prop · GL03145D1 · 1998-01-01 00:00:00 — Bilagor till kapitel 2 Sid Angående ärendet och dess beredning 3 bilagor 1 56 Bilaga till kapitel 4.1 mål och beslut, bilaga 57 113 Bilaga till kapitel 12 Protokolltext, bilaga 58 151 Bilaga till kapitel 13 Konventionstext bilaga 59 158 Sammanfattning av 4765 luft och gröna skogar luft och gröna skogar 18 nya mål för vår miljö I förslag, rapport luft och gröna skogar presenteras Vision, Miljömål, Strategier, Målstyrning, Kostnadseffektiva åtgärder för att nå målen (metodbeskrivning), Uppföljning av miljömålen, Hur andra länder målar sin miljö samt Kunskapsbehov. Visionen är att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle. De nya miljö- målen beskriver den kvalitet i miljön som vi önskar nå för att ha en hållbar utveckling och det tillstånd för miljö, hälsa och naturresurser som eftersträvas långsiktigt. har 167 miljömål som delat in efter tretton miljöhot. har haft i uppdrag att systematisera, samordna och uppdatera dessa mål. I nya förslag är de övergripande målen 18 stycken miljökvalitetsmål och de delas in i en ny tredelad struktur efter; Lagerresurser, Användning av mark och vatten och Föroreningar. Genom att presentera målen i denna tredelade struktur belyses tydligare vilket problem i miljön som målet är kopplat till. Strukturen ger också möjlighet att visa vad som är det begränsande i en aktivitet, det vill säga vad som är det mest akuta problemet inom ett område. Miljömålen är så långt som möjligt konkretiserade i kvantitativa termer, de är långsiktiga, mer lättförståeliga, mätbara och uppföljningsbara samt pådrivande. För varje miljömål beskrivs mål för åtgärder (etappmål) och aktörer. namn på de 18 miljömålen är: gröna skogar, ett rikt odlingslandskap, storslagen fjällmiljö, hav i balans, levande sjöar och vattendrag, gott grundvatten, myllrande våtmarker, en god bebyggd miljö, fosfor i kretslopp, värdefullt naturgrus sparas, metaller i kretslopp, begränsad klimatpåverkan, skyddande ozonskikt, bara naturlig försurning, ren luft, Ingen övergödning, giftfri miljö och säker strålmiljö. Mål för olika åtgärder (etappmål) är steg på vägen mot att nå miljö- målet, de är mer preciserade och kortsiktiga. Etappmålen anger t.ex. hur stora mängder av olika ämnen som får släppas ut eller pekar ut behov av förändringar eller åtgärder i samhället. Etappmålen är så långt som möjligt tidsbestämda och uppföljningsbara samt sektorsövergripande. De pekar inte direkt ut medel eller åtgärd men anger vilka aktörer som bör handla. Det är viktigt att betona att etappmålen i de flesta fall inte är tillräckliga för att uppnå miljömålen utan etappmålen måste ständigt kompletteras. Etappmålen är oftast inte heller heltäckande för problem- området utan behövs kompletteras av mål fastställda av aktörer inom berörda sektorer. Miljömålen tar endast upp önskvärda kvaliteter i miljön. Mål om medel och strategier för att nå dessa kvaliteter har ej angetts men det är viktigt att regeringen eller grupper av aktörer gör detta i olika sammanhang. Exempel på strategier är energibesparing och effektiviseringar, ökad återanvändning och återvinning av produkter och material samt en god samhällsplanering. En viktig nyhet i förslaget är att målen nu ska vara uppföljningsbara. En bra uppföljning visar om samhället är på väg åt rätt håll mot målet och hur fort det går. Ansvaret för uppföljningen av de nationella miljömålen måste delas mellan miljömyndigheterna, och mellan myndigheterna och aktörer inom olika samhällssektorer. revidering och nya förslag innebär mer konkret att flera mål har tagits bort. Det gäller framför allt mål för områden där tydlig lagstiftning finns, mål som berör endast enstaka aktörer och mål som redan är uppfyllda. Vidare har nya måldatum satts, målen har förenklats och förtydligats samt gjorts mer uppföljningsbara. Förslag på mått för uppföljning har verket redovisat (enligt uppdrag). föreslår att flera miljömål skärps. T.ex. för att nå målet om begränsad klimatpåverkan, behöver utsläppen av koldioxid i en första etapp minska . Även mål som Bara naturlig försurning går längre än tidigare beslutade mål. Åtgärdsmålen innebär t.ex. en ytterligare minskning av utsläppen av svaveldioxid och en minskning av kväveoxidutsläppen med och (räknat års nivå). En ekologiskt hållbar utveckling Skydda människors hälsa Bevara den biologiska mångfalden Hushålla med naturresurser Skydda natur- och kulturlandskap Användning av mark och vatten Föroreningar Fosfor i kretslopp Värdefullt naturgrus sparas Metaller i kretslopp Gröna skogar Ett rikt odlingslandskap fjällmiljö Hav i balans Levande sjöar och vattendrag Gott grundvatten Myllrande våtmarker En god bebyggd miljö Begränsad klimatpåverkan Skyddande ozonskikt Bara naturlig försurning luft Ingen övergödning Giftfri miljö Säker strålmiljö Energieffektivisering Minskad materialanvändning Kretsloppsanpassning Avfallshantering Kunskap Konsumentpåverkan Principer , ex. försiktighetsprincipen Miljöledningssystem Fysisk planering Internationellt arbete Förteckning över remissinstanserna avseende 4765 luft och gröna skogar , , , Kust- bevakningen, , , , , , , , kationsanalys (), Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) , , , , (), , , , , Statens jordbruks- verk, , , Skogs- och jordbrukets forskningsråd (), , (), , (), Arbetarskyddsstyrelsen, , Riks- muséet, (), geologiska undersökning (SGU), , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), , , i , i län, och , i , i , i , , , , , Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald, , (), , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, Falu kommun, , kommun, , , , , , Länsmuséet i , , , , , , , , , , , , , , Akademikers Centralorganisationen /SR, i , , , Bygg-sektorns Kretsloppsråd, , , , , , , - landsbygdens jägare, Kemikontoret, Maskin- entreprenörerna, , Näringslivets förpackningsråd, Q2000, SIS Miljömärkning, , , Studie- främjandet, , , , , Svenska elleverantörer, , , , , , Världsnaturfonden. sammanfattning av skriften Vem förorenar och andra länder i brottas med många former av allvarliga luft- och vattenburna miljöproblem. I denna rapport behandlas växthuseffekten, ozonuttunning, försurning, tätortsluft & marknära ozon, övergödning, miljögifter (metaller och organiska miljögifter) och strålning. En klar bild över belastning orsakad av konsumtion och kvittblivning av varor och material saknas, vilket medför att denna belastningskälla inte kunnat rangordnas i förhållande till andra. Av de källor som belysts i denna rapport är industri, transporter och energi de samhällssektorer som bidrar mest till problemen. Av stor vikt för vissa av problemen är även jordbruk (övergödning, bekämpningsmedel), avlopp (övergödning, metallbelastning), byggnation (radon) och arbetsmaskiner (marknära ozon). Stora problem med övergödning och dålig tätortsluft har funnits i . Andra luft- och vattenburna miljöproblem började nå omfattande proportioner först eller av . är knappast något område av helt förskonat från luft- och vattenburna miljöproblem. miljöproblem orsakas i många fall i första hand av egna utsläpp. Många andra länder påverkar miljö på olika sätt i olika omfattning. För strålning, luftkvalitet i tätorter och övergödning av sjöar är den svenska andelen högre än . I vissa fall är dock det svenska bidraget litet. För klimatförändringar är det svenska bidraget till utsläpp av växthusgaser i världen och vårt bidrag är också procentuellt sett blygsamt i fråga om utsläpp som orsakar uttunning av ozonskiktet. påverkar mycket i fråga om försurning och marknära ozon. är av betydelse i fråga om försurning och marknära ozon, har betydelse till exempel för försurning och metaller, för övergödningen av och för växthuseffekten. dominerar klart i fråga om växthuseffekten och ozonuttunningen. har en måttlig till kraftig minskning av utsläpp/läckage skett för de flesta luft- och vattenburna ämnen med negativ effekt på miljön och hälsa i . Störst och mest långvarig har minskningen varit för utsläpp av metaller och hälsofarliga ämnen i tätorter. Stora minskningar kan konstateras för utsläpp av försurande svaveldioxid och flera organiska miljögifter som PCB och dioxiner. Blygsam har minskningen varit för ämnen som orsakar marknära ozon och för strålning (genomsnittlig individdos) är det tveksamt om någon minskning skett. För de flesta ämnen med negativa miljöeffekter i bedöms den minskade trenden för utsläpp/läckage hålla i sig . För koldioxid är det tveksamt om en minskning kommer att ske. Trots i många fall påtagliga förbättringarna i fråga om utsläpp så tar det i de flesta fall innan effekterna i miljön är lika påtagliga. Endast i fråga om övergödning av sjöar och organiska miljögifter i rovdjur kan stora förbättringar i miljön konstateras i . Positiva tendenser finns för försurning i del sjöar och korrosion på olika material. Den förbättrade luftkvaliteten i våra tätorter torde ha medfört påtagligt minskade hälsoproblem. misstänks dock luftföroreningar i tätorter ha del i att mer än dubbelt så många invånare i har astma eller allergi än . torde ytterligare förbättringar av miljösituationen i kunna ske också innefattande miljöproblem som marknära ozon och metaller. Däremot är det osäker om ozonuttunningen minskat och det samma gäller för strålning. För växthuseffekten kan det dröja hundratals år innan den pågående uppvärmningen hejdats. Påverkan på från andra länder kommer inte bara via gränsöverskridande luft- och vattentransporter. En tredje väg är de varor och produkter vi importerar. Denna spridningsväg är föga undersökt och skadorna på miljö är svårbedömda. Vi har överhuvudtaget mycket dålig kunskap om hur stora miljöproblem som orsakas eller kan orsakas av den mängd kemikalier och metaller som finns i varor och produkter. Många av de miljöfarliga ämnen vi släpper ut i hamnar till viss del i andra länder eller i internationellt vatten. För flera områden i våra grannländer och för är de svenska bidraget av betydelse för miljösituationen. står för av övergödningen av , och av övergödning i delar av marken i , och . Försurande svavelutsläpp i bidrar med högst av den totala belastningen i södra och södra . Sju internationella fora framstår som extra viktiga för de svenska arbetet med att åtgärda utsläpp till luft och vatten. Dessa är EU, Luftkonventionen (CLRTAP, luftburna miljöproblem), Klimat- konventionen, (ozonskiktet), Helsingfors- kommissionen (HELCOM, ), /(OSPAR, Nordostatlanten) och Nordsjökonferenserna. Av dessa har EUs betydelse ökat mest . Förteckning över remissinstanserna avseende skrift Vem förorenar ? , , , , , , , , , , , , (), Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), , , , , (), , , , , , , , , Skogs- och jordbrukets forskningsråd (), , (), , (), Arbetarskyddsstyrelsen, , , (), geologiska undersökning (SGU), , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), , , , , , i , i län, och , i , i , , , , , Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald, , (), , kommun, kommmun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, Falu kommun, , kommun , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Akademikers Centralorganisationen /SR, i , , , Byggsektorns Kretsloppsråd, , , , , , - landsbygdens jägare, Kemikontoret, Maskinentreprenörerna, , Näringslivets förpackningsråd, Q2000, SIS Miljömärkning, , , , , , , , Svenska elleverantörer, , , , , , Världsnaturfonden, Sammanfattning av delbetänkande (SOU 1994:97) Reglering av vattenuttag ur enskilda brunnar Utredningen behandlar i detta delbetänkande frågan om reglering av vattenuttag ur enskilda brunnar i områden med risk för vattenbrist eller saltvatteninträngning. Som bakgrund till utredningens överväganden och förslag redovisas i avsnitt 2 översiktligt vissa uppgifter om grundvattnet i . Genom att grundvattnet ingår i vattnets kretslopp är det en förnybar naturresurs i ständig rörelse. Nybildning av grundvatten sker när nederbörden är större än avdunstningen från markytan och växtligheten. En grundvattenförekomsts storlek beror på många olika faktorer. Av avgörande betydelse är områdets areal, nederbörden och de geologiska förhållandena. För vattenförsörjning är grundvatten av stor betydelse. Den kommunala vattenförsörjningen sker till ca en fjärdedel med utnyttjande av naturligt grundvatten. Den enskilda vattenförsörjningen är helt beroende av grundvatten. Grundvatten förekommer såväl i jordlager som i berggrund. Grund- vattenförekomsterna i jordlager i är i allmänhet jämförelsevis små. De största vattenvolymerna finns i de sand- och grusavlagringar som bildades under den senaste nedisningen. Jämfört med t.ex. konti- nentala är också grundvattenförekomsterna i berggrund begränsade. Det mesta grundvattnet i berggrund förekommer i sprickor. I vissa yngre sedimentära lager av kalksten och sandsten finns dock förutsättningar för stora grundvattenuttag. En betydande del av hushållens vattenbehov tillgodoses genom enskild vattenförsörjning. Ca 1,2 miljoner permanentboende baserar sin vatten- försörjning på vatten från egna brunnar. Om fritidsboende tas med be- räknas drygt 2,5 miljoner människor till större eller mindre del utnyttja vatten från enskilda grundvattentäkter. Antalet brunnar för sådan vatten- försörjning uppskattas till mellan 600 000 och 800 000. anläggs genom etablerade brunnsborrare mellan 5 000 och 10 000 brunnar. Många fastighetsägare har problem med sitt brunnsvatten i form av dålig kvalitet eller bristande tillgång. beror kvalitetsproblemen på att grundvattnet innehåller höga halter av vissa ämnen men det är inte ovanligt att det är brunnens konstruktion, placering eller dåliga underhåll som är orsaken. Den vanligaste orsaken till att problem med saltvatten uppstår i en brunn bedöms vara brunnens tekniska utformning. Problemet kan också bero på att uttagen av sötvatten är för stora. De största riskerna för denna typ av problem föreligger i områden med tät permanent- och fritidsbe- byggelse längs kusterna, på öar och i låglänta delar nära och vattendrag i . Det är delvis fråga om samma områden där problem med brist på vatten i enskilda brunnar har visat sig. Risken för brist på grundvatten för enskild vattenförsörjning finns lokalt främst längs våra kuster och på skärgårdsöar i allmänhet och därvid särskilt i , , , , , och samt på och . Vattenbrist i enskilda brunnar anses generellt vara ett mindre problem än att vattnet är av dålig kvalitet. Lokalt kan dock vattenbrist vara en fråga av stor betydelse. Av grundläggande betydelse för att det skall gå att bedöma vilka närmare problem som föreligger och vilka lösningar som är tänkbara vid en förmodad brist på grundvatten eller vid salt- vatteninträngning är att man har kunskap om dels nybildningen av grundvatten inom det aktuella området, dels förutsättningarna för avrin- ning och magasinering av grundvattnet, dels också vattenbehovet inom området. För att dessa frågor skall kunna klarläggas behövs i allmänhet en s.k. hydrogeologisk undersökning. En översikt lämnas i avsnitt 3.2 över olika metoder för hydrogeologiska bedömningar. Därefter redovisas i avsnitt 3.3 kortfattat de viktigaste lagarna genom vilka en reglering av uttag ur enskilda brunnar kan ske, nämligen vattenlagen, hälsoskydds- lagen, samt anläggningslagen. I avsnitt 3.4 redovisar utredningen sina överväganden och förslag vad gäller reglering av enskilda grundvattenuttag. Utredningens förslag avser sådana områden där inte kommunerna enligt lagen om allmänna vatten- och avloppsanläggningar är skyldiga att sörja för att vattenförsörjningen ordnas i ett större sammanhang. Utredningen framhåller att den grund- läggande utgångspunkten bör vara att där problem som gäller den en- skilda vattenförsörjningen kan sägas vara gemensamma för flera fastig- heter måste berörda fastighetsägare i första hand eftersträva lösningar i frivillig samverkan. Om ett problem med vattenbrist eller saltvatteninträngning inte kan lösas på den enskilda fastigheten eller om en frivillig samverkan mellan berörda fastighetsägare inte kommer till stånd kan en reglering av uttagen bli nödvändig. Med reglering av vattenuttagen från enskilda brunnar inom ett avgränsat bebyggelseområde får då i första hand förstås in- förandet av bestämmelser som begränsar uttagen från de befintliga brunnarna. Genom en begränsning av uttagen förutsätts den gemensamma grundvattenförekomsten belastas mindre och risker för olägenheter i de drabbade brunnarna därmed minska. En förutsättning för att minskade uttag ur några brunnar skall få denna positiva effekt på möjligheterna till uttag ur andra brunnar är dock att det finns samband mellan uttagen i brunnarna. I många fall är en begränsning av uttagen inte tillräcklig. Det kan då krävas nya brunnar eller andra anläggningar för en gemensam lösning av vattenförsörjningen inom ett område. Allmänna utgångspunkter för en reglering har varit att problemen med vattenbrist eller saltvatteninträngning är lokalt begränsade. Regler om begränsning av vattenuttagen bör därför inte gälla allmänt i landet utan bör kunna göras tillämpliga inom sådana områden där problemen uppkommer. En reglering måste kunna omfatta såväl nya som existe- rande uttag. För att det skall vara möjligt att få överblick och kontroll över uttagen inom ett problemområde behövs någon form av anmälnings- eller tillståndsplikt. Utredningen har övervägt en reglering av vattenuttag genom nya be- stämmelser i vattenlagen, anläggningslagen eller . Utredningen har dock funnit att det är lämpligast att införa sådana be- stämmelser i hälsoskyddslagen. Kommunerna föreslås därför få möjlig- het att föreskriva anmälnings- och tillståndsplikt för inrättande och an- vändning av anläggning för grundvattentäkt inom områden där det råder eller befaras uppkomma brist på sött vatten. I tillståndsbeslut skall sedan villkor för användningen av vattentäkt kunna ställas upp. För befintliga anläggningar föreslås dock bara anmälningsplikt. För sådana anlägg- ningar har kommunen sedan möjlighet att gå ut med råd och anvisningar samt, om dessa inte följs, förelägganden om hur vattentäkten får använ- das. Grunden för att hälsoskyddslagstiftningen skall kunna tillämpas är att brist på godtagbart vatten för en bostads grundläggande behov anses vara sanitär olägenhet Sammanfattning av slutbetänkande (SOU 1995:45) Grundvattenskydd Utredningen behandlar i detta slutbetänkande frågor om åtgärder i syfte att bättre skydda våra grundvattenförekomster. Som bakgrund till utredningens överväganden och förslag redovisas i kapitel 2 översiktligt vissa uppgifter om grundvattnet i och om vilka hot som riktas mot grundvattnet. I kapitel 3 redovisar utredningen vissa allmänna utgångspunkter och mål som angivits i miljöpolitiska ställningstaganden och som kan vara av intresse vid behandlingen av grundvatten- frågor. Vidare tar utredningen upp frågan om vilka allmänna utgångs- punkter som bör ställas upp för ett arbete som syftar till en förbättrad hushållning med grundvatten. Mål för ett arbete med grundvattenfrågor kan, enligt utredningen, syfta till att säkerställa tillgången på grundvatten, ett kvantitetsmål, och till att säkerställa att grundvattnet har viss godtag- bar beskaffenhet, ett kvalitetsmål. När de gäller att säkra tillgången på grundvatten anser utredningen att målsättningen bör vara att uttag av grundvatten inte får överstiga nybildningen av grundvatten inom berört område och, att allmänna försiktighets-, resurshushållnings- och miljöaspekter motiverar en återhållsamhet med vattenförbrukningen också utanför om- råden där bristsituationer föreligger. När de gäller grundvattnets kvalitet anser utredningen att målsätt- ningen bör vara att vattnet skall kunna användas som dricksvatten utan särskilda ågärder för att rena vattnet från föroreningsutsläpp eller annan påverkan av människan och, som ett kompletterande allmänt mål i de fall grundvattnet inte har den kvalitet som angivet mål innebär, att grundvattnets kvalitet i varje fall inte bör ytterligare försämras. Utredningen anse dessutom att det bör vara ett ytterligare allmänt mål att alla större anläggningsarbeten och liknande som kan tänkas påverka en grundvattenförekomst antingen genom att nybildningen påverkas, genom att vattnets kvalitet försämras eller genom att grundvattnet avleds, skall få komma till stånd endast om arbetena eller anläggningen inte allvarligt påverkar grundvattnet. När det gäller vilka åtgärder som behöver vidtas för en bättre hushåll- ning med grundvatten anser utredningen att grundvattensituationen behöver ägnas ökad uppmärksamhet vid utarbetandet av åtgärdsstrategier för olika storskaliga miljöproblem, att konsekvenserna för grundvattnet noga måste beaktas vid miljö- skyddsprövningen eller annan tillståndsprövning såväl av stora anlägg- ningar med påverkan över ett större område som när det gäller anlägg- ningar med endast lokal påverkan och att, för undvikande av problem med vattenbrist, all planering av be- byggelse och andra anläggningar bör ta hänsyn till grundvattenförhållan- dena och att det alltid bör utredas hur vattenförsörjningen för ett nytt be- byggelseområde skall ordnas. Utgångspunkterna för utredningens överväganden och förslag är att en av de viktigaste åtgärderna för en förbättrad hushållning med grundvatten och därmed också ett bättre skydd av grundvattnet är att kunskaperna om grundvattenförhållandena ökas i samhället, att grundvattenfrågor behöver behandlas på ett mera ingående sätt i översiktsplanerna än vad som i allmänhet skett och att det är viktigt att lagstiftningen är tydlig för att det skall gå att få genomslag för de strävanden att bättre beakta grundvattnet som är utgångspunkten för utredningens arbete. I kapitel 4 redovisar utredningen hur den anser att skyddet av våra grundvattenförekomster kan förbättras. Utredningen föreslår att en ny be- stämmelse förs in i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (naturresurslagen) som ger ett uttryckligt skydd för värdefulla grundvattenförekomster mot åtgärder som kan påverka grundvattnets kvalitet eller förutsättningar för grundvattenbildning. Förslaget får åter- verkningar i samtliga de lagar som är anknutna till naturresurslagen. Ut- redningen föreslår att skall vara den myndighet som, i samråd med geologiska undersökning, SGU, skall lämna upp- gifter enligt förordningen (1993:191) om tillämpning av lagen om hus- hållning med naturresurser m.m. om vilka områden som innehåller eller kan bilda grundvattenförekomster av riksintresse. Vidare föreslås vissa ändringar i (1987:12) i syfte att öka medvetenheten om betydelsefulla grundvattenförekomster. För- slaget går ut på att områden som innehåller grundvattenförekomster av betydelse ur planeringssynpunkt skall redovisas i översiktsplanen på samma sätt som markområden och ytvattenområden redovisas . Bo- verket föreslås få i uppdrag att i samråd med och ge ut allmänna råd om vilka slag av grundvattenförekomster som lämpli- gen bör redovisas i översiktsplanen och vad en sådan redovisning bör omfatta. Utredningen föreslår dessutom ändringar i 19 kap. vattenlagen (1983:291) för att förtydliga de möjligheter till skydd kapitlet ger mot såväl planerad som befintlig miljöfarlig verksamhet. Sålunda föreslås att det av lagtexten skall framgå att föreskrifter inom ett vattenskyddsom- råde, som inte går utöver vad fastighetsägaren måste tåla enligt aktsam- hetsregeln i 19 kap. 1 § vattenlagen och motsvarande bestämmelse i annan lag, inte innebär att pågående markanvändning avsevärt försvåras. Därmed utgår inte ersättning till den som berörs av sådana föreskrifter. I kapitel 5 behandlar utredningen möjligheterna att förbättra hushåll- ningen med grundvatten genom en minskning av hushållens vattenför- brukning. Utredningens bedömningar och förslag när det gäller rekom- mendationer i syfte att minska vattenförbrukningen i hushållen redovisas i avsnitt 5.4. Förslagen innebär att förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. skall ändras så att också enkla fritidshus i områden med brist på grundvatten skall omfattas av kravet på hushållning med vatten.