prop · GL0367 · 1998-01-01 00:00:00 — Allmänna medel till standardisering och miljömärkning ska fördelas med beaktande av miljömålet genom att en andel av statsbidraget till näringslivsrelaterad standardisering avsätts för miljöaspekter i standardiseringen. att användningen redovisas av medel specialdestinerade till mandaterad standardisering som anknyter till konsumentfrågor och yttre miljö. att KRAV:s information om ekologiska livsmedel blir berättigad till statligt stöd i samma utsträckning som SIS:s information om nordisk miljömärkning. att en del av statsbidraget till nordisk miljömärkning avsätts för utveckling av kriterier för miljömärkning. Marknadsföring ska inte använda vilseledande miljöargument genom att prövar sådana fall mot marknadsföringslagen. Konsument- och miljöfrågorna ska synas i TV genom att verkar för att TV-reklam inte uppmuntrar till beteenden som är skadliga för miljön och prövar sådana reklaminslag mot marknadsföringslagen. att verkar för att praxis för det informerande TV- programmet utvecklas så att också information om miljö och livsstil kan sändas. Konsumenterna ska enkelt kunna frånsäga sig direktadresserad reklam genom att reglerna för användning utvecklas så att enskildas önskemål om att slippa reklam kan vidarebefordras till andra registerhållare. Konsumentprisindex ska bevaka KRAV-märkta varors pris genom att i samråd med verkar för en prisbevakning i handeln av ekologiskt odlade varor. När det gäller boendet är mina förslag: Bostäder ska miljödeklareras genom att i samråd med och verkar för att konsumenterna får tillgång till miljödeklarationer av bostäder. Slutna kretslopp av näringsämnen från hushållen ska underlättas genom att i samråd med utvärderar försök med kretsloppstoaletter och underlättar lokala, kretsloppsanpassade avloppslösningar. Konsekvenser av den avreglerade elmarknaden ska undersökas genom att i samverkan med undersöker konsekvenserna för konsumenterna och miljön av en avreglerad elmarknad. att uppmuntrar energiföretagens rutiner som tar till vara konsumenternas engagemang för att spara elenergi. Hushållen ska debiteras efter faktisk energiförbrukning genom att enskild förbrukning av värme och varmvatten mäts. Miljöanpassning av bostaden ska ge rabatt på fastighetsskatten genom att i samråd med och tar fram ett system för differentiering av fastighetsskatten för miljöanpassade bostäder. Detta system samordnas med systemet för miljödeklaration av bostäder. Inom resandet, slutligen är mina förslag: Personbilar ska miljödeklareras genom att i samråd med och ver- kar för att konsumenterna får tillgång till miljödeklarationer för personbilar. Konsumenterna ska få användbar information om transporter utan bilägande genom att underlättar för konsumenterna att få tillgång till användbar information om transporter utan bilägande samt samlar in och sprider kunskap och erfarenheter om resenärernas villkor i kollektivtrafiken mellan bl.a. kommuner. Enskilda utan bil ska kunna dra av kostnaden för hyrbil genom att enskilda skattskyldiga personer som inte äger bil får rätt att dra av kostnader för bruk av hyrbil mot kommunalskatten. Enskilda som innehar förmånsbil ska kunna tjäna på att köra sparsamt genom att i samråd med och tar fram ett system för differentiering av beskattningen av förmånsbilar som utgår från bilens miljöegenskaper. Detta system samordnas med systemet för miljödeklaration av bilar. att värdet av förmånsbil beskattas utgående från dels förmånsbilens miljöegenskaper, dels företagets bokförda kostnader för bilen, företagets kapitalkostnader för bilens inköp samt bilens värdeminskning baserad på inköpspris och körsträcka. att innehavaren av en förmånsbil själv betalar bensinförbrukningen. Kör- ning av förmånsbil i tjänsten ersätts sedan på liknande sätt som användandet av privat bil i tjänst. Förteckning över remissinstanser Remissyttranden med anledning av betänkandet Konsumenterna och miljön (SOU 1996:108) har avgetts av: Länsrätten i , Datainspektionen, , (), Statskontoret, (), (),, , , , , lantbruks- universitet, , , (), , , , , , , Kemikalienspektionen, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , , , , , Kooperativa för- bundet (KF), Konsumenter i Samverkan UNDERVERKET, Konsument- vägledarnas förening, KRAV - , (), i (LO), , , , SIS-Standardiseringen i , Stiftelsen , , (), , , , (), Akademikers (), , , Konsumentråd, , () och . Yttrande har vidare inkommit från: , , , ICA-handlarna samt Svenska Elektriska Kommissionen. Sammanfattning av Miljön i konsumentpolitiken (, rapport 1997:31) Vi har inte funnit att det i relation till andra berörda myndigheter skulle föreligga några hinder för att ges ett sektorsansvar för miljöfrågor. För att på ett effektivt sätt kunna hantera frågor som rör miljöpåverkan från konsumentsektorn krävs dock tydliga former för samverkan och en definierad ansvarsfördel-ning mellan och andra myndigheter. Vi har konstaterat att det finns ett stort behov av samordning av det miljörelaterade arbete som sker inom flera tangerande sektorer. En sådan uppgift bör enligt vår mening åvila . Utifrån en beskrivning av nuvarande insatser på miljöområdet visar vi i vilka delar vi skulle behöva förstärka arbetet och hur samverkan med övriga myndigheter, kommuner samt konsument- och miljöorganisationer kan vidareutvecklas. Med dessa resonemang till grund har vi också föreslagit en precisering av vad sektorsansvar för miljömålet i konsumentpolitiken bör omfatta. Vi har dessutom i samarbete med utarbetat ett förslag till överenskommelse om ett fördjupat samarbete mellan de båda myndighe- terna. Vi menar att i den föreslagna rollen som sektorsmyndighet särskilt ska utveckla former för att beakta miljöaspekter i myndighetsutövningen och i kunskapsuppbyggnaden genom varuprovningar samt forsknings- och utvecklingsprojekt. Ansvaret bör även innebära att verket utarbetar underlag som visar på vilket sätt de mest påtagliga minskningarna i hushållens miljöbelastning kan åstadkommas. Detta arbete, liksom utvecklingen av metoder för att följa hur hushållens miljöpåverkan förändras över tiden, behöver ske i samverkan med andra berörda aktörer. Vi pekar också på vikten av att tillräckliga ekonomiska medel avsätts för att på ett effektivt och långsiktigt sätt kunna stödja och utveckla frivilliga organisationers arbete med konsument- och miljöfrågor, bland annat inom områdena kollektivtrafik och livsmedel. ansvar för miljömålet i konsumentpolitiken bör vidare innefatta ett ansvar för kunskapsförmedling till hushållen i frågor som rör konsumtionens effekter på miljön. Detta inkluderar utbildning samt fakta- och informationsservice till konsumentvägledare och andra vidareförmedlare på lokal nivå. I detta ansvar bör ingå att bygga upp en samlad databas för förmedling av information om produkters miljöpåverkan och vilken betydelse olika beteenden och levnadsvanor har i miljöhänseende. uppgift bör vara att säkerställa att denna information är relevant, hålls aktuell och utformas på ett lättillgängligt sätt. För att ett sådant informationssystem ska få tillräcklig omfattning är det av stor betydelse att samverkar med andra myndigheter, kommuner, organisationer och producenter och att en fortlöpande dialog förs med såväl vidareinformatörer som enskilda konsumenter. I rapporten har vi översiktligt redovisat hur kan bidra i arbetet med att uppnå de av föreslagna nationella miljömålen. Ytterligare preciseringar av roll i sammanhanget, inklusive mål och metoder för uppföljning, bör anstå till dess de nya miljömålen fastställts av riksdag och regering. Genomgången av miljömålen har, liksom arbetet med rege- ringsuppdraget i dess helhet, skett i samverkan med . har i förhållande till andra myndigheter med ett sektorsansvar mycket begränsade resurser. Vår avsikt är att genom omfördelning fördubbla andelen av våra egna resurser för arbete inom ramen för det övergripande miljömålet. Vi kan inte se någon möjlighet att inom nuvarande ekonomiska ramar omdisponera ytterligare medel till arbetet med det övergripande miljömålet. Enligt vår bedömning medför de förslag vi lämnat i denna rapport ett behov av ytterligare anslagsmedel på i storleksordningen 20 miljoner , varav ca en tredjedel avser uppbyggnad av en databaserad information om konsumtion och miljö. De förslag vi presenterar i rapporten visar på vägar att förverkliga konsumentpoli-tikens övergripande miljömål "att medverka till en utveckling av sådana konsumtions- och produktionsmönster som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling". Enligt är ohållbara konsumtions-mönster en av de viktigaste källorna till miljöpåfrestningar främst i i-länderna. Att främja konsumentmedvetandet och därmed konsumtionsmönster som minskar miljöpåfrestningarna är därför också några av målen i . Vi menar att detta bara kan åstadkommas om man beaktar konsumenternas möjligheter utifrån de sociala och ekonomiska förutsättningar som olika hushåll har. Vår ambition har varit att ge en allsidig och konstruktiv bild av hur kan bidra till att detta synsätt levandegörs i det svenska miljöarbetet, inte bara genom att identifiera konsumenternas ansvar utan genom att också visa på hur konsumenternas möjligheter att påverka sina egna och producenternas miljöbelastning kan stärkas. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1997/98:67 Konsumenterna och miljön en handlingsplan för hållbar utveckling. 1997/98:67 Bilaga 1 1997/98:67 Bilaga 1 1997/98:67 Bilaga 2 1997/98:67 Bilaga 3 1997/98:67 Bilaga 3