prop · GL03151D2 · 1998-01-01 00:00:00 — I korthet innehåller propositionen, i de delar som här är av intresse, förslag om att huvudregeln om det allmännas skadeståndsansvar skall kvarstå oförändrad men att den skall kompletteras med en ny regel om ansvar för felaktig myndighetsinformation. Syftet med den nya regeln är att förbättra möjligheterna för enskilda att få ersättning när en myndighet vållar skada genom att lämna felaktig information. Om en sådan regel införs torde den komma att påverka ansvaret för den information som lämnas av de myndigheter som svarar för administrationen av det reformerade ålderspensionssystemet. Vad avslutningsvis gäller ansvar för skador orsakade av fel vid ADB- behandling gäller enligt 23 § datalagen att skador som uppkommer till följd av att ett personregister innehåller oriktiga eller missvisande upp- gifter om en registrerad person skall ersättas av den registeransvarige. Detta anses även omfatta fall då ett register saknar personuppgifter som borde ha tillförts registret (se SOU 1993:55 s. 281). Vad gäller andra fel som uppkommer i samband med beslut fattade genom ADB- behandling torde de , på ett eller annat sätt, ha förorsakats av någon person. Det kan antingen vara den som konstruerat dataprogrammet eller den som försett datorn med uppgifter. I sådana fall är huvudregeln i skadeståndslagen tillämplig, även om det inte är möjligt att klarlägga vem som orsakade felet. 36 Kostnader m.m. 36.1 Administrationen av det nya pensionssystemet Regeringens bedömning: För finansiering av information och utbildning i samband med införandet av det reformerade ålders- pensionssystemet bör ges möjlighet att ur AP- fonden erhålla högst . Beloppen skall fastställas av regeringen. Regeringen har under olika avsnitt i denna proposition redogjort för hur förvaltningen av de olika delarna av det nya ålderspensionssystemet skall finansieras. I detta avsnitt ges därför endast en kortfattad överblick beträffande de framtida löpande förvaltningskostnaderna för det nya pensionssystemet samt för genomförandekostnadernas finansiering. Löpande förvaltningskostnader Den löpande förvaltningen av dagens folkpension och allmänna tilläggs- pension finansieras dels via statsmedel och dels via avgifter. Kostnaderna för förvaltningen av det nya ålderspensionssystemets för- delningsdel föreslås täckas inom ramen för de avgifter som tas ut för att finansiera systemet, vilket också framgår av avsnitt 17. Förvaltnings- kostnaderna skall belasta AP-fonden och skall för år täckas genom en minskning av pensionsbehållningarna. Andelen som skall täckas genom en sådan minskning skall öka . Förvaltningen av det nya ålderspensionssystemets garantipensionsdel föreslås finansieras av statsmedel, se proposition 1997/98:152 Garanti- pension, m.m. Regeringen har tidigare i avsnitt 19 redogjort för sitt förslag att inrätta en ny statlig myndighet för administration av försäkringsfunktionen för premiepensionen, . Vidare framgår också att det föreslås att kostnaderna för verksamhet skall finansieras genom avgifter från de försäkrade och inte redovisas på statsbudgeten. Genomförandekostnader Investeringar i t.ex. IT-stöd som sker som en del i införandet av det nya ålderspensionssystemet finansieras via lån hos . Fram har beviljats en låneram uppgående till maximalt . En omfattande insats krävs för att () och de allmänna försäkringskassorna skall kunna ta sitt ansvar för information om det nya pensionssystemet. Informationen till medborgarna om det nya pensionssystemet har en mycket stor betydelse för de försäkrades möjligheter att bl.a. aktivt påverka sin framtida pensionssituation. Därför krävs såväl betydande informationsinsatser till de försäkrade som utbild- ningsinsatser för personalen hos RFV och de allmänna försäkrings- kassorna. För att klara informations- och utbildningsinsatserna inom RFV och försäkringskassorna med anledning av införandet av det nya ålders- pensionssystemet bör RFV ges möjlighet att bestrida dessa kostnader mot AP-fonden. bör därför RFV i samband med uttaget av den årliga ersättningen för administration av ATP högst få ta ut för dessa insatser. Beloppen skall fastställas av regeringen. I samband med att den nya bildas beräk- nas uppkomma behov av olika slag av investeringar. Som framgår av avsnitt 23 får regeringen besluta att dessa investeringar skall finansieras med lån och krediter i . Regeringen får även besluta att avkastningen på premiepensionsmedel tas 1999 för kostnader. Med anledning av reformens komplexitet kan uppkomma merkostna- der även inom andra verksamhetsområden. Förekomsten och storleken av sådana merkostnader kan dock inte bedömas . 36.2 Framtida pensionsutgifter Som redogjorts för i tidigare avsnitt kommer inkomst- och premie- pension att utbetalas . Den äldsta årsklassen som skall få del av sin pension beräknad enligt reformerade regler fyller . Dessa personer kommer att få av sin pension enligt nuvarande regler och av pensionen enligt reformerade regler. Ju yngre årsklass desto större del av pensionen kommer att beräknas enligt reformerade regler. Till följd av övergångsreglerna kommer således utbetalningarna av inkomstgrundad ålderspension under en realtivt huvudsakligen avse pensioner beräknade enligt nuvarande regler. Först kommer pension intjänad enligt reformerade regler att svara för mer än hälften av totalutgifterna för den inkomstgrundade ålderspensionen. I det följande redovisas kalkyler över ålderpensionsutbetalningarnas utveckling i det reformerade systemet under olika antaganden om den ekonomiska och demografiska utvecklingen framöver. Den reala tillväxten i pensionsgrundande inkomster har antagits uppgå till respektive . Vad gäller den demografiska utvecklingen har SCB:s befolknings- prognos använts. Som ett beräkningsalternativ redovisas också pensionsutbetalningarnas utveckling med befolkningsprognos som underlag. De två befolkningsprognoserna skiljer sig väsentligt. prognos har såväl dödlighet, födelsetal som nettoinvandring antagits vara lägre än prognos. Det innebär att ålderspension genomsnittligt sett kommer att uppbäras under fler år och att antalet personer i förvärvsaktiv ålder blir lägre enligt prognos. Som exempel kan nämnas att beräknas antalet pensionärer till 80 000 fler i den senare prognosen. Den genomsnittliga tiden som pensionär (med pensionsåldern ) beräknas till i stället . Försörjningskvoten har, jämfört med prognos, ökat till 0,4 ålderspensionärer per person i åldrarna 20 . I kalkylerna har premiepensionen beräknats på samma sätt som inkomstpensionen, vilket innebär att avkastningen inom premiepensionssystemet har antagits uppgå till respektive . Vidare har antagits att individens pensionsålder alltid är . I figur 36.1 visas hur pensionsutbetalningarna, uttryckta som procent- andel av avgiftsunderlaget, beräknas utvecklas fram i fyra olika scenarier. Figuren avser den totala ålderspensionen, dvs. såväl inkomstgrundad pension som garantipension. Avgiftsunderlaget utgörs av samtliga inkomster och belopp för vilka pensionsrätt tillgodoräknas. De två heldragna kurvorna i figuren avser utvecklingen vid tillväxt med respektive befolkningsprognos. Som framgår av figuren motsvarar pensionsutbetalningarna en större andel av avgiftsunderlaget i beräkningarna med befolkningsprognos. Detsamma gäller i det fall den årliga tillväxten är . Som nämnts är medellivslängden högre enligt prognos. Med oförändrad pensionsålder ökar antalet pensionärer och därmed utgifterna för ATP-baserade pensioner och för garantipensionen jämfört med kalkyler med befolkningsprognos. Inkomstpensionen anpassar sig med viss eftersläpning till den ökade medellivslängden. Den högre medellivslängden innebär att också delningstalet blir högre och individens årspension således lägre. prognos innebär också att antalet personer i förvärvsaktiv ålder minskar, vilket ger en sämre försörjningskvot. Eftersom de reformerade pensionsrätterna genom inkomstindex är knutna till genomsnittsinkomstens utveckling i stället för till lönesummans utveckling påverkas de inte direkt av en försämrad försörjningskvot. Detta kommer i stället ske genom den broms av indexeringen som beskrivs i avsnitt 16.2. Någon sådan eventuell bromsning har inte beaktats i de kalkyler som presenteras här. Figur 36.1 Utbetald ålderspension i procent av avgiftsunderlaget. Årlig real- tillväxt resp. . Av figur 36.1 framgår vidare att ålderspensionsutbetalningarna är förhållandevis större i det lägre tillväxtalternativet. Detta beror främst på garantipensionen med lägre lönetillväxt blir de inkomstgrundade pensionerna lägre och fler pensionärer blir således berättigade till garantipension. De inkomstgrundade pensionerna anpassar sig tämligen väl till den ekonomiska tillväxtakten, dvs. skillnaden i utbetalningarnas procentandel av avgiftsunderlaget är betydligt mindre om endast den inkomstgrundade pensionen beaktas. Detta framgår av figur 36.2 som visar utgifterna för den inkomstgrundade pensionen som procent av avgiftsunderlaget vid en årlig tillväxt på respektive och med befolk- ningsprognos som underlag. Inkomstpensionen är knuten till inkomst- indexets utveckling såväl som under utbetalnings- tiden. Även utgående ATP-baserade pensioner är följsamhetindexerade och påverkas således av den samhällsekonomiska utvecklingen. Däremot är pensionspoängen för ATP-pension, som tjänas in fram t.o.m. , prisindexerad och således inte följsam till avgiftsunderlagets utveckling. Figur 36.2 Utbetald inkomstgrundad ålderspension i procent av avgiftsunderlaget. Årlig realtillväxt resp. . I figur 36.3 visas utbetalade pensionsbelopp i miljarder kronor i de fyra olika scenarierna. Jämförelse mellan de två befolkningsprognoserna visar att skillnaden i utbetalda pensionsbelopp är förhållandevis mindre än skillnaden i utbetalningarnas storlek uttryckt som procent av avgifts- underlaget (jmf figur 36.1). Som redan nämnts förstärks skillnaden i det senare fallet av utvecklingen av försörjningskvoten, dvs. av utvecklingen av antalet förvärvsaktiva i förhållande till antalet pensionärer. Figur 36.3 Utbetald ålderspension i miljarder kronor. Årlig realtillväxt respektive . För att jämföra det reformerade och det nuvarande systemets stabilitet vid förändringar i tillväxten har figur 36.4 tagits fram. I figuren jämförs utgiftsutvecklingen i det reformerade systemet och i ett bibehållet ATP/folkpensionssystem men med inkomstindexerat förmånstak. Att taket har höjts även inom nuvarande regelsystem innebär således att individens pensionsgrundande inkomst är densamma inom båda systemen. Även ATP-systemet behåller därmed karaktären av ett inkomstrelaterat system, till skillnad mot ett ATP-system med prisindexerat förmånstak. Inom nuvarande regelsystem gäller särskilda skatteregler för pensionärer, vilket gör att bruttoutbetalningarna inte är helt jämförbara i de två systemen. Därför har i stället nettobelopp (belopp efter skatt) räknats fram schablonmässigt. Summa nettoutbetalningarna har satts i relation till lönesummman (brutto, före skatt). Figur 36.4 visar således ålderspensionsutbetalningarna efter skatt i procent av lönesumman för och årlig tillväxt med befolkningsprognos. Figur 36.4 Utbetald ålderspension efter skatt i procent av lönesumman.Reformerat system resp. ett ATP/folkpensionssystem med inkomstindexerat förmånstak. Årlig realtillväxt resp. . Inkomstindexeringen inom det reformerade systemet medför att detta är betydligt mer följsamt till samhällsekonomin än det prisindexerade ATP-systemet. Detta framgår av figuren. Skillnaden mellan utgifts- kvoterna i de två tillväxtalternativen är betydligt mindre för det reformerade systemet än för ATP-systemet. Vid årlig tillväxt är utgiftskvoten inom ATP-systemet betydligt högre än inom det reformerade systemet vid samma tillväxt. Med tillväxt ligger utgifterna i de två systemen på ungefär samma nivå. Det reformerade systemet har delvis anpassat sig till den ökade medel- livslängden för pensionärer som befolkningsprognos innebär. För ATP-systemet innebär en ökad medellivslängd enbart en högre utgiftsnivå ingen automatisk anpassning av utgiftsnivån sker. Med befolkningprognos som beräkningsunderlag hade därför skillnaden mellan de två systemen varit mindre. 37 Författningskommentar 37.1 Förslaget till lag om inkomstgrundad ålderspension Allmän ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) skall enligt de av godkända riktlinjerna för reformering av ålderspensionssystemet ersättas av dels inkomstgrundad ålderspen- sion, dels garantipension. Den inkomstgrundade ålderspensionen ersätter tilläggspension i form av ålderspension och viss del av folkpension i form av ålderspension (30-delad sådan). Garantipensionen ersätter folkpension i form av ålderspension i övrigt och pensionstillskott. Denna lag innehåller bestämmelser om inkomstgrundad ålderspension. Sådan pension består främst av inkomstpension och premiepension. Under kommer även tilläggspension att finnas kvar för ålderspensionärer som är födda eller tidigare. Sådan pension är också en del av den inkomstgrundade ålderspensionen och regleras i denna lag. Lagen innehåller vidare bestämmelser om premiepension till efterlevande som följer av det frivilliga efterlevandeskydd som är knutet till premiepensionen. Bestämmelserna om inkomst- och premiepension berör personer som är födda eller senare och rätt till tilläggspension enligt denna lag har, under i lagen närmare angivna förutsättningar, den som är född eller tidigare. Personer födda åren 1938 1953 kommer alltså att kunna uppbära alla tre pensionerna. Deras pensioner blir dock, som an- förts i avsnitt 28, föremål för s.k. tjugondelsinfasning. Tjugondelsinfasningen innebär att en person som är född 1953 får såväl inkomst- och premiepension som tilläggspension men till vissa tjugondelar. Hel tilläggspension reduceras med 1/20 för varje helt år som passerat till utgången av den pensionsberättigades födelseår som hel inkomst- och premiepension reduceras med 1/20 för varje helt år som förflutit efter födelseåret till utgången av . Reduceringen görs beträffande tilläggspensionen efter beräkning av den årliga tilläggspensionen. När det gäller inkomst- och premiepensionerna reduceras däremot redan den fastställda pensionsrätten på vilken pensionerna grundas. Inkomstpension och tilläggspension finansieras inom ramen för ett fördelningssystem vilket innebär att pensionsutgifterna löpande finansieras med avgiftsintäkter men med en mindre buffertfond för utjämning av variationer av utgifter och intäkter mellan olika år. Premiepensionen inklusive det frivilliga efterlevandeskyddet som är knutet till denna, finansieras genom ett premiereservsystem, i lagen benämnt premiepensionssystemet, dit medel motsvarande pensionsrätt för premiepension avsätts löpande och förvaltas för den enskildes räkning. Lagen är uppdelad i fyra avdelningar. Den första avdelningen behandlar huvudsakligen frågor om vem som är försäkrad för inkomstgrundad ålderspension och hur sådan pension tjänas in. Den avdelningen är gemensam för fördelningssystemet och premiepensionssystemet. Andra avdelningen avser endast fördelningssystemet. Den innehåller ett kapitel om uttag och beräkning av inkomstpension och ett kapitel om uttag och beräkning av tilläggspension. Tredje avdelningen avser endast premie- pensionssystemet och innehåller fem kapitel som behandlar förvaltningen av premiepensionskapital, uttag av premiepension, två former av efterlevandeskydd och regler avseende den nya kostnader. Den sista avdelningen innehåller gemensamma bestämmelser om utbetalning, ändring och överklagande m.m. Huvuddelen av bestämmelserna i lagen skall träda i kraft . Detta gäller bl.a. intjänandet av pensionsrätt. Tilläggspension skall liksom tidigare beräknas utifrån intjänade pensionspoäng och bestämmelserna om bl.a. detta har flyttats från AFL till denna lag. Bestämmelserna om tillgodoräknande av pensionspoäng i AFL skall dock fortsätta att gälla för tid . Huvuddelen av bestämmelserna om pensionspoäng i AFL skall också fortsätta att tillämpas för personer födda eller tidigare. Detta framgår av lagen om införande av denna lag. Utbetalning av pension enligt den nya lagen skall göras först . Reglerna om beräkning och utbetalning av pension träder därför i kraft då motsvarande regler i AFL skall upphöra att gälla. Förslag om upphävande av reglerna i AFL lämnas dock inte i denna proposition. I lagen om införande av denna lag finns bestämmelser om upphävande av annan lagstiftning som ersätts med bestämmelser i förevarande lag, bestämmelser om beräkning av pensionsrätt för tid och andra övergångsregler till denna lag. Lagen kompletteras också med en ny lag som innehåller bestämmelser om tillämpning av försäkringsrörelse- och redovisningsregler. I den lagen finns också närmare bestämmelser om tillsyn över myndigheten. Försäkringens omfattning och intjänande av pensionsrätt m.m. 1 kap. Allmänna bestämmelser Försäkringens omfattning m.m. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om försäkring för inkomstgrun- dad ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension och premiepension samt om premiepension till efterlevande. I denna inledande paragraf anges innehållet i lagen. Som framgår av den inledande kommentaren har bestämmelserna om tilläggspension för ålderspensionärer flyttats över från AFL till denna lag. Dessa bestämmelser motsvarar i huvudsak bestämmelserna i . Som framgår av 6 kap. 2 och 9 11 §§ denna lag skall dock tilläggspensionen ökas med ett belopp som motsvarar folkpension i form av ålderspension beräknad enligt 5 kap. 1 § a) AFL samt, i vissa fall för personer födda åren 1938 1953, ett garantitillägg. 2 § Försäkringen och kostnaderna för förvaltningen av den skall finansieras genom ålderspensionsavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, allmänna pensionsavgifter enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift och statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:000) om statlig ålderspensionsavgift samt genom avkastning på avgiftsmedel. Här anges hur pensionsförsäkringen skall finansieras. Motsvarande reg- ler för tilläggspensioneringen finns i 19 kap. AFL. Finansieringen av pensionerna skall ske genom avgifter och avkast- ningen på influtna medel från dessa avgifter. Även försäkringskassornas och berörda myndigheters kostnader för förvaltning av försäkringen skall bekostas av influtna medel från avgifter och avkastningen av dessa medel. Bestämmelser om de avgifter som här avses finns i lagen (1981:691) om socialavgifter, lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift och den nya lagen om statlig ålderspensionsavgift. Medel från dessa avgifter förs, såvitt de skall finansiera denna försäkring, dels till Allmänna pensionsfonden för täckande av bl.a. kostnaderna för inkomstpension och tilläggspension, dels till ett konto hos för tillfällig förvaltning av de medel som skall motsvara de försäkrades pensionsrätt för premiepension. Sedan pensionsrätt för premiepension fastställts för en försäkrad, skall ett belopp motsvarande denna pensionsrätt samt avkastningen från den tillfälliga förvaltningen föras över från kontot hos till förvaltning i värdepappersfonder eller utländska fondföretag. Om den försäkrade har börjat ta ut pension i form av livränta med garanterade belopp, skall medlen i stället föras över till (se 8 kap. 2 § andra stycket). Kostnaderna för förvaltningen av inkomstpension och tilläggspension skall belasta AP-fonden och delvis täckas genom minskning av tillgodo- räknad sammanlagd pensionsrätt för inkomstpension (pensionsbehåll- ningarna). Detta skall ske i samband med årlig inkomstindexering av pensionsbehållningarna (se 5 kap. 7 §). Premiepensionssystemet skall, som anförs bl.a. i avsnitt 23, vara självfinansierat. Försäkringsgivare för premiepensionssystemet är . Denna myndighets kostnader skall i princip täckas genom årliga avgifter som dras från tillgodohavandena på samtliga premiepensionskonton (se 11 kap. 1 §). Vissa kostnader inom premiepensionssystemet skall bäras av respektive berörd individ (se 11 kap. 2 §). Även fondförvaltarnas kostnader skall bäras av de försäkrade. Fond- förvaltarna tar ut ersättning för förvaltningen direkt ur fonden. Detta minskar fondens värde och därmed värdet på de andelar i fonden som förvärvat för en försäkrads räkning. 3 § Inkomstpension och premiepension skall beräknas utifrån de pen- sionsrätter för respektive pension som fastställts för en försäkrad. Tilläggspension skall beräknas utifrån de pensionspoäng som tjänats in av en försäkrad. Pensionsrätt och pensionspoäng skall fastställas och grundas på de inkomster och andra belopp som är pensionsgrundande enligt denna lag. Inkomstpensionens storlek är också beroende av den allmänna inkomstutvecklingen och storleken av premiepensionen är beroende av värdeutvecklingen på de medel som fonderats. Tilläggspensionens storlek är vidare genom följsamhetsindexering beroende av den allmänna inkomstutvecklingen. I denna paragraf anges att inkomstpension och premiepension skall baseras på de pensionsrätter som har fastställts för en försäkrad. Pensionsrätt skall i sin tur beräknas på ett underlag bestående av pensionsgrundande inkomst och andra pensionsgrundande belopp. I paragrafen anges också att tilläggspension skall baseras på intjänade pensionspoäng. Dessa poäng skall, liksom pensionsrätt, fastställas men skall endast beräknas på pensionsgrundande inkomster och den antagna framtida inkomst som ligger till grund för beräkning av förtidspension enligt 13 kap. 2 § AFL. Detta överensstämmer med vad som gällt för pensionspoäng enligt AFL. Såväl pensionsrätt som pensionspoäng beräknas på ett underlag som är maximerat till 7,5 gånger inkomstbasbeloppet (det s.k. intjänandetaket). Till skillnad från vad som gäller för inkomst- och premiepension är det inte vad som fastställts som är av betydelse för tilläggspensionen utan vad som tjänats in. Vid uttag av pension då pensionspoängen inte är känd kommer emellertid tilläggspensionen att beräknas endast på fastställda pensionspoäng. När den intjänade pensionspoängen senare blivit fastställd skall tilläggspensionen i förekommande fall ändras och en eventuell tilläggsutbetalning för retroaktiv tid göras. Vilka inkomster som är pensionsgrundande och hur pensionsgrundande inkomst skall beräknas anges i 2 kap. I 3 kap. finns angivet under vilka förutsättningar en försäkrad skall tillgodoräknas andra pensionsgrundande belopp och hur dessa skall beräknas. Beräkning och fastställande av pensionsrätt och pensionspoäng regleras i 4 kap. Där finns också bestämmelser om tillgodoräknande av vårdår. I lagen om införande av denna lag finns bestämmelser om bl.a. beräkning och fastställande av pensionsgrundande belopp och pensionsrätt för tid före ikraftträdandet av denna lag. Sista meningen, som såvitt avser inkomstpensionen formulerats i en- lighet med förslag av Lagrådet, anger att pensionerna inte bara påverkas av den pensionsrätt respektive pensionspoäng individen har tjänat in utan också av vissa andra förhållanden. Inkomstpensionens nivå påverkas framför allt av ett inkomstindex (se 5 §) som avser att spegla den all- männa inkomstutvecklingen i samhället. Hur detta sker framgår av 5 kap. Premiepensionens storlek är beroende av värdeförändringarna på de me- del som fonderats för de enskildas räkning. Tilläggspensionen följsam- hetsindexeras fr.o.m. årsskiftet då den pensionsberättigade fyller . Detta gäller oavsett om den tagits ut eller inte (se 6 kap. 4 §). 4 § Försäkrade för inkomstgrundad ålderspension är dels svenska med- borgare, dels personer som utan att vara svenska medborgare är bosatta i . Utländska sjömän på svenska handelsfartyg är försäkrade för inkomst- grundad ålderspension även om de inte är bosatta i landet. En person som uppbär förtidspension som har beräknats enligt 13 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring är alltid försäkrad för in- komstgrundad ålderspension beräknad på denna förtidspension.