten samt upphandling av vissa delar av produktionen i konkurrens ställer ökade krav på rationalisering och minskning av personalen. En översyn av Metrias organisation har genomförts. Till följd av nämnda förändringar har även en översyn av organisations- och resursbehov vid centrala organisation i initierats. Sammanlagt bedöms fortsatta rationaliseringar medföra en personalreducering med totalt cirka 750 personer. Rationaliseringsarbetet kommer temporärt att medföra stora omställningskostnader. har dessa kostnader av beräknats uppgå till . har vidare aviserat att nödvändiga personalminskningar m.m. kommer att genomföras och i ett sammanhang. Regeringens överväganden Resultatinformation Verksamheten vid finansieras dels med anslag, dels med avgifter och uppdragsintäkter. Den avgifts- och uppdragsfinansierade verksamheten vid visar ett negativt ekonomiskt resultat om . Enligt redovisas förlustsiffror på . En prognos för indikerar underskott på . Den avgiftsfinansierade verksamheten står för av den totala budgetomslutningen. Osäkerheten i bedömda intäkter och kostnader för den avgiftsfinansierade verksamheten är stor till följd av det pågående omstrukturerings- och rationaliseringsarbetet. Orsaken till den negativa ekonomiska utvecklingen är bl.a. vikande orderingång och problem i samband med omorganisationsarbetet och omfattande övertalighet m.m. Resultatet bedöms av regeringen kunna vändas i positiv riktning . Inom den anslagsfinansierade verksamheten visar en jämförelse mellan anslag och utfall att det anslagssparande som fanns vid ingången av helt har förbrukats. Prognosen för visar också ett negativt utfall vilket innebär att den beviljade anslagskrediten torde komma att utnyttjas. I övrigt redovisar följande. Uppbyggnaden av databaser och utgivningen av de allmänna kartorna har följt tidigare upprättad nioårig plan för verksamheten. Grundläggande landskaps- och fastighetsinformation samt information från den allmänna kartläggningen tillhandahålls på konkurrensneutrala villkor. Ökad tillgänglighet till landskaps- och fastighetsinformation skall åstadkommas bl.a. genom utveckling av användaranpassade produkter. Arbetet med digital fastighetsregisterkarta drivs vidare med hög prioritet inom . För etableringen av en rikstäckande databas har upprättats ett ramavtal mellan och som reglerar informationshanteringen mellan stat och kommun. Verksamhetens inriktning m.m. Regeringen bedömer att det är nödvändigt att omorganisations- och rationaliseringsarbetet fullföljs. Det är viktigt att verksamheten kan hålla den omfattning och den kvalitet som är nödvändig för myndighetsutövningen och att samhällets behov av grundläggande landskaps- och fastighetsinformation kan tillgodoses. Regeringen avser, som ovan nämnts, att återkomma till vad gäller pågående omorganisationsarbete.