prop · GL0370 · 1998-01-01 00:00:00 — Samarbetet med i synnerhet, men även med länderna i och , skall utvecklas. Detta utvecklingssamarbete, liksom det med länderna i f.d. samt , finansieras emellertid från biståndsanslaget. I det följande ges en redogörelse för utvecklingen i samarbetsländerna, det hittillsvarande utvecklingssamarbetet samt förslag på fortsatt samarbete och prioriteringar. 5.2 Sedan självständigheten återvanns 1991 har den ekonomiska politiken i haft en liberal marknadsinriktning. Den ekonomiska politiken har genomförts med en konsekvens som imponerat på omvärlden. Det faktum att ekonomiska omställning började tidigt och präglats av kontinuitet, torde vara en viktig faktor varför den Europeiska kommissionen föreslog inledande av direkta medlemskapsförhandlingar med . På Europeiska rådets möte i beslöts att inleda direkta förhandlingar om medlemskap med . Ett resultat av den förda politiken är, att uppnått en hög grad av ekonomisk integration med EU. Från att 1991 i princip ha varit helt beroende av östhandeln går av export till EU- medlemsstater och av importen kommer därifrån. Privatiseringen har i gått snabbt och har på en del områden varit mer omfattande än i vissa medlemsländer. Etableringsfriheten och företagsklimatet har skapat en dynamisk ny privat sektor. Den privata sektorn står för av BNP. Rättssystemet har alltjämt brister men uppbyggnaden fortskrider. Ett mått på de relativa ekonomiska framgångarna är inte minst det betydande förtroende som har hos utländska investerare. I detta avseende överträffas man endast av och . På den negativa sidan noteras handelsunderskottet som potentiellt besvärligt men ändå hanterligt. Landets valuta, kroon, har utgjort ankaret i ekonomin och har varit stabil . Den ekonomiska utvecklingen har medfört att många har fått det bättre i . Men den ekonomiska omvandlingen har också lett till att vissa grupper drabbats, i synnerhet äldre människor och barnfamiljer. Den sociala sektorn har inte utvecklats i takt med den ekonomiska omställningen. Frukterna av de ekonomiska framgångarna är dessutom ojämnt fördelade över landet eftersom de flesta investeringar och samarbetsprojekt riktats till huvudstaden med omnejd. av befolkning utgörs av icke-ester, varav de rysktalande dominerar. Av dessa utgörs (antalsmässigt cirka 335 000) av personer som saknar estniskt medborgarskap. Frågan om dessa personers ställning har bäring på förhållande till , som, ofta med hänvisning till detta problem, ännu inte skrivit under något gränsavtal med och inte heller beviljat MGN-status. Frågan har även viss bäring på förhållande till Europeiska unionen. I sitt utlåtande över rekommenderade Europeiska kommissionen att naturaliseringen av landets icke-medborgare skulle påskyndas. nuvarande relationer med EU regleras av det Europaavtal som trädde i kraft samt det Partnerskapsavtal som ska leda fram till medlemskap. samarbete med har uppgått till . Betoningen har legat på kunskapsöverföring och institutionsutveckling. Omfattande demokratiinsatser har genomförts inom ramen för det fördjupade vänortssamarbetet med deltagande av ett stort antal estniska och svenska kommuner. Även på länsstyrelsenivå finns ett liknande samarbete. Detta samarbete har haft god effekt genom att förbättra den lokala demokratin, introducera nya förvaltningssätt, bidra till ökad miljömedvetenhet och inte minst främja goda grannrelationer och ökad säkerhet genom att bygga nätverk mellan och . På miljöområdet har stöd främst givits inom Östersjöprogrammet vilket syftar till att minska utsläppen i . Sida har delfinansierat ett avloppsreningsprojekt i Haapsalu och ombyggnad av fjärrvärmenät och panncentraler i ett flertal estniska städer, vilket gynnat både energiförsörjningen och miljön. bidrar också via , , till att sanera två militära övningsreaktorer och omgivande lagringslokaler från sovjettiden i Paldiski. För att främja näringslivsutvecklingen har stöd särskilt kanaliserats via två program för utbildning och rådgivning, StartÖst och Advantage East. Den särskilda exportkreditgarantiramen, det baltiska investerings- programmet (BIP) och bankinvesteringar genom Financial Markets är exempel på andra näringslivsfrämjande insatser. Inom offentlig förvaltning har bidragit till utformning av ett redovisningssystem för statsförvaltningen med syfte att öka kontrollen och insynen i myndigheter och departement. Stöd har också utgått till institutionsuppbyggnad inom transportsektorn. Bl.a. har luftfarts-, sjöfarts- och vägverk etablerats med svenskt stöd. har också stött utvecklingen inom den sociala sektorn genom stöd till projekt inom sjukvårds- och kulturområdet. har genom Svenska institutets stöd till språkutbildning bidragit till att förbättra de rysktalande befolkningsgruppernas förutsättningar att lära sig det estniska språket. Det säkerhetsfrämjande samarbetet har varit betydande. Den har som övergripande mål att fortsatt stödja EU-integration. Tonvikten bör läggas vid att hjälpa att uppfylla EU:s gemensamma regelverks förpliktelser. Detta innebär bl.a. fortsatt stöd inom tredjepelarområdet, inklusive en ökad satsning på rättsväsendet, fortsatt bidrag med EU-rådgivare, utökning och fördjupning av kunskapsöverföringen vad gäller inre-marknadsfrågor och förmedlemskapsstrategin. egen förmedlemskapsstrategi bör ses som riktlinje för det bilaterala EU-integrationsstödet. Svenskt stöd skall i större utsträckning inrikta sig på det sociala området där insatser behövs för att bl.a. stärka barnens rätt, de handikappades ställning och kvinnorelaterade hälso- och sjukvårdsfrågor. Det kommunala och regionala samarbetet, som är kostnadseffektivt, har god effekt på den lokala demokratin och gynnar landsbygden, skall vidare utvecklas. Det är också mycket angeläget att i utökad utsträckning bidra till integration av de rysktalande i det estniska samhället, något som skulle leda till ökad politisk, ekonomisk och social stabilitet. Stödet bör i ökad utsträckning inriktas på integrationsfrämjande projekt i vidare bemärkelse, därmed inte endast språkundervisning. Samarbetet bör omfatta en större beredskap att i olika former understödja främjandet av det medborgerliga medvetandet hos invånare oavsett etnisk tillhörighet eller medborgarskap. Mycket av det system- och institutionsuppbyggande stödet på central nivå till bör kunna fasas ut . Andra insatser måste emellertid fortsätta i ett längre tidsperspektiv. Det gäller kunskapsöverföringen på EU-området, där det svenska stödet skall fortsätta till dess uppnått medlemskap i . Det gäller också investeringarna på miljö- och energiområdet, där såväl regionala skäl som uppfyllandet av EU:s villkor talar för ett längre perspektiv på utvecklingssamarbetet. Stödet bör också ha ett längre tidsperspektiv när det gäller insatser som syftar till ett ökat grannlandssamarbete och till ett gränsöverskridande samarbete. Det kan gälla stöd för att bygga upp bestående nätverk och kontakter genom exempelvis enskilda organisationer, kommuner, län och landsting samt stöd till kulturellt och akademiskt samarbete. 5.3 Den politiska situationen i sedan landet 1991 återfick självständigheten har kännetecknats av turbulens och bräckliga koalitionsregeringar i inrikespolitiken parallellt med en större kontinuitet i utrikespolitiska och ekonomiska frågor. En säkerhetspolitiskt betingad konsensus råder i stort kring landets västorientering med EU- och NATO-medlemskap som främsta mål. Även om inte valdes ut i den första gruppen länder som får möjlighet att börja realförhandla skapade utvidgningsbeslut i förutsättningar för att ta ytterligare steg för att integreras i de västeuropeiska strukturerna. EU-medlemskapsperspektivet, vilket förstärktes av beslutet i , utgör en betydelsefull draghjälp och ger förstärkta incitament för fortsatta ekonomiska reformer. Den ekonomiska omställningsprocessen som inleddes när landet återfick självständigheten har haft periodvisa bakslag. Hanteringen av den omfattande bankkris som bröt ut och som innebar ett visst avbräck i den ekonomiska omställningen var dock framgångsrik. Den ekonomiska utvecklingen har varit påtagligt positiv. Privatiseringsprocessen är nu mer eller mindre avslutad för små- och medelstora företag. Den eftersläpande privatiseringen av större företag har fått ny fart. Den lettiska regeringen planerar att sälja ut alla kvarvarande storföretag . Om de strukturreformer som inletts fullföljs kan detta bädda för en mer stabil tillväxtbas framöver. Den privata sektorns andel av ekonomin har ökat stadigt och uppgår nu till av BNP. Utrikeshandeln utgörs till hälften av handel med EU-länderna. är dock fortfarande den största enskilda handelspartnern. till stor del beroende på den stora transithandel som går via lettiska hamnar. Valutan, laten, är stabil. Även om en ekonomisk ljusning nu kan skönjas har de gångna årens ekonomiska åtstramningar drabbat betydande delar av befolkningen i form av sjunkande reallöner och pensioner, växande skillnader mellan huvudstaden och landsbygden, tilltagande inkomstklyftor och arbetslöshet. Den sociala sektorn har inte utvecklats i takt med den ekonomiska omställningen, en trend som alltså först nu börjat vända. Det lettiska rättsväsendet ter sig i många avseenden svagt och i ett uppbyggnadsskede. av befolkning utgörs av icke-letter, varav de rysktalande dominerar. Av dessa utgörs (antalsmässigt cirka 685 000) av personer som saknar lettiskt medborgarskap. Många av dessa personer saknar medborgarskap över huvud taget. Frågan om dessa personers ställning har bäring på förhållande till , som med hänvisning till detta problem ännu inte velat skriva under något gränsavtal med . Naturaliseringsprocessen i har gått långsamt. Bidragande orsaker till detta är det så kallade "fönstersystemet" där rätten att ansöka om naturalisering endast gradvis utvidgas till olika åldersgrupper samt bristande intresse att ansöka hos dem som har möjlighet därtill. I sitt utlåtande över konstaterade kommissionen att naturaliseringen av landets icke-medborgare måste påskyndas. nuvarande relationer med EU styrs av det Europaavtal som trädde i kraft samt det partnerskapsavtal som ska leda fram till medlemskap i . samarbete med har fram uppgått till och varit inriktat på områden av betydelse för den ekonomiska och politiska reformprocessen. Omfattande näringslivsinriktat stöd har kanaliserats via programmen StartÖst och Advantage East. Den särskilda exportkreditgarantiramen vid EKN, det baltiska investeringsprogrammet ( BIP) och Financial Markets utgör ytterligare kanaler för näringslivsinriktat samarbete. Betydande insater har genomförts på det säkerhetsfrämjande området. Det fördjupade vänortssamarbetet har inte varit lika omfattande som i men har haft positiva effekter för den lokala demokratin och förvaltningen och främjat goda grannrelationer och ökad säkerhet genom att bygga nätverk mellan och . Flera svenska myndigheter, t.ex. , och har bidragit till förnyelsearbete inom motsvarande myndigheter i . För att främja en hållbar social utveckling pågår ett program med stöd av för reformering av pensions- och socialförsäkringssystemen till vilket ger väsentliga bidrag. Insatser på miljöområdet görs bl.a. för effektivisering av energiförbrukning. Tillsammans med finansierar också flera vatten- och avloppsreningsprojekt i lettiska städer. har via och tillsammans med andra länder, bland annat genom UNDP, bidragit till integrationsfrämjande åtgärder för att den rysktalande befolkningen ska bli en integrerad del av det lettiska samhället, i det senare fallet genom ekonomiskt stöd för utbildning i lettiska språket. Den har som övergrip Svenskt stöd skall i större utsträckning inriktas på det sociala området samt på näringslivsfrämjande insatser för främst småföretag och landsbygdsutveckling. Inom det sociala samarbetet bör uppmärksamhet ges åt barnens situation och rättigheter. Det kommunala och regionala samarbetet, som är kostnadseffektivt, har god effekt på den lokala demokratin och gynnar landsbygden, skall fortsätta. Fortsatta insatser på miljöområdet är önskvärda inte minst ur ett EU-perspektiv. Det är också angeläget att i utökad utsträckning bidra till integration av de rysktalande i det lettiska samhället, något som skulle leda till ökad politisk, ekonomisk och social stabilitet. Stödet bör inriktas i ökad utsträckning på integrationsfrämjande projekt i vidare bemärkelse, därmed inte endast språkundervisning. Samarbetet bör omfatta en större beredskap att i olika former understödja främjandet av det medborgerliga medvetandet hos invånare oavsett etnisk tillhörighet eller medborgarskap. Huvuddelen av det system- och institutionsuppbyggande stödet på central nivå till bör kunna avvecklas . EU- integrationsstödet kommer dock att fortsätta till dess blivit medlem i EU. Investeringar på miljö- och energiområdet, kommer också att ha ett längre tidsperspektiv i ljuset av den regionala dimensionen och kraven för EU-medlemskap. Ett längre tidsperspektiv skall också anläggas på de insatser som syftar till ett fördjupat grannlandssamarbete, stödet till utvecklandet av bestående nätverk eller kontakter mellan enskilda organisationer, kommuner, län, och landsting samt kulturellt och akademiskt samarbete. 5.4 Sedan 1991 återfick självständigheten råder en grundläggande konsensus om den övergripande färdriktningen i ekonomiska och utrikespolitiska frågor. Ett politiskt scenskifte ägde rum efter parlamentsvalen 1996 då LDDP, med rötter i , som tidigare dominerat politiken, fick träda tillbaka för en koalition mellan det konservativa och det kristdemokratiska partiet. Maktskiftet innebar en accelerering av reformpolitiken. Den positiva utvecklingen på det stabiliseringspolitiska området fortsätter och strukturreformerna börjar ta fart. Även om inte valdes ut i den första gruppen länder som får möjlighet att börja realförhandla skapade utvidgnings- beslut i förutsättningar för , att med egna ansträngningar och med fortsatt stöd utifrån, ta ytterligare steg för att integreras i de västeuropeiska strukturerna. EU-medlemskaps- perspektivet, vilket förstärktes av beslutet i , utgör en betydelsefull draghjälp och tillhandahåller förstärkta incitament för fortsatta ekonomiska reformer. av utrikeshandel sker med , framför allt genom det strukturella beroendet av råvaru- och energiimport från . Handelsutbytet med EU har vuxit. De ryska och polska minoriteterna i är relativt väl integrerade i samhället. Det undertecknade gränsavtalet mellan och var en stor framgång. har det skett en vitalisering av de rysk-litauiska förbindelserna. nuvarande relationer med EU styrs av det Europaavtal som trädde i kraft samt det partnerskapsavtal som ska leda fram till medlemskap i . Det svenska stödet till har totalt uppgått till sedan starten och domineras av insatser för att förbättra säkerheten vid (), institutionsstärkande insatser till stöd för den ekonomiska och politiska reformprocessen samt det säkerhetsfrämjande stödet. Svenska kommuner har ett mycket välutvecklat vänortssamarbete med litauiska kommuner vilket främst främjat den lokala demokratin och ökat kompetensen inom den lokala förvaltningen. Inom skogs- och jordbruksnäringen stöds ett utvecklings- program som bl.a. är inriktat på uppbyggnad av administrativa institutioner och praktisk företagsutveckling. En särskild satsning på kvinnliga företagare på landsbygden har gjorts. På energi- och miljöområdet görs betydelsefulla insatser för att främja energibesparing framför allt i bostadsområden. I samarbete med och genomförs omfattande investeringar i nya avloppsreningsverk i städerna och Siauliai. Näringslivsstöd har kanaliserats via Sidas program StartÖst och Advantage East, exportkreditgarantiramen vid EKN, det baltiska investeringsprogrammet (BIP) samt investeringar i banksektorn genom Financial Markets. Genom Sida har vidare stöd givits till uppbyggnad av luftfarts- och sjöfartsverk, sjöräddning, oljebekämpning, fartygsinspektion och järnvägsutveckling. På det sociala området stödjer bl.a. ett projekt för att förbättra kommunernas möjligheter att erbjuda den sociala service som sociala riskgrupper och speciellt utsatta behöver, inom ramen för ett Världsbanksprogram. Den har som övergripande mål att fortsatt stödja EU-integrering och det svenska utvecklingssamarbetet är ett viktigt medel för att bidra till uppfyllandet av det målet. Tyngdpunkten i samarbetet skall ligga på att hjälpa uppfylla EU:s gemensamma regelverks förpliktelser. Detta innebär bl.a. att fortsätta stödet till tredje pelarens område, inklusive ökade insatser till stöd för rättsväsendet, att bidraga med EU-rådgivare samt att utöka och fördjupa kunskaps- överföring vad gäller inre-marknads- och förmedlemskapsstrategier genom s.k. twinningarrangemang. egen förmedlemskapsstrategi bör ses som riktlinje för det bilaterala EU-integrationsstödet. Svenskt stöd bör i större utsträckning inriktas på områden där svensk expertis efterfrågas och där har komparativa fördelar i förhållande till andra givare, såsom det sociala området, miljöområdet samt det kommunala och regionala samarbetet som både är kostnadseffektivt, har god effekt på den lokala demokratin och gynnar landsbygden. Det näringslivsfrämjande stödet skall ha fortsatt utrymme i samarbetet. Det är också mycket angeläget att i utökad utsträckning göra investeringar i energisektorn, vilket kan möjliggöra en avveckling av kärnkraftverket . bör inta en aktiv roll inte bara för att stödja andra energialternativ, utan även för att försöka involvera hela EU i den omfattande finansieringsfrågan som följer på kravet av en avveckling. Huvuddelen av det system- och institutionsuppbyggande stödet på central nivå till bör kunna avvecklas . EU- integrationsstödet kommer dock att fortsätta till dess uppnått medlemskap i . Investeringar på miljö- och energiområdet, kommer också att ha ett längre tidsperspektiv i ljuset av den regionala dimensionen och kraven för EU-medlemskap. Ett längre tidsperspektiv skall också anläggas på de insatser som syftar till ett fördjupat grannlandssamarbete, t.ex. stödet till utvecklandet av bestående nätverk eller kontakter mellan enskilda organisationer, kommuner, län, och landsting samt kulturellt och akademiskt samarbete. 5.5 tidigt införda och genomgripande ekonomiska reformer har lett till att landet förvandlats till en av mest dynamiska ekonomier där nyföretagandet utgör motorn i omvandlingen. har det skett ett kraftigt uppsving i utländska direktinvesteringar och även sjunkande arbetslöshet och stigande reallöner. Företagsklimatet har möjliggjort framväxten av ett stort antal nya företag och det polska banksystemet är tämligen sunt. anses vara en fungerande marknadsekonomi och kommer att inleda medlemskaps- förhandlingar med EU . Det polska OECD-medlemskapet tjänar som ytterligare ett bevis på landets framgångsrika omvandling. förväntas även bli medlem i NATO . som de demokratiska och marknadsekonomiska institu- tionerna konsolideras, står inför en rad strukturella utmaningar, av vilka reformeringen av socialförsäkringssystemet, privatiseringen av de kvarvarande statliga företagen och moderniseringen av infrastrukturen är några exempel. Likaså återstår mycket arbete för att förbättra miljön, även om även här har gjort framsteg, inte minst tack vare miljöavgifter och miljöfonder som fyller en stor uppgift som styrmedel och finansieringskälla för miljöinvesteringar. Trots att produktionen ökar i , har detta inte medfört ökade utsläpp av föroreningar. En modern författning och en ny brottsbalk antogs 1997 men rättsväsendet, som har en nyckelställning i EU-anpassningen, lider av resursbrist och behov av EU-kompetensutveckling. En decentraliseringsprocess inleddes i efter 1989. Ansvarsfördelningen mellan central och lokal nivå är reglerad, men det förekommer fortfarande oklarheter och konflikter mellan kommunallagstiftningen och andra lagar. Det kanske allvarligaste hindret för en fungerande lokal självstyrelse är dock att den kommunala andelen av skatteintäkterna är starkt begränsad. Dessa problem kan dock komma att lösas i samband med det pågående arbetet med en stor läns- och kommunreform. Även inom arbetsmarknadsområdet finns det frågor som är viktiga att lösa i . Arbetslösheten har minskat , men uppvisar stora regionala skillnader och är en av de viktigare faktorerna bakom den alltjämt utbredda fattigdomen. med trädde i kraft och förberedelserna för EU-medlemskapet innebär en stor kraftansträngning för i form av anpassning av lagar och institutioner, modernisering av jordbruket och utveckling av landsbygden, anpassning på miljöområdet, utbyggnad av transportinfrastrukturen, privatisering och omstrukturering av den tunga industrin (främst kol och stål), reform av finansväsendet och förändringar av socialförsäkringssystemet för att bara nämna några av de viktigaste uppgifterna som står inför. byggs en EU-kompetens upp inom den polska centrala förvaltningen, men vikten av att bygga upp EU-kunskaperna även hos tjänstemän i den regionala förvaltningen, som ju bland annat kommer att hantera frågor som rör EU:s bidragssystem, bör understrykas. Stödinsatser på regional och nivå skulle med fördel kunna kombineras med redan pågående samarbete inom lokal demokrati och vänortssamarbete och kan få särskild betydelse, eftersom står inför en genomgripande reform av sin regionala och kommunala förvaltning. Det svenska utvecklingssamarbetet med inleddes och uppgår till . En betydande del av detta stöd har avsett miljöinsatser. Som exempel kan nämnas stöd till avloppsrening i staden vid . Ytterligare exempel på svenska insatser är det svenska stödet i form av rådgivning till den regionala skatteförvaltningen i Szczecin-området. Även till reformeringen av socialförsäkringssystemet har svenska insatser genomförts inklusive uppbyggnaden av det nya pensionssystemet. har också samarbetat med när det gäller sociala trygghetssystem som omsorg om äldre, funktionshindrade, metoder för förebyggande av missbruk och rehabilitering av missbrukare. Den kommunala förvaltningen har också givits omfattande stöd genom vänortssamarbetet. har givit stöd till utvecklingen av det kommunala självstyret. Inte minst mellan kommuner i och norra finns det ett betydande utbyte och kontaktnät. Samarbetet har även omfattat kunskapsöverföring beträffande jämförelsevis aktuella erfarenheter av medlemskaps- förhandlingarna och förberedelser för EU-medlemskapet via seminarier, studiebesök och expertföreläsningar. behov av utländskt kunskapsbistånd har minskat vilket också avspeglas i att det svenska stödet minskat. Huvuddelen av stödet vad gäller system- och institutionsuppbyggnad skall gradvis fasas ut under kommande treårsprogram. Regeringen avser att successivt trappa ned det stöd som inte har starka drag av grannlandssamarbete. För vissa områden kommer dock att anläggas ett längre tidsperspektiv, främst EU- anpassningsåtgärder, jämställdhet och lokalt självstyre samt vissa miljöinvesteringar, som även fyller en viktig funktion inför EU- medlemskapet. EU-integrationsstödet kommer att fortgå till blivit medlem i EU. 5.6 I jämförelse med det turbulenta och dramatiska skeende som kännetecknade kan den politiska och ekonomiska utvecklingen i landet karaktäriseras som förhållandevis stabil, även om de omvälvande reformer som det ryska ledarskapet inledde efter ännu på långt när kan anses avslutade. Integrationen av i de europeiska strukturerna har fortsatt, bl.a. genom medlemskapet i . Den kanske tydligaste reformframgången på det ekonomiska området manifesteras i den alltmer påtagliga makroekonomiska stabilisering som uppnåtts under framför allt 1997. Bland annat tack vare en strikt penning- och kreditpolitik från den ryska sida har inflationen kontinuerligt sjunkit, för att 1997 bringas ned till . har växelkursen stabiliserats och styrränta föll till som lägst . Dessa resultat har stärkt förtroendet för på de finansiella marknaderna och lett till ett ökat inflöde av investeringskapital.