prop · GL0360 · 1998-01-01 00:00:00 — Strategin, som utgör en del av den mer övergripande strategin för , utgår från tillväxten i regionen och dess återverkningar för EU inom tre områden: energiförsörjningen, marknaden för energiutrustning och den globala miljön. gav rådet kommissionen i uppdrag att ta fram en strategi för att främja kraftvärmeproduktion inom EU. Kommissionen överlämnade ett förslag till rådet . Enligt förslaget är främjandet av kraftvärme ett värdefullt bidrag till effektivare energianvändning, minskade koldioxidutsläpp och ökad försörjningstrygghet inom unionen. Därefter utarbetades en rådsresolution som innehåller riktlinjer för hur länderna kan främja kraftvärme och undanröja hinder för utvecklingen. Enligt resolutionen, som antogs av rådet , skall kommissionen utarbeta ett förslag till handlingsplan för att främja kraftvärme som baseras på riktlinjerna i strategin. Kommissionen presenterade ett förslag till ramprogram för energi vid rådsmötet . Enligt förslaget inordnas där bl.a. programmen SAVE II, SYNERGY och ALTENER II samt delar av THERMIE (demonstrations- och spridningsprogram inriktat på icke-nukleär energi i det fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling). Tanken är att ramprogrammet skall möjliggöra tydligare prioriteringar och bättre samordning av gemenskapens arbete inom energiområdet. Rådet beslutade om en ettårig förlängning av programmet för energisamarbete med tredje land (SYNERGY). Programmet ger i huvudsak stöd till informations- och utbildningsaktiviteter och ökar bl.a. möjligheterna att ytterligare införliva länder i i det europeiska samarbetet. Två för viktiga på energiområdet är under genomförande. Det är den s.k. Baltic Ring för el och Nordic för gas. Arbetet med uppföljningen av den europeiska energistadgan har förts framåt inom EU genom institutionernas och flertalet medlemsstaters beslut om ratifikation av energistadgefördraget och det särskilda protokollet om energieffektivitet. 18 Jordbruk Den gemensamma jordbrukspolitiken är som helhet EU:s mest omfattande samarbetsområde. Politikens övergripande mål anges i EG- fördraget. Politiken genomförs med stöd av gränsskydd mot tredje land, interna marknadsregleringar, exportsubventioner samt struktur- och regionalpolitiska åtgärder. Grundläggande är den gemensamma finansieringen över EU-budgeten. 18.1 EU:s jordbrukspolitik Arbetet med reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken har fortsatt inom EU. presenterade kommissionen Agenda 2000 som bl.a. innehåller förslag till reform av jordbrukspolitiken (se avsnitt 3.2). strävar efter att reformera den gemensamma jordbrukspolitiken. Som ett led i detta arbete tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med uppgift att komma med förslag på hur EU:s gemensamma jordbrukspolitik bör reformeras. presenterade kommittén sitt betänkande Mat och miljö svensk strategi för EU:s jordbruk . har aviserat en proposition på grundval av bl.a. kommitténs betänkande. På uppdrag av regeringen genomfördes dessutom en utredning om utvidgningens konsekvenser för jordbruket och den gemensamma jordbrukspolitiken. Utredningen redovisades (se avsnitt 3.5.3). 18.2 Miljö- och strukturfrågor Utbyggt miljöprogram Det svenska miljöprogrammet för jordbruket enligt rådets förordning (EEG) nr 2078/92 om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven har genomgått en första översyn och utvärdering. Resultaten av utvärderingen har legat till grund för vissa förändrings- och utbyggnadsförslag av miljöprogrammet som avses genomföras . har miljöprogrammet utökats med ersättning till flerårig vallodling. Med den nu föreslagna utbyggnaden, som beskrivs i regeringens proposition 1997/98:2 Hållbart fiske och jordbruk och som fått anslagna medel i budgetpropositionen för , motsvarar omfattningen av det svenska miljöprogrammet den kostnadsram som tilldelats i anslutningsfördraget med EU. Denna uppgår till totalt inklusive EU:s medfinansiering. För att miljöprogrammet på ett effektivare sätt skall medverka till att miljömålen för jordbruket uppfylls omfattar utbyggnadsförslaget, förutom förändringar och förenklingar av befintliga miljöåtgärder, höjda ersättningsnivåer och utökade arealmål samt vissa helt nya miljöåtgärder. Ett nytt delprogram för resurshushållande konventionellt jordbruk införs i hela landet. Jordbrukarna ersätts för miljöåtgärder som skall minska problemen med växtnäringsläckaget och riskerna med bekämpningsmedelsanvändningen samt för kompetenshöjande insatser inom området. Dessutom föreslås en ny åtgärd för restaurering av slåtterängar. Ekologisk djurhållning har en rådsarbetsgrupp behandlat kommissionens förslag om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel. Förslaget innebär att förordningen även skall innefatta ekologisk djurhållning. På basis av det arbete som bedrivits kommer kommissionen att förelägga rådet ett reviderat förslag. Gränsvärde för kadmium Enligt anslutningsfördraget gäller en fyraårig övergångsperiod för det svenska gränsvärdet för kadmium i handelsgödsel. Perioden löper ut , och har ytterligare intensifierat arbetet för att kunna behålla gränsvärdet även efter denna tidpunkt. (Se även avsnitt 22.1.3.) 18.3 Animaliefrågor Mjölk begränsas mjölkproduktion av ett kvotsystem. har i uppdrag att administrera försäljning och köp av kvoter. Handel med mjölkkvoter kan dock bara ske inom fastställda kvotområden. Fr.o.m. är indelat i två kvotregioner. fanns det tre regioner. Region 1 omfattar numera stödområde 1, 2a, 2b och 3. Region 2 består av övriga landet. I samband med prisförhandlingar beviljades fortsatt undantag från om konsumtionsmjölkens fetthalt. Det innebär att standardmjölk, vars fetthalt avviker från EU:s fetthaltskrav, kan fortsätta att saluföras i fram till utgången av då undantaget löper ut. antog rådet en helt ny förordning om konsumtionsmjölk. I samband därmed lyckades , tillsammans med några andra medlemsländer, få igenom en ändring av fetthaltsgränsen, som innebär att den svenska lättmjölken inte längre avviker från . Under prisförhandlingarna beslutades att även filmjölk skall ingå bland stödberättigade produkter i skolmjölksprogrammet. Kött beslutade om åtgärder på kort sikt för att skapa balans mellan utbud och efterfrågan i nötköttssektorn. En av åtgärderna var att införa två kalvslaktsprogram som varit i gång . Fram hade ca 1,3 miljoner kalvar slaktats med bearbetningsbidrag. (Bearbetningsbidrag beviljas för spädkalvar som slaktas vid åldern . Köttet får inte användas som livsmedel.) Lika många, 1,3 miljoner, slaktades med bidrag för tidig kalvslakt. (Bidrag för tidig kalvslakt beviljas för kalvar som slaktas vid en vikt på högst av den normala medelvikten för kalvar. Köttet får användas som livsmedel.) Det senare bidraget har utnyttjats aktivt i , framför allt . Fram hade drygt 46 000 kalvar (varav det sökts bidrag för tidig kalvslakt för 24 261) slaktats i jämfört med drygt 28 000 . Bidragssystemen kommer att fortsätta att tillämpas även . beslutade jordbruksrådet om nya regler för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött. kommer att registrera samtliga nötkreatur födda från i en central databas med början . Köttmärkningssystemet kommer att börja tillämpas från . Ägg erhöll förlängt undantag för att införa marknadsordningarna för ägg till . Vissa justeringar i regelverket har gjorts för att underlätta övergången. Den ändring av märkningskriterierna för ägg som tidigare aviserats har bordlagts tills vidare på grund av att rådet nu aktualiserat frågan om en översyn av bl.a. hönsburarnas storlek. Dessa frågor bör enligt rådet behandlas i ett sammanhang. Lönsamheten inom äggsektorn har varit förhållandevis god i EU . Fågelkött Marknadsordningarna för fågelkött trädde i kraft och har fungerat bra. Den svenska fågelköttssektorn har upplevt en kraftig uppgång i produktion och konsumtion vilket medfört både ökad import och export. En del av ökningen torde bero på BSE- krisen och den svinpest som härjar i vissa delar av . Världsmarknadspriset på kyckling sjönk till låga nivåer, främst på grund av ökad brasiliansk export. För att möta denna utveckling höjde kommissionen exportbidragen för särskilt konkurrensutsatta regioner, däribland . 18.4 Vegetabiliefrågor Jordbruksgrödor Vad gäller marknadsordningen för spannmål gjordes ett antal ändringar i som innebar anpassningar till nordiska förhållanden. En ny lösning uppnåddes för det särskilda exportbidragssystemet för havre från och . Dessutom beslutade rådet att förlänga och undantag när det gäller kravet på minimistorlek på kärnor av korn vid interventionsköp. För svensk del fick dessutom ytterligare tre nordliga län en permanent senarelagd sista dag för sådd (). Det obligatoriska arealuttaget beslutades ligga kvar på även för /99. Världsmarknadspriset på spannmål låg på en fortsatt relativt hög nivå, vilket gjorde att kommissionen under vissa perioder införde exportavgifter för att motverka prishöjningar inom EU. Medelhavsprodukter hölls inledande diskussioner om reformer av marknadsordningarna för tobak respektive olivolja. Vad gäller tobaksregleringen drev den principiella ståndpunkten att tobaksodling inte bör stödjas, eftersom tobakens skadeverkningar är allmänt erkända. anser att inriktningen på stödåtgärderna bör leda till att tobaksodlingen inom EU minskas. Omställningsstöd för dem som frivilligt vill lämna branschen kan vara en sådan åtgärd. Bananer De förslag till ändring av rådets förordning (EEG) nr 404/93 om den gemensamma marknadsordningen för bananer som lades fram av kommissionen och 1996 hade ännu inte antagits av rådet vid utgången av . Inom ramen för världshandelsorganisationen har , , , och ifrågasatt WTO-förenligheten vad avser EU:s importregim för bananer. WTO- panelens slutliga rapport om EU:s importregim för bananer presenterades . Rapporten fördömer i många avseenden regimen och slår fast att vissa delar strider mot olika delar av . Bägge parter överklagade panelens slutsatser. Överprövningsorganet gick ännu längre vad gäller importregimens bristande WTO-förenlighet. EU har åtagit sig att följa WTO-organens slutsatser och att respektera sina internationella åtaganden. EU måste fr.o.m. tillämpa en ny WTO-förenlig importregim för bananer. Kommissionen har som uppgift att presentera ett förslag för rådet. Utsäde tog åter upp arbetet med det så kallade utsädespaketet . Förslaget innehåller bl.a. genomförandet av den inre marknaden på utsädesområdet och syftar till att eventuella tekniska handelshinder för den fria rörligheten för utsäde skall tas bort. 18.5 Djurskydd och djurhälsa Mellanstationer och resplaner vid djurtransporter Rådets direktiv /29/EEG av om ändring av direktiv /628/EEG om skydd av djur vid transport innehåller bestämmelser om att det skall finnas mellanstationer och resplaner då djur transporteras. Vid ministerrådsmötet antogs rådets förordning om gemenskapskrav för mellanstationer och om ändring av färdplanen. I förordningen fastläggs de krav som mellanstationerna måste uppfylla på mottagningsplatsens uppbyggnad, utfodring, vattning, lastning, lossning och i förekommande fall anordningar för hållande av olika slag av djur. Dessutom fastläggs krav på mellanstationerna vad avser smittskydd och hygien, skötsel och drift. Den behöriga myndighetens ansvar regleras också liksom det ansvar som åvilar den officiella veterinären i detta sammanhang. BSE den s.k. galna ko-sjukan Frågor relaterade till BSE (Bovine Spongiform Encefalopati, den s.k. galna ko-sjukan) har i likhet med det föregående året varit aktuella på olika nivåer inom EU-arbetet. I avsikt att minska riskerna för spridning av BSE-smitta presenterade kommissionen ett förslag om förbud mot användande av s.k. specificerat riskmaterial. Med sådant riskmaterial avses slaktavfall från nötkreatur, får och getter bestående av skalle inklusive hjärna, ögon, tonsiller och ryggmärg. Förslaget röstades ned vid ministerrådet (jordbruk) , med hänvisning bl.a. till att det var för långtgående och därmed för ekonomiskt betungande. Det hänvisades också till att förslaget inte medgav undantag från reglerna för regioner och medlemsstater som kan anses fria från BSE-smitta, s.k. regionalisering inom gemenskapen, medan utrymme för undantag medgavs för tredje länder. röstade dock för förslaget. presenterades ett delvis nytt förslag i . Beroende på röstningsutfallen i kommittén och sedermera ministerrådet (jordbruk) återförvisades förslaget till kommissionen för fastställande. Enligt kommissionsbeslutet är all användning av specificerat riskmaterial förbjuden från . Eftersom av alla läkemedel innehåller substanser som utvinns ur specificerat riskmaterial har beslutet kritiserats av framför allt läkemedelsindustrin som förutser stora problem med att förse konsumenterna med läkemedel om beslutet genomförs från nämnda datum. Diskussioner pågick om ändringar av kommissionsbeslutet, och efter omröstning i beslutades att ikraftträdandedatumet flyttas fram till . har diskussioner också pågått bl.a. om möjligheterna att lätta på förbudet mot export av nötkött från och tillåta export från s.k. certifierade besättningar. genomförde en veterinärdelegation från kommissionen en utvärdering av medlemsländernas skyddsåtgärder mot BSE. Resultatet av utvärderingen blev att kommissionen beslutade att inleda ett överträdelseförfarande mot tio medlemsländer, däribland , med motiveringen att kommissionen ansåg att brister förelåg bl.a. i fråga om införlivandet av . För svenskt vidkommande gällde kritiken bl.a. införlivandet av bestämmelserna om omhändertagandet av animaliskt högriskavfall och godkännande av anläggningar för bearbetning av sådant material enligt direktiv /667/EEG, samt tolkning av beslutet 96/449/EG i fråga om behandlingen av ben av livsmedelskvalitet. bemötte kritiken på samtliga punkter, och kommissionen har inte beslutat om några ytterligare åtgärder mot . Hormoner och tre andra länder har klagat på EU:s importförbud för hormonbehandlat kött. De anser inte att förbudet är förenligt med då det enligt dem inte är vetenskapligt styrkt att hormonbehandlat kött utgör en fara för konsumenterna. WTO tillsatte en panel som i sitt utslag fällde EU:s importförbud. tillsammans med övriga medlemsstater i EU stödde kommissionens förslag till överklagande. Kommissionen menar bl.a. att panelerna inte tagit tillräcklig hänsyn till vad man presenterat i form av vetenskapliga bevis samt att panelerna tolkat de olika WTO-reglerna felaktigt. Överprövningsorganet presenterade sitt utslag . Foder Diskussioner om användningen av antibiotika som fodertillsats har pågått , både i ministerrådet och i grupper under kommissionen. Bland frågor som särskilt uppmärksammats kan nämnas resistensproblematiken samt bristerna i fråga om överensstämmelse i riskvärderingen av antibiotiska substanser som används både som fodertillsatser och som veterinärmedicinska läkemedel. I syfte att ytterligare aktualisera de risker som föreligger med en okritisk och vidsträckt användning av antibiotika anordnade en konferens i . På konferensen redovisades också den vetenskapliga utredning som skall ligga till grund för ansökan om anpassning av EU:s lagstiftning om förbud mot antibiotika och liknande substanser som fodertillsatser. Konferensen möttes med stort intresse, och ca 200 personer deltog, representerande olika myndigheter, vetenskapliga institutioner, konsumenter, industrin m.m. har ett flertal foderfrågor behandlats på arbetsgruppsnivå. Bland dessa kan nämnas bestämmelser för foder för särskilda näringsbehov, avgiftssystem för inspektioner m.m., de s.k. Novel Feed- bestämmelserna som innefattar bl.a. genetiskt modifierade produkter, samt komplettering med substanser innehållande enzymer och mikroorganismer i rådets direktiv /524/EEG om fodertillsatser. överlämnade ansökningar om anpassning av i fråga om de särordningar om foder, t.ex. kadavermjöl och aflatoxin, som löpte ut . Till ansökningshandlingarna fogades vetenskapligt baserade undersökningar, som utgör motiv för ansökningar. Förhandlingarna med kommissionen och övriga medlemsstater påbörjades för slutförande . 18.6 Genresurser och genteknikfrågor Bevarande och långsiktigt hållbart brukande av genresurser är av stor betydelse för den framtida växt- och djurförädlingen. har organ för livsmedel och jordbruk (FAO) haft två sessioner inom sin kommission för genetiska resurser för att revidera FAO:s internationella åtagande för växtgenetiska resurser. Avsikten är att åstadkomma en harmonisering med konventionen för biologisk mångfald. EU har spelat en aktiv roll i förhandlingarna. Gemensamma ståndpunkter har utarbetats i kommittén för växtgenetiska resurser inom jordbruket. FAO har bildat en arbetsgrupp för djurgenetiska resurser inom jordbruket. Även inom detta område pågår arbete inom unionen i avsikt att ta fram gemensamma ståndpunkter. har kommissionen utarbetat en lägesrapport om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1467/94 om bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket. Rapporten har diskuterats i och blivit väl mottagen av rådet. Kommissionen har presenterat riktlinjer som innebär ökade krav på märkning i alla led från råvara till färdig produkt. Kommissionen har godkänt en typ av genetiskt modifierad majs och två typer av genetiskt modifierad raps. Den mest betydelsefulla fråga som behandlats enligt direktivet är ställningstagandet till och förbud mot den godkända . Efter initiativ från ett flertal medlemsstater är ärendets slutliga avgörande uppskjutet till i avvaktan på ett program för uppföljning av eventuell resistensutveckling hos de skadeinsekter som den genetiska modifieringen riktar sig emot. En rad nya produkter, f.n. tretton stycken, står på tur att granskas av de behöriga myndigheterna, och arbetsbelastningen inom såväl kommissionen som medlemsstaterna väntas öka. 19 Livsmedel Flertalet av EG:s rättsakter på livsmedelsområdet är totalharmoniserade, vilket innebär att det inte är tillåtet för de enskilda medlemsländerna att ha vare sig strängare eller mer liberala bestämmelser. Det pågående arbetet inom gemenskapen innefattar såväl nyreglering som modernisering av det befintliga regelverket på området. En presenterad grönbok om livsmedelslagstiftningen är ett väsentligt inslag i detta arbete. 19.1 om livsmedelslagstiftningen om livsmedelslagstiftningen i EU presenterades . I har grönboken remissbehandlats, och överlämnade sitt yttrande till kommissionen . har diskuterats i fyra olika rådskonstellationer: jordbruksrådet, konsumentrådet, inre marknadsrådet och hälsorådet. Medlemsstaternas yttranden över grönboken behandlas nu av kommissionen. Kommissionens syfte med grönboken är att undersöka i vilken utsträckning lagstiftningen tillgodoser konsumenternas, producenternas, tillverkarnas och handlarnas krav och förväntningar, bedöma hur åtgärder för att stärka oberoende och objektivitet samt likvärdighet och effektivitet hos de allmänna kontroll- och övervakningssystemen uppfyller de grundläggande målsättningarna att säkerställa ett tryggt och hälsosamt livsmedelsutbud och att skydda konsumenternas övriga intressen, väcka debatt om livsmedelslagstiftningen och, därigenom, göra det möjligt för kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder för den framtida utvecklingen av gemenskapens livsmedelslagstiftning, där så behövs. 19.2 Livsmedelsstandarder har kommissionen fortsatt arbetet med förenkling av vissa livsmedelsstandarder där man endast skall precisera de huvudkrav som är nödvändiga för att tillförsäkra den fria rörligheten av varor inom EU. Förslag finns om ändring av direktiven för kakao- och chokladvaror, vissa former av socker, honung, juice och nektar, mjölkpulver och kondenserad mjölk, kaffe- och cikoriaextrakt och sylt, gelé och marmelad. anser generellt att man skall sträva efter att inte ha alltför detaljerade vertikala standarder, dvs. som gäller för vissa varugrupper, utan i största möjliga mån använda sig av och hänvisa till horisontella, generella standarder. har dock inga större invändningar mot förslagen. I förslaget om direktiv för kakao- och chokladvaror kvarstår tvisteämnet om man skall acceptera att vissa chokladvaror får innehålla andra vegetabiliska fetter utöver den mängd kakaosmör som är obligatorisk i dessa produkter. nu gällande regler tillåter sådan inblandning och ståndpunkt är att den skall tillåtas även i fortsättningen. Några medlemsstater anser däremot att kvaliteten på choklad skulle komma att sänkas och att många tropiska länder skulle mista viktiga exportinkomster om inblandning av annat vegetabiliskt fett än kakaosmör tillåts. har vid sin första genomgång av förslaget accepterat inblandning av annat vegetabiliskt fett än kakaosmör under förutsättning att fettet är av tropiskt ursprung. 19.3 Bestrålning av livsmedel Den svenska beslutade att tillåta bestrålning av vissa kryddor eftersom kryddorna kan vara bärare av salmonellasmitta. har i övrigt ett nationellt förbud mot bestrålning av livsmedel och import av bestrålade livsmedel. Kommissionen presenterade ett förslag till parlamentets direktiv om bestrålning av livsmedel. Parlamentet sade emellertid nej till bestrålning av andra livsmedel än örter och kryddor. Efter flera kompromissförslag antogs formellt en gemensam ståndpunkt vid ministerrådet (energi). Förslaget godkänner bestrålning av örtkryddor, kryddor och smakgivande ingredienser av vegetabiliskt ursprung. Senast skall kommissionen lägga fram ett förslag till slutlig lista över livsmedel som får bestrålas. Fram till dess får medlemsländerna behålla existerande förbud mot bestrålning, såväl för den egna industrin som i handeln med andra länder. röstade för förslaget trots att grundläggande inställning är att livsmedel inte skall bestrålas. Avgörande för detta var att förslaget innebär att frågan om bestrålning av livsmedel får en gemensam reglering inom EU och att det tillgodoser konsumenternas viktiga krav på att alla livsmedel som bestrålats och även livsmedel där bestrålade ingredienser ingår skall märkas. 19.4 Dricksvatten EU:s nu gällande bestämmelser om kvaliteten på vatten avsett för att användas som dricksvatten finns i direktiv /778/EEG. Kommissionen presenterade ett förslag att förenkla, uppdatera och konsolidera det gällande direktivet. (miljö) antogs en gemensam ståndpunkt rörande förslaget. Det innebär inte några omfattande förändringar för . Förslaget omfattar allt vatten, antingen i sitt ursprungliga tillstånd eller efter beredning, avsett att drickas eller för andra hushållsändamål, oavsett ursprung och hur vattnet tillhandahålls. Vidare omfattas allt vatten som används i livsmedelsproducerande företag för tillverkning, förädling, konservering, eller saluförande av varor eller ämnen som är avsedda som livsmedel. Det är ett s.k. minimidirektiv, vilket innebär att medlemsländerna får utöka undersökningarna och ställa upp strängare gränsvärden än dem som direktivet anger. 19.5 Märkning av livsmedel beslutade rådet om en ändring av direktiv /112/EEG om märkning av livsmedel. Ändringen omfattar bl.a. kraftigt utökade krav på mängddeklaration av karaktärsgivande ingredienser och tydligare regler för beteckningar under vilka livsmedel saluhålls samt krav om att ange när stärkelse innehåller gluten. Beslut om en förordning om märkning av nötkött och nötköttsprodukter togs av ministerrådet (jordbruk) . Förordningen innehåller bestämmelser om vilka uppgifter en sådan märkning omfattar och krav på spårbarhet. Märkningssystemet är frivilligt men de medlemsländer som väljer att införa det måste följa . Nötkött och nötköttsprodukter skall kunna märkas med uppgift om ursprungsland och med bl.a. information om utfodring. 19.6 Salmonella i kött I medlemskapsförhandlingarna fick och garantier för att bl.a. färskt (kylt och fryst) nöt-, svin- och fjäderfäkött som förs in i från andra EU-länder skall vara fritt från salmonella.