prop · GL03134 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:134 Kontrolluppgiftsskyldighet vid options- och terminsaffärer, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att kontrolluppgift om utfärdande av optioner och slutförande av options- och terminsaffärer skall lämnas av värdepappersinstitut även om avräkningsnota inte skall upprättas. I propositionen föreslås också vissa ändringar i skattebetalningslagen (1997:483). Redovisning av överskjutande ingående mervärdesskatt skall jämställas med inbetalning av skatt. Sådan inbetalning skall anses ha gjorts den 12, den 17, efter redovisningsperioden. Om mervärdesskatten har redovisats andra månaden efter redovisningsperioden eller senare skall dock inbetalningen anses ha gjorts vid den ordinarie förfallodagen. Intäktsränta på överskjutande ingående mervärdesskatt skall beräknas från motsvarande tidpunkter. januari skall kostnadsräntan generellt tas ut efter en räntesats motsvarande basräntan. Dessutom skall mindre företag få möjlighet att efter begäran redovisa skatteavdrag, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt på samma sätt som de större företagen, dvs. senast den 26, senast den 27, efter redovisningsperioden. Betalningen av skatten skall då också ske som gäller för de större företagen. Slutligen föreslås en ändring beträffande tjänsteställe för ledamöter i skattenämnd, vissa ändringar i skatteregisterlagen (1980:343) och de lagändringar som föranleds av att skatteförvaltningen får en ny regionindelning. Lagändringarna i anledning av den nya regionindelningen av skatteförvaltningen föreslås träda i kraft . Lagförslagen i övrigt föreslås i huvudsak träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 6 2.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 11 2.3 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) 16 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) 21 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 25 2.6 Förslag till lag om ändring i 27 2.7 Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) 28 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter 29 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:533) om arbetsställenummer 30 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting 31 2.11 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) 32 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter 33 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:339) om saluvagnsskatt 34 2.14 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) 35 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:171) om särskilt uppskattningsvärde på fastighet 36 2.16 Förslag till lag om ändring i 37 2.17 Förslag till lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327) 38 2.18 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) 39 2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt 40 2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. 41 2.21 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister 42 2.22 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:997) om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister 43 2.23 Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) 44 2.24 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta 45 2.25 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om sär skild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. 46 2.26 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:40) om tillfällig kompensation för viss energiskatt 47 2.27 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) 48 2.28 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar 49 2.29 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting 50 3 Ärendet och dess beredning 51 4 Kontrolluppgiftsskyldighet vid options- och terminsaffärer 51 4.1 Optioner 51 4.2 Terminer 52 4.3 Beskattning av optioner och terminer 52 4.4 Kontrolluppgiftsskyldighet års taxering 54 4.5 54 4.6 Kontrolluppgiftsskyldighet 56 5 Ändringar i skatteregisterlagen 58 5.1 Uppgifter om befrielse från mervärdesskatt vid import 58 5.2 Intyg om utsändning 59 6 Justering av räntereglerna i skattekontosystemet 61 6.1 Behovet av en justering 61 6.2 Gällande regler 62 6.3 Överväganden och förslag 64 7 Tjänsteställe för ledamöter i skattenämnd 66 8 Ny regionindelning för skatteförvaltningen 67 9 Ekonomiska konsekvenser 67 10 Författningskommentar 68 10.1 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 68 10.2 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 70 10.3 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) 71 10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) 71 10.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 72 Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser till betänkandet Kontroll Reavinst Värdepapper (SOU 1997:27) 73 Bilaga 2 Lagrådsremissens lagförslag 74 Bilaga 3 Lagrådets yttrande 87 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 89 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483), 2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343), 4. lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i skatteregisterlagen (1980:343), 5. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, 6. lag om ändring i , 7. lag om ändring i namnlagen (1982:670), 8. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och pris- regleringsavgifter, 9. lag om ändring i lagen (1984:533) om arbetsställenummer, 10. lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting, 11. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 12. lag om ändring i lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, 13. lag om ändring i lagen (1976:339) om saluvagnsskatt, 14. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624), 15. lag om ändring i lagen (1971:171) om särskilt uppskattningsvärde på fastighet, 16. lag om ändring i , 17. lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327), 18. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324), 19. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 20. lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogs- kontomedel m.m., 21. lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister, 22. lag om ändring i lagen (1997:997) om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister, 23. lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481), 24. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, 25. lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., 26. lag om ändring i lagen (1994:40) om tillfällig kompensation för viss energiskatt, 27. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 28. lag om ändring i lagen (1994:692) om kommunala folk- omröstningar, 29. lag om ändring i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting. 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs i fråga om skattebetalningslagen (1997:483) dels att i 2 kap. 1 3 §§ orden det län skall bytas ut mot den region , att i 2 kap. 1 och 2 §§ orden i skall bytas ut mot i och att i 2 kap. 4 § och 10 kap. 32 § orden i skall bytas ut mot i , dels att 8 kap. 19 §, 10 kap. 18 och 23 §§, 16 kap. 4 och 7 §§ samt 19 kap. 7 och 13 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 10 kap. 22 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 19 § Från ersättning för ökade levnadskostnader som lämnas vid sådan tjänsteresa som avses i punkt 3 av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) skall skatteavdrag göras endast till den del ersättningen överstiger de schablonbelopp som anges i punkt 3 respektive 3 a eller, när det gäller kostnad för logi, den faktiska utgiften. Om en tjänsteresa som avses i punkt 3 elfte stycket av anvis- ningarna till 33 § kommunalskatte- lagen varar på samma ort eller, i fall som avses i punkt 3 andra stycket sjunde och åttonde meningarna av samma anvisningar, på samma ort, skall skatteavdraget beräknas på hela ersättningen. Skattemyndig- heten får dock, efter ansökan av den som betalar ut ersättningen, besluta att skatteavdrag skall göras enligt första stycket även under en viss . Om en tjänsteresa som avses i punkt 3 elfte stycket av anvis- ningarna till 33 § kommunalskatte- lagen varar på samma ort eller, i fall som avses i punkt 3 andra stycket åttonde och nionde meningarna av samma anvisningar, på samma ort, skall skatteavdraget beräknas på hela ersättningen. Skattemyndig- heten får dock, efter ansökan av den som betalar ut ersättningen, besluta att skatteavdrag skall göras enligt första stycket även under en viss . 10 kap. 18 § Den som är skyldig att redovisa mervärdesskatt på beskattningsunderlag som exklusive gemenskapsinterna förvärv och import för beskattningsåret beräknas sammanlagt uppgå till högst , skall lämna skattedeklaration enligt följande uppställning. Deklaration som skall skall avse skatteavdrag och mervärdesskatt ha kommit in till skatte- och arbetsgivaravgifter för redovisnings- myndigheten senast för redovisningsperio- perioden den januari mars februari april mars maj april juni maj juli juni augusti juli september augusti oktober september november oktober december november januari december november skall besluta att mervärdesskatt som annars skall redovisas enligt första stycket skall redovisas enligt bestämmel- serna i 19 § om den skattskyldige begär det. Beslutet skall, om inte särskilda skäl talar emot det, gälla minst tolv på varandra följande redovisningsperioder. 22 a § En sådan mervärdesskattskyldig som enligt 15 § har en redo- visningsperiod som är ett helt beskattningsår skall redovisa mer- värdesskatten i en skattedeklaration som skall ha kommit in till skattemyndigheten senast den 12 i andra månaden efter redovisnings- periodens utgång, med undantag för månaderna då deklarationen i stället skall ha kommit in senast den 17. 23 § Kommuner och landsting skall alltid lämna skattedeklaration enligt uppställningen i 18 §, utom , då deklara- tionen i stället skall ha kommit in till skattemyndigheten senast den 12 . Kommuner och landsting skall alltid lämna skattedeklaration enligt uppställningen i 18 § första stycket, utom , då deklarationen i stället skall ha kommit in till skattemyndigheten senast den 12 . Vad som sägs i 20 § gäller inte kommuner och landsting. 16 kap. 4 §1 Avdragen skatt, arbetsgivarav- gifter och mervärdesskatt som skall redovisas i en skattede- klaration skall ha betalats senast som deklarationen skall ha kommit in till skatte- myndigheten enligt 10 kap. 18, 19 eller 22 §. Avdragen skatt, arbetsgivarav- gifter och mervärdesskatt som skall redovisas i en skattede- klaration skall ha betalats senast som deklarationen skall ha kommit in till skatte- myndigheten enligt 10 kap. 12, 18, 19, 22 eller 22 a §. Den som redovisar mervärdesskatt på beskattningsunderlag som exklusive gemenskapsinterna förvärv och import för beskattningsåret beräknas sammanlagt överstiga skall dock ha betalat avdragen skatt och arbetsgivaravgifter, som skall redovisas i en skattedeklaration, senast den 12, senast den 17, efter redovisningsperioden. Mervärdesskatt som har redovisats i en särskild skattedeklaration enligt 10 kap. 32 § första stycket skall ha betalats som deklarationen skall ha kommit in till skattemyndigheten. 7 § Inbetalning av skatt som görs genom avräkning i en skatte- deklaration mot överskjutande ingående mervärdesskatt, som redovisats senast den 26, i de- cember senast den 27, i den månad inbetalningen skulle vara gjord, anses ha gjorts på förfallodagen. Avräkning mot överskjutande ingående mervärdesskatt i övriga fall anses ha gjorts när mervärdes- skatten senast skall ha redovisats. Redovisning av överskjutande ingående mervärdesskatt skall jämställas med inbetalning av skatt, varvid inbetalningen anses gjord den 12, den 17, efter redovisningsperio- den. Om mervärdesskatten har redovisats i andra månaden efter redovisningsperioden eller senare skall dock betalningen anses ha gjorts den dag mervärdesskatten senast skall ha redovisats. 19 kap. 7 § När det är fråga om skatt som skall betalas till följd av ett omprövningsbeslut eller ett beslut av domstol beräknas kostnadsränta från och med dagen efter skattens ursprungliga förfallodag eller, när det är fråga om slutlig skatt, taxeringsåret till och med den dag betalning senast skall ske med anledning av skattemyndighetens eller domstolens beslut. När det är fråga om skatt som skall betalas till följd av ett omprövningsbeslut eller ett beslut av domstol beräknas kostnadsränta från och med dagen efter skattens ursprungliga förfallodag eller den tidigare dag som skatten enligt 16 kap. 7 § anses vara betald, eller, när det är fråga om slutlig skatt, taxeringsåret till och med den dag betalning senast skall ske med anledning av skattemyndighetens eller domstolens beslut. När det är fråga om ingående mervärdesskatt som skall betalas tillbaka till följd av ett beslut enligt 9 kap. 5 § femte stycket första meningen mervärdesskattelagen (1994:200) skall kostnadsräntan inte beräknas för tid fram till och med den dag betalning senast skall ske. Kostnadsränta enligt första stycket beräknas efter en räntesats som motsvarar basräntan. Om skatten skall betalas till följd av ett beslut om skönsbeskattning i avsaknad av redovisning enligt 11 kap. 19 § andra stycket beräknas dock kostnadsräntan efter en räntesats som motsvarar basräntan plus . 13 § Intäktsränta skall beräknas taxeringsåret för 1. skatt som skall betalas tillbaka på grund av nedsättning enligt 11 kap. 13 § eller enligt ett beslut om slutlig skatt efter avdrag enligt 11 kap. 14 § andra stycket 1 och tillägg enligt 11 kap. 14 § andra stycket 2 a och b, eller 2. skatt som skall betalas tillbaka enligt 18 kap. 3 §. För överskjutande ingående mervärdesskatt som har redovisats i skattedeklaration enligt 10 kap. 18 eller 19 § och som inte använts för avräkning enligt 16 kap. 7 § beräknas räntan från och med dagen efter den då deklarationen senast skall ha kommit in. För överskjutande ingående mervärdesskatt som har redovisats i skattedeklaration enligt 10 kap. 18 eller 19 § beräknas räntan från och med dagen efter den dag som skatten enligt 16 kap. 7 § anses vara betald. Denna lag träder i kraft såvitt gäller ändringarna i 2 kap. 1 4 §§ och 10 kap. 32 § och i övrigt . Den nya bestämmelsen i 10 kap. 22 a § tillämpas vid redovisning av mervärdesskatt för redovisningsperioder som har gått till ända efter utgången av . De nya bestämmelserna i 16 kap. 7 § samt 19 kap. 7 och 13 §§, tillämpas från och med redovisningsperiod som gått till ända . Vid tillämpning av bestämmelsen om kostnadsränta vid för sen betalning i 19 kap. 7 § tredje stycket och 8 § skall räntan till och med beräknas efter en räntesats som motsvarar basräntan. 2.2 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 1 av anvisningarna till 19 § och punkt 3 av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Anvisningar till 19 § 1. Socialbidrag, bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., begravningshjälp samt underhåll, som har lämnats intagen i kriminalvårdsanstalt eller patient på sjukhus, samt annan liknande ersättning utgör inte skattepliktig inkomst. Detsamma gäller i fråga om till föreningar influtna medlemsavgifter. Som begravningshjälp behandlas inte tjänstepension avseende tid efter den pensionsberättigades frånfälle. Med skadeståndsförsäkring förstås försäkring, enligt vilken den försäkrade äger utfå ersättning för skadestånd vartill han är berättigad på grund av personskada (överfallsskydd o.d.). Ersättning till följd av personskada som utgår i annan form än periodisk utbetalning (engångsbelopp) och avser förlorad inkomst av skattepliktig natur utgör skattepliktig intäkt såvida icke annat följer av övriga bestämmelser i denna lag. Om engångsbelopp, som utgår till följd av personskada, utgör ersättning för framtida förlust av skattepliktig inkomst, skall dock av beloppet avräknas såsom icke skattepliktig del. Uppbär skattskyldig två eller flera sådana engångsbelopp till följd av samma personskada, skall vad som har sagts gälla varje sådant belopp. Vad som avräknas från ett eller flera engångsbelopp under beskattningsåret får emellertid förekommande fall tillsammans med vad som avräknats för samma personskada sammanlagt icke överstiga femton basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Härvid skall avräknad del av ett engångsbelopp uttryckas i det basbelopp, som har fastställts under vilket engångsbeloppet blivit tillgängligt för lyftning. Utbytes sådan livränta eller del därav, som utgår till följd av personskada och utgör skattepliktig intäkt enligt 32 § 1 mom., mot engångsbelopp, gälla bestämmelserna i föregående stycke beträffande sådant engångsbelopp. Utbytes annan livränta eller del därav, som utgör skattepliktig intäkt enligt 32 § 1 mom., mot engångsbelopp, skall hela engångsbeloppet upptagas såsom skattepliktig intäkt. Sker utbyte, helt eller delvis, av annan livränta än nu sagts mot engångsbelopp, skall beloppet anses utgöra icke skattepliktig intäkt. Lön, som utgår från arbetsgivare i sådana fall, då denne på grund av 3 kap. 16 § andra eller tredje stycket lagen om allmän försäkring äger uppbära arbetstagaren tillkommande ersättning från allmän försäkringskassa, är skattepliktig intäkt. För arbetsgivaren är den av honom i nämnda fall uppburna ersättningen från ävensom annan därifrån uppburen ersättning i anledning av kostnad för den anställdes räkning att betrakta som skattepliktig inkomst, dock att ersättningen icke är skattepliktig för arbetsgivaren, därest den till den anställde utbetalda lönen eller den för honom havda kostnaden utgör för arbetsgivaren icke avdragsgill utgift i förvärvskälla. Ersättning, som annorledes än i form av pension eller annan livränta utbetalas av arbetsgivare vid yrkesskada eller arbetsskada i de fall, då arbetsgivaren står s.k. självrisk enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, räknas till skattepliktig inkomst enligt de grunder som skulle hava gällt vid försäkring enligt sistnämnda lag. Skatteplikt föreligger inte för bidrag från stat eller kommun, som utgår enligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser, i samband med utbildning eller omskolning, till arbetslösa och partiellt arbetsföra samt med dem i fråga om sådana bidrag likställda i den mån bidragen avser traktamente och särskilt bidrag. Flyttningsbidrag som lämnas av en arbetsmarknadsmyndighet utgör inte skattepliktig intäkt i följd varav avdrag inte medges för den kostnad som sådant bidrag eller stöd är avsett att täcka. Skatteplikt föreligger inte heller för bidrag från en allmän försäkringskassa till handikappade eller föräldrar till handikappade barn för anskaffning eller anpassning av motorfordon. Utgår bidraget till en näringsidkare för näringsverksamheten tillämpas bestämmelserna om näringsbidrag i punkt 9 av anvisningarna till 22 §. Skatteplikt föreligger icke för engångsbidrag som utgår i samband med arbetsplacering som utgör led i omhänder- tagande av flyktingar. Skatteplikt föreligger inte för bidrag som stiftelsen minnesfond till fullföljande av sitt ändamål lämnar för mottagarens utbildning. Inte heller föreligger skatteplikt för stipendium som lämnas enligt förordningen (1995:559) om stipendium efter genomfört basår inom vuxenutbildning eller bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gym- nasieskolan. Skatteplikt föreligger inte för bidrag som stiftelsen minnesfond till fullföljande av sitt ändamål lämnar för mottagarens utbildning. Inte heller föreligger skatteplikt för stipendium som lämnas enligt förordningen (1998:52) om stipendium efter genomfört basår inom gymnasial vuxenutbildning eller bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gym- nasieskolan. Skatteplikt föreligger inte för sådant avdrag på ordinarie hyra som en hyresgäst får för att utföra förvaltningsuppgifter av enklare beskaffenhet på hyresfastighet inom ett öppet system för självförvaltning som bestämts i en förhandlingsöverenskommelse enligt hyresförhand- lingslagen (1978:304) eller i ett annat avtal mellan en hyresvärd och en eller flera hyresgäster. Detta gäller endast till den del hyresavdraget inte överstiger den egna lägenhetens andel av den totala kostnaden för den eller de aktuella förvaltningsuppgifterna och under förutsättning att samtliga hyresgäster som deltar i självförvaltningen får avdrag på hyran med samma belopp. Vad som har sagts gäller i motsvarande utsträckning i fråga om avdrag på avgift i bostadsrättsförening, bostadsförening, bostadsaktiebolag och annan därmed jämförbar sammanslutning. till 33 § 3. Har skattskyldig i sitt arbete företagit resor som varit förenade med övernattning utom den vanliga verksamhetsorten, äger han rätt till avdrag för den ökning i levnadskostnaden, som han har haft på grund av att han vistats utom sin vanliga verksamhetsort. Den v a n l i g a v e r k s a m- h e t s o r t e n utgörs av ett område inom ett avstånd av från den skattskyldiges tjänsteställe. Med vanlig verk- samhetsort likställs ett område inom ett avstånd av från den skattskyldiges bostad. T j ä n s t e s t ä l l e är den plats där en arbetstagare fullgör huvuddelen av sitt arbete. Om detta sker under förflyttning eller på arbetsplatser som växlar, anses som tjänsteställe i regel den plats där arbetstagaren fullgör en del av sitt arbete, såsom att hämta och lämna arbetsmaterial eller utföra förberedande och avslutande arbetsuppgifter. Om arbetet på varje arbetsplats pågår begränsad tid enligt de villkor som gäller för vissa arbetstagare inom byggnads- och anläggnings- branschen eller därmed jämförliga branscher skall den skattskyldiges bostad anses som tjänsteställe. För reservofficerare skall bostaden anses som tjänsteställe. Detsamma skall gälla för nämndemän, jurymän och andra liknande upp- dragstagare i allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol, hyres- nämnd eller arrendenämnd. En skattskyldig som arbetar vid någon av Europeiska unionens institutioner eller organ eller vid Europa- skolorna men får den huvudsakliga delen av lönen för arbetet från annan arbetsgivare skall, under längst , anses ha sitt tjänsteställe hos den arbetsgivare som betalar den huvudsakliga delen av lönen, om den skatt- skyldige begär det. Om bostaden på arbetsorten är tillfällig och beror enbart på tjänsteutövningen, skall den inte anses som sådan bostad som avses i andra meningen, under förutsättning att den skattskyldige har annan permanent bostad. Den v a n l i g a v e r k s a m- h e t s o r t e n utgörs av ett område inom ett avstånd av från den skattskyldiges tjänsteställe. Med vanlig verk- samhetsort likställs ett område inom ett avstånd av från den skattskyldiges bostad. T j ä n s t e s t ä l l e är den plats där en arbetstagare fullgör huvuddelen av sitt arbete.