prop · GL0399 · 1998-01-01 00:00:00 — Bestämmelser om vem som kan vara huvud- ansvarig för revisionen och om underrättelseskyldighet finns i 12 § lagen (1995:528) om revisorer. För varje värdepappersbolag skall finnas ett huvudkontor i . 5 a §3 Om revisorn vid fullgörandet av sitt uppdrag i värdepappersbolaget får kännedom om förhållanden som 1. kan utgöra en väsentlig över- trädelse av de författningar som reglerar värdepappersbolags verk- samhet, 2. kan påverka värdepappers- bolagets fortsatta drift negativt, eller 3. kan leda till att revisorn avstyrker att balansräkningen eller resultaträkningen fastställs eller till anmärkning enligt 10 kap. 10 § aktiebolagslagen (1975:1385), skall revisorn omgående rapport- era detta till . Om revisorn vid fullgörandet av sitt uppdrag i värdepappersbolaget får kännedom om förhållanden som 1. kan utgöra en väsentlig över- trädelse av de författningar som reglerar värdepappersbolags verk- samhet, 2. kan påverka värdepappers- bolagets fortsatta drift negativt, eller 3. kan leda till att revisorn avstyrker att balansräkningen eller resultaträkningen fastställs eller till anmärkning enligt 10 kap. 29 eller 30 § aktiebolagslagen (1975:1385), skall revisorn omgående rapport- era detta till . Revisorn har en motsvarande rapporteringsskyldighet om han eller hon får kännedom om förhållanden som avses i första stycket vid fullgörande av uppdrag som revisorn har i värdepappersbolagets moderföretag eller dotterföretag eller ett företag som har en likartad förbindelse med värdepappersbolaget. 5 b §4 Vad som sägs om revisor i 5 a § skall också tillämpas i fråga om granskare som utsetts enligt 10 kap. 14 § aktiebolagslagen (1975:1385) i värdepappersbolag. Vad som sägs om revisor i 5 a § skall också tillämpas i fråga om särskild granskare som utsetts enligt 11 kap. 20 § aktiebolagslagen (1975:1385) i värdepappersbolag. Denna lag träder i kraft . 2 kap. 4 § får tillämpas i sin äldre lydelse till dess att ny revisor utsetts, dock längst till utgången av . Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet Härigenom föreskrivs1 att 2 kap. 6, 7 a och 7 b §§ i lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet2 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 6 §3 I ett kreditmarknadsföretag skall minst en av stämman utsedd revisor vara auktoriserad revisor. Till revisor kan utses även ett registrerat revisionsbolag. Bestämmelser om vem som kan vara huvudansvarig för revisionen och om under- rättelseskyldighet finns i 12 § lagen (1995:528) om revisorer. I ett kreditmarknadsföretag skall minst en av stämman utsedd revisor vara auktoriserad revisor. Annan revisor skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor. Till revisor kan även ett registrerat revisionsbolag utses. Bestämmelser om vem som kan vara huvud- ansvarig för revisionen och om underrättelseskyldighet finns i 12 § lagen (1995:528) om revisorer. 7 a §4 Om revisorn vid fullgörandet av sitt uppdrag i kreditmarknadsföretaget får kännedom om förhållanden som 1. kan utgöra en väsentlig överträdelse av de författningar som reglerar kreditmarknadsföretags verksamhet, 2. kan påverka kreditmarknadsföretagets fortsatta drift negativt, eller 3. kan leda till att revisorn avstyrker att balansräkningen eller resultaträkningen fastställs eller till anmärkning enligt 10 kap. 10 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 8 kap. 13 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, skall revisorn omgående rapportera detta till . 3. kan leda till att revisorn avstyrker att balansräkningen eller resultaträkningen fastställs eller till anmärkning enligt 10 kap. 29 eller 30 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 8 kap. 13 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, skall revisorn omgående rapportera detta till . Revisorn har en motsvarande rapporteringsskyldighet om han eller hon får kännedom om förhållanden som avses i första stycket vid fullgörande av uppdrag som revisorn har i kreditmarknadsföretagets moderföretag eller ett dotterföretag eller ett företag som har en likartad förbindelse med kreditmarknadsföretaget. 7 b §5 Vad som sägs om revisor i 7 a § skall också tillämpas i fråga om granskare som har utsetts i ett kreditmarknadsföretag enligt 10 kap. 14 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 8 kap 17 § lagen (1987:667) om ekonomiska före- ningar. Vad som sägs om revisor i 7 a § skall också tillämpas i fråga om särskild granskare som har utsetts i ett kreditmarknadsföretag enligt 11 kap. 20 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 8 kap 17 § lagen (1987:667) om ekonomiska före- ningar. Denna lag träder i kraft . 2 kap. 6 § får tillämpas i sin äldre lydelse till dess att ny revisor utsetts, dock längst till utgången av . Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 17 § kommunallagen (1991:900)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 17 § Innan en kommun eller ett landsting lämnar över vården av en angelägenhet till ett aktiebolag där kommunen eller lands- tinget innehar samtliga aktier, skall fullmäktige 1. fastställa det kommunala ändamålet med verksamheten, 2. utse samtliga styrelseledamöter och minst en revisor, 3. se till att fullmäktige får yttra sig innan sådana beslut i verksamheten som är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt fattas. Detsamma gäller, när kommunen eller ensam bildar en stiftelse för en angelägenhet. I fråga om aktiebolag skall fullmäktige även utse minst en lekmannarevisor. Denna lag träder i kraft . Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: regeringsrådet , regeringsrådet , justitierådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), 2. lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554), 3. lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag, 4. lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, 5. lag om ändring i lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet, 6. lag om ändring i kommunallagen (1991:900). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorerna och . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 8 kap. 20 § I första stycket anges tre fall då en styrelseledamot på grund av jäv inte får delta i handläggningen av ett ärende. Jäv skall anses föreligga när fråga är om ett avtal mellan styrelseledamoten och bolaget (fall 1), ett avtal mellan bolaget och en tredje man, om ledamoten i frågan har ett väsentligt intresse som kan strida mot bolagets (fall 2), och ett avtal mellan bolaget och en juridisk person som ledamoten ensam eller tillsammans med annan får företräda (fall 3). Andra stycket innehåller ett antal undantag från jävsreglerna i första stycket. I första meningen sägs att bestämmelsen om jäv vid avtal mellan styrelseledamoten och bolaget (fall 1) inte gäller om styrelseledamoten, direkt eller indirekt genom en juridisk person, äger samtliga aktier i bolaget. Enligt andra meningen gäller inte bestämmelsen om jäv vid avtal mellan bolaget och en juridisk person som styrelseledamoten får företräda (fall 3), om bolagets motpart är ett företag i samma koncern, om bolagets motpart äger samtliga aktier i bolaget eller om ledamoten, direkt eller indirekt genom en juridisk person, äger samtliga aktier i bolaget. Av det anförda framgår att styrelseledamoten inte skall anses jävig i fallen 1 och 3 såvida denne direkt eller indirekt äger samtliga aktier i bolaget. I författningskommentaren motiveras undantagen med att det i dessa fall inte föreligger någon sådan intressemotsättning som kan grunda jäv. Lagrådet har inget att invända mot att jäv inte skall anses föreligga i fallen 1 och 3 såvida styrelseledamoten direkt eller indirekt äger samtliga aktier i bolaget. Såvitt Lagrådet kan finna synes emellertid samma resonemang kunna föras beträffande jävssituationen i fall 2. Lagrådet förordar därför att även fall 2 undantas från jäv när styrelseledamoten direkt eller indirekt äger samtliga aktier i bolaget. Godtas vad Lagrådet förordat kan första meningen i andra stycket lämpligen bilda ett eget stycke och styckets andra mening ett nytt tredje stycke. Styckena kan förslagsvis ges följande lydelse: "Bestämmelserna i första stycket gäller inte om styrelseledamoten, direkt eller indirekt genom en juridisk person, äger samtliga aktier i bolaget. Bestämmelsen i första stycket 3 gäller inte heller om 1. bolagets motpart är ett företag i samma koncern, eller 2. bolagets motpart äger samtliga aktier i bolaget." Vad gäller det i tredje stycket 1 (Lagrådets förslag) angivna undantaget kan anmärkas att bestämmelsen torde omfatta endast aktiebolagsrättsliga koncerner (1 kap. 5 §). Jäv torde således i princip föreligga om bolagets motpart är ett företag i exempelvis en koncern som avses i 1 kap. 4 § lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag. Enligt Lagrådets uppfattning kan det finnas skäl att överväga om undantaget från jävsbestämmelserna bör avse även andra kategorier av koncernföretag. 8 kap. 28 § I enlighet med vad Lagrådet anfört i anslutning till 8 kap. 20 § bör jäv inte anses föreligga i något av de i första stycket angivna fallen såvida den verkställande direktören direkt eller indirekt äger samtliga aktier i bolaget. Andra stycket synes därmed kunna ges följande lydelse: "Bestämmelserna i första stycket gäller inte om den verkställande direktören, direkt eller indirekt genom en juridisk person, äger samtliga aktier i bolaget. Bestämmelsen i första stycket 3 gäller inte heller om bolagets motpart är ett företag i samma koncern." Vad gäller innebörden av begreppet koncern får Lagrådet hänvisa till vad som anförts vid 8 kap. 20 §. 9 kap. 5 § Enligt paragrafen får en aktieägare rösta för det fulla antalet aktier som han äger eller företräder, om inte annat föreskrivs i bolagsordningen. Paragrafen skall ses mot bakgrund av att den s.k. tjugoprocentsregeln i nuvarande 9 kap. 3 § första stycket upphävs. Tjugoprocentsregeln innebär att ingen kan rösta för mer än en femtedel dvs. tjugo procent av de på stämman företrädda aktierna, om inte annat följer av bolagsordningen. Förevarande paragraf som saknar motsvarighet i kommitténs förslag har enligt kommentaren tillkommit på förslag av ett par remissinstanser för att klargöra att en bolagsordning även i fortsättningen skall kunna innehålla bestämmelser om rösträtts- begränsningar. Som exempel på sådana nämns att en aktieägare får rösta enbart för tio eller tjugo procent av det sammanlagda antalet aktier. Utformningen av tjugoprocentsregeln ger närmast intryck av att avsteg från denna regel genom föreskrifter i bolagsordningen endast får innebära en uppmjukning av regeln, dvs. att en aktieägare tillåts rösta för mer än tjugo procent av aktierna på stämman. Det är emellertid en allmänt vedertagen uppfattning (se t.ex. , Aktiebolagslagen, del 1, 1995, s. 276) att bestämmelserna i aktiebolagslagen inte hindrar en reglering i bolagsordningen också i begränsande riktning, dvs. så att röstmaximum sätts lägre än tjugo procent. Genom slopandet av tjugoprocentsregeln och införandet av förevarande paragraf har tydliggjorts att rösträttsbegränsningar skall kunna ske genom föreskrifter i bolagsordningen. Några inskränkningar i möjligheten att göra sådana begränsningar har inte föreskrivits i paragrafen. Det kan dock på grund av andra bestämmelser i aktiebolagslagen ifrågasättas om rätten att göra rösträttsbegränsningar i realiteten är oinskränkt och, om så är fallet, huruvida detta är en lämplig ordning. Av intresse är framför allt 3 kap. 1 §. I första stycket av den paragrafen anges att alla aktier har lika rätt i bolaget, om inte annat följer av paragrafen. Av andra stycket framgår att det i bolagsordningen kan bestämmas att aktier av olika slag skall finnas och att därvid skall anges bl.a. olikheterna mellan aktieslagen. Avser olikheten mellan aktieslagen aktiers röstvärde gäller, enligt femte stycket, att ingen aktie får ha ett röstvärde som överstiger tio gånger röstvärdet för annan aktie. Det är visserligen en väsentlig saklig skillnad mellan sistnämnda bestämmelse och förevarande paragraf. Bestämmelsen i 3 kap. 1 § femte stycket gäller sålunda aktiers röstvärde medan förevarande paragraf gäller rösträttsbegränsningar för den enskilde aktieägaren. Men om det exempelvis i ett bolag som har skilda aktieslag med maximal röstvärdedifferens görs långtgående rösträttsbegränsningar för ett aktieslag så att skillnaderna mellan aktierna förstärks kan det ifrå- gasättas om en sådan ordning är förenlig med den i 3 kap. 1 § angivna principen om alla aktiers lika rätt i bolaget. Det finns enligt Lagrådet anledning att i det fortsatta lagstiftningsarbetet överväga dessa och andra frågor rörande förhållandet mellan 9 kap. 5 § och 3 kap. 1 §. 9 kap. 29 § Paragrafen handlar om majoritetskrav vid val. Enligt första stycket anses den vald som har fått de flesta rösterna, om inte annat följer av bolagsordningen. Enligt andra stycket får det i bolagsordningen inte föreskrivas längre gående villkor än som anges i nämnda bestämmelse i första stycket. Bestämmelsen i andra stycket är en nyhet i förhållande till nuvarande ordning. I författningskommentaren anförs bl.a. att föreskrifter i bolags- ordningen som inte innebär ett strängare majoritetskrav är tillåtna. Sålunda kan bolagsordningen enligt kommentaren även i fortsättningen innehålla föreskrifter om att styrelsen skall väljas genom en proportionell valmetod eller att minoritetsägarna skall ha rätt att välja en eller flera styrelseledamöter. Vad som sålunda sägs om proportionell valmetod aktualiserar frågan om styrelsens ledamöter skall väljas var för sig eller om hela eller delar av styrelsen kan utses i grupp. har behandlat frågan och därvid uttalat (SOU 1995:44 s. 197) att det torde vara möjligt att förrätta valet med användande av röstsedlar som ger varje aktieägare möjlighet att på en gång ange hela den styrelse som han röstar för. Lagrådet konstaterar att lagtexten inte ger något klart besked i frågan. Något hinder mot att förrätta ett proportionellt val av det slag kommittén har berört kan dock inte anses föreligga. När det sedan gäller uttalandet att minoritetsägarna kan ges rätt att välja en eller flera styrelseledamöter kan det ifrågasättas om reglerna om val vid bolagsstämma ger utrymme för en sådan ordning. Uttalandet framstår som missvisande. Vid föredragningen har också upplysts att med uttalandet åsyftas möjligheten att enligt 8 kap. 6 § utse styrelseledamot på annat sätt än genom val på bolagsstämman. Enligt Lagrådets uppfattning bör avsikten med den i andra stycket föreslagna bestämmelsen komma till tydligare uttryck. 10 kap. 23 § I första stycket 2 föreskrivs att skall förordna revisor när revisorn är obehörig enligt 9 § (konkurs, näringsförbud m.m.) eller 15 § (jäv). Lagrådet ifrågasätter om revisor skall förordnas i de fall då det finns en suppleant med erforderliga kvalifikationer för den obehöriga revisorn (jfr 2 §). Det kan nämligen hävdas att suppleanten vid förfall automatiskt inträder i den ordinarie revisorns ställe. Frågan bör övervägas under det fortsatta lagstiftningsarbetet. 10 kap. 34 § I denna paragraf finns bestämmelser om hur en erinran från revisorn till styrelsen eller den verkställande direktören skall dokumenteras och hur den skall behandlas av styrelsen. Att revisorn i samband med revisionen skall framställa de erinringar som god revisionssed kräver framgår dock inte av den föreslagna lagen. Enligt Lagrådets mening bör en bestämmelse om att en sådan skyldighet ingår i revisorns uppgifter tas in i det avsnitt i detta kapitel som anger vilka dessa uppgifter är. bör anges att revisorn har till uppgift att i samband med revisionen också göra de påpekanden av annan natur som revisionen föranleder. Bestämmelsen, som lämpligen bör bilda en egen paragraf närmast efter 5 §, kan ges förslagsvis följande lydelse: "I samband med revisionen skall revisorn till styrelsen och den verkställande direktören framställa de erinringar och göra de påpekanden som följer av god revisionssed. Bestämmelser om erinringar finns i 34 §." Detta kapitel innehåller bestämmelser om bl.a. allmän granskning genom lekmannarevisorer. Sådana granskningspersoner, vilka inte behöver ha formell kompetens som auktoriserad eller godkänd revisor, omfattas om inte annat sägs av aktiebolagslagens bestämmelser om revisorer. Enligt förslaget skall emellertid endast auktoriserade eller godkända revisorer kunna utses till revisor i aktiebolag. De föreslagna bestämmelserna om revisorer kan därför inte tillämpas på lekmannarevisorer. Enligt Lagrådets mening bör i tydlighetens intresse en erinran om detta göras i förevarande kapitel. En sådan bestämmelse kan lämpligen tas in som en särskild paragraf närmast efter 2 § och ges förslagsvis följande lydelse: "Bestämmelserna i denna lag om revisorer är inte tillämpliga på lekmannarevisorer." 15 kap. 13 § I paragrafen regleras inom vilken tid talan för bolagets räkning om skadestånd, som inte grundas på brott, skall väckas mot bl.a. vissa funktionärer i bolaget. Enligt punkt 2 får talan mot en styrelseledamot eller den verkställande direktören inte väckas har förflutit från utgången av det räkenskapsår då beslut, eller åtgärder som talan grundas på, fattades eller vidtogs. Bestämmelsen bör jämföras med 15 kap. 10 § som föreskriver en ettårsfrist för talan mot sådana funktio- närer. Av författningskommentaren framgår att fristen i förevarande paragraf är avsedd att gälla endast i det fall som avses i 15 kap. 11 §. Detta framgår emellertid inte klart av lagtexten. Denna bör därför förtydligas. En möjlighet är att flytta punkt 2 till 11 § och låta punkten bilda ett nytt andra stycke. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1997/98:99 Aktiebolagets organisation Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp- häver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG- regler Lag om ändring i Aktiebolagslagen (1975:1385) 389L0048 Lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag 389L0048 Lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse 389L0048 Lag om ändring i lag- en (1992:1610) om finansieringsverk- samhet Jfr rådets direktiv /253/EEG om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT nr L 126, , s. 20, Celex 389L0048). Lagen omtryckt 1993:150. Senaste lydelse 1994:1395. Senaste lydelse 1994:802. Senaste lydelse 1994:802. Senaste lydelse 1995:1555. Senaste lydelse 1994:802. Senaste lydelse 1994:802. Senaste lydelse 1995:1555. Senaste lydelse 1994:802. Senaste lydelse 1995:1555. Senaste lydelse 1994:802. 1 Jfr rådets direktiv /253/EEG om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT nr L 126, , s. 20, Celex 389L0048). 1 Jfr rådets direktiv /253/EEG om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT nr L 126, , s. 20, Celex 389L0048). 2 Senaste lydelse 1996:1114. 3 Senaste lydelse 1996:752. 4 Senaste lydelse 1996:752. 1 Jfr rådets direktiv /253/EEG om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT nr L 126, , s. 20, Celex 389L0048). 2 Lagen omtryckt 1996:1004. 3 Senaste lydelse 1997:453. 4 Senaste lydelse 1997:453. 5 Senaste lydelse 1997:453. 1 Lagen omtryckt 1998:1. 1 Senaste lydelse 1987:624. 1 Senaste lydelse 1996:1142. 1 Senaste lydelse 1990:1136. 1 Senaste lydelse 1996:755. 2 Senaste lydelse 1996:755. 1 Lagen omtryckt 1997:689. 1 Senaste lydelse 1997:454. 2 Senaste lydelse 1997:454. 3 Senaste lydelse 1997:454. 1 Senaste lydelse 1997:119. 1 Kapitlet har fått en helt ny utformning. 2 Kapitlet har fått en helt ny utformning. 3 Kapitlet har fått en helt ny utformning. 4 Kapitlet har fått en helt ny utformning. 1 Jfr rådets direktiv /25/EEG om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT nr L 126 Celex 389L0048). 2 Omtryckt 1993:150. 3 Senaste lydelse 1995:531. 4 Senaste lydelse 1994:1555. 5 Senaste lydelse 1994:802. 1 Jfr rådets direktiv /253/EEG om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT nr L 126, Celex 389L0048). 1 Jfr rådets direktiv /253/EEG om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revisionav räkenskaper (EGT nr L 126, s. 20 Celex 389L0048). 2 Omtryckt 1996:1001. 1 Jfr rådets direktiv /253/EEG om gdkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT nr L 126, , s. 20, Celex 389L0048). 2 Omtryckt 1996:1004. 1 Jfr rådets direktiv /253/EEG oom godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT nr L 126, , s. 20, Celex 389L0048). 2 Senaste lydelse 1996:752. 1 Jfr rådets direktiv /253/EEG om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT nr L 126, Celex 389L0048). 2 Omtryckt 1995:1567. 3 Senaste lydelse 1996:753. 1 Omtryckt 1995:154. 1 Jfr rådets direktiv /253/EEG om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT nr L 126, , s. 20, Celex 389L0048). 2 Lagen omtryckt 1993:150. 3 Senaste lydelse 1994:1395. 4 Senaste lydelse 1994:802. 5 Senaste lydelse 1994:802. 6 Senaste lydelse 1995:1555. 7 Senaste lydelse 1994:802. 8 Senaste lydelse 1994:802. 9 Senaste lydelse 1995:1555. 10 Senaste lydelse 1994:802. 11 Senaste lydelse 1995:1555. 12 Senaste lydelse 1994:802. 1 Jfr rådets direktiv /253/EEG om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT nr L 126, , s. 20, Celex 389L0048). 1 Jfr rådets direktiv /253/EEG om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT nr L 126, , s. 20, Celex 389L0048). 2 Senaste lydelse 1996:1114. 3 Senaste lydelse 1996:752. 4 Senaste lydelse 1996:752. 1 Jfr rådets direktiv /253/EEG om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT nr L 126, , s. 20, Celex 389L0048). 2 Lagen omtryckt 1996:1004. 3 Senaste lydelse 1997:453. 4 Senaste lydelse 1997:453. 5 Senaste lydelse 1997:453. 1 Lagen omtryckt 1995:154. 1997/98:99 Bilaga 1 1997/98:99 Bilaga 1 1997/98:99 Bilaga 2 1997/98:99 Bilaga 2 1997/98:99 Bilaga 3 1997/98:99 Bilaga 3 1997/98:99 Bilaga 4 1997/98:99 Bilaga 4 1997/98:99 Bilaga 5 1997/98:99 Bilaga 5 1997/98:99 Bilaga 6 1997/98:99 Bilaga 6 1997/98:99 Bilaga 7 1997/98:99 Bilaga 7 1997/98:99 Bilaga 8 1997/98:99 Bilaga 8 1997/98:99 Bilaga 9 1997/98:99 Bilaga 9