prop · GL03151D1 · 1998-01-01 00:00:00 — Även om inkomsterna under ett eller har överstigit till ett förhöjt prisbasbelopp, men under resten av förvärvsåren understigit denna nivå, innebär detta att det inte föreligger någon rätt till ålderspension från ATP-systemet. Den tjugondelsberäknade pensionen kommer således även i denna situation att bestå enbart av reformerad pension. En annan följd av skilda regler för intjänande av pensionsrätt enligt hittillsvarande och reformerade regler är att den pensionsdel som härrör från det reformerade systemet i vissa fall kan bli förhållandevis mycket större än den del som härrör från ATP-systemet. Så kommer att vara fallet för en pensionsberättigad som har med intjänade pensionspoäng som hans årliga inkomster under förvärvslivet ofta har understigit basbeloppet. Såvitt dessa låga inkomster dock har uppgått till av prisbasbeloppet, kommer pensionsrätt att tillgodoräknas i det reformerade pensionssystemet men inte i ATP-systemet. En liknande situation är att den pensionsberättigade tagit hand om små barn och därvid har tillgodoräknats pensionsgrundande belopp för barnår. Detta kan visserligen inom ATP- systemet resultera i att vårdår för tilläggspension tillgodoräknas den försäkrade, men det innebär inte att pensionsrätt tillgodoräknas såsom i det reformerade pensionssystemet. För att pensionsrätt för barnår skall ge upphov till ett faktiskt pensionsutfall i det reformerade ålderspen- sionssystemet krävs dock att det s.k. förvärvsvillkoret är uppfyllt, dvs. att det för den som tillgodoräknats beloppet senast det år han eller hon fyller har fastställts pensionsgrundande inkomster som för ettvart av har uppgått till minst två inkomstbasbelopp (för år två förhöjda prisbasbelopp). Den pensionsberättigades sammanlagda inkomstrelaterade ålderspension vid pensioneringstillfället kommer således att bestå av summan av den framräknade pensionen från det reformerade systemet som redan vid fastställandet av pensionsrätt har anpassats till tjugondelsinfasningen och tilläggspension i form av ålderspension sedan den senare beräknats till den för årsklassen gällande kvotdelen. Den pensionsberättigade kan emellertid vara berättigad till en högre inkomstrelaterad ålderspension eftersom personer i mellangenerationen kan ha rätt till ett tillägg enligt den s.k. garantiregeln. Denna regel behandlas närmare i avsnitt 28.3. Den sammanlagda pensionen, inklusive ett eventuellt garanti- regelstillägg, kan vidare vara av sådan storlek att den pensionsberättigade dessutom är berättigad till garantipension. Förutsättningarna härför har översiktligt redovisats i avsnitt 5 samt mer fullständigt i propositionen Garantipension, m.m. Indexering m.m. Tilläggspensionen i form av ålderspension skall enligt vad som nämnts ovan räknas fram genom att prisbasbeloppet för året multipliceras med medeltalet av de pensionspoäng som tillgodoräknats den försäkrade, eller om pensionspoäng tillgodoräknats , medeltalet av de 15 högsta poängen. Ålderspensionen utgör av denna produkt. (och 1999 skall dock basbeloppet minskas med två respektive en procentenhet.) Det basbelopp som används vid beräk- ningen prisbasbeloppet skall liksom räknas upp på grundval av förändringarna i konsumentprisindex. Den utgående kvotdelsberäknade pensionen skall enligt de antagna riktlinjerna följsamhetsindexeras. Såvitt avser inkomstpension enligt reformerade intjänanderegler skall följsamhetsindexeringen ske enligt de regler som föreslagits gälla för utgående pensioner i det reformerade systemets fullfunktionsstadium, dvs. uttagen inkomstpension räknas om med det tal som anger kvoten mellan inkomstindex för det nya året och inkomstindex som passerat sedan denna kvot dividerats med ett visst belopp (se avsnitt 18.3). Även den ATP-baserade delen av utgående kvotdelsberäknad pension skall, för tid efter det den pensionsberättigade fyller , enligt de antagna riktlinjerna och vårt förslag i avsnitt 29.5 följsamhetsindexeras enligt samma principer som skall gälla för den reformerade ålderspensionen. Detta innebär att den person i mellangenerationen som uppbär såväl inkomstpension enligt reformerade intjänanderegler som tilläggspension i form av ålderspension och som tar ut pensionen det år han eller hon fyller eller mer kommer att få hela den utgående pensionen följsamhets- indexerad på samma sätt. Den som däremot tar ut sin pension tidigare kommer, fram till det år vederbörande fyller , att få sin inkomstpension följsamhetsindexerad medan den ATP-baserade pensionen kommer att räknas om med hänsyn till förändringarna i prisbasbeloppet enligt AFL. Någon följsamhetsindexering kommer emellertid över huvud taget inte att äga rum förrän /2002 (se avsnitt 18.3). Personer som är födda åren 1938 eller 1939 och som har gjort uttag av ålderspension kommer att få fyra respektive fem tjugondelar av ålderspensionen, dvs. den andel av ålderspensionen som enligt tjugondelsinfasningen skall härröra från det reformerade ålderspensionssystemet, omräknad enligt reformerade intjänanderegler per och följsamhetsindexerad per årsskiftet 2001/2002. Till den del ålderspensionen härrör från ATP- systemet, dvs. med 16 respektive med 15 tjugondelar, kommer följ- samhetsindexering emellertid att ske först fr.o.m. det årsskifte som föregår det år de fyller , dvs. för personer födda /2004 och för personer födda /2005. En person född som har gjort uttag av ålderspension från fördelningssystemet kommer på motsvarande sätt att få sin inkomstpension följsamhetsindexerad fr.o.m. årsskiftet 2001/2002 medan den del av ålderspensionen som är hänförlig till ATP-systemet kommer att följsamhetsindexeras först fr.o.m. årsskiftet 2005/2006. Det årliga pensionsbeloppet kan också komma att påverkas av att den pensionsberättigade tjänar in ytterligare ålderspensionsrätt efter pensioneringen. Enligt vad regeringen föreslår ovan i avsnitt 28.1 kommer sådan tillkommande pensionsrätt att t.o.m. det år den försäkrade fyller på samma sätt som före pensionsuttaget resultera i pensionspoäng för tilläggspension och reformerad pensionsrätt till relevant kvotdel. Fr.o.m. skall emellertid pensionsrätten i sin helhet tillgodoräknas inom det reformerade pensionssystemet. Den ATP-baserade pensionen påverkas genom folkpensionsdelen dessutom av att den pensionsberättigade byter civilstånd. 28.3 Garantiregeln Regeringens förslag: Personer som omfattas av tjugondelsinfas- ningen skall vara berättigade till en inkomstgrundad ålderspension lägst motsvarande den tilläggspension i form av ålderspension, in- klusive en kompensation för folkpensionen, som har tjänats in t.o.m. . Folkpensionsdelen skall därvid beräknas i enlighet med nu- varande regler vad avser den pensionsberättigades civilstånd och ut- göra så stor del av oavkortad folkpension som motsvarar den andel oavkortad pension som tilläggspension i form av ålderspension hade utgjort vid ingången av . Denna garanterade pensionsnivå skall vara prisindexerad genom prisbasbeloppet fram till och följsamhetsindexerad därefter. Vid tillämpning av garantiregeln skall för individen en in- komstgrundad ålderspension beräknas som om pensionsrätten i sin helhet hade tillgodoräknats inom fördelningssystemet. I det fall den garanterade nivån enligt garantiregeln överstiger denna pension skall ett tillägg utges. Ett sådant tillägg skall utges tidigast och omprövas löpande. Aktuellt civilstånd skall påverka tilläggets storlek. Tillägg enligt garantiregeln skall inte utges vid uttag av enbart pre- miepension. Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1995:41 stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: anser att pension som utbetalas enligt garantiregeln skall vara inkomstindexerad och inte, som föreslagits, prisindexerad. menar att den garanterade folkpensionsdelen, när det är förmånligare för den enskilde, bör beräknas med hänsyn till levnadsålder och bosättningstid i i enlighet med den s.k. bosättningsregeln i folkpensionssystemet. anför att det förhållande att pension enligt garantiregeln skall avräknas fullt ut mot pensionsförmåner som tjänas in efter inte överensstämmer med reformens allmänna inriktning att uppmuntra till förvärvsarbete efter . Skälen för regeringens förslag: Enligt de av antagna rikt- linjerna för övergångsreglering på förmånssidan skall för mellangenera- tionen gälla en särskild garantiregel. Garantiregeln innebär att personer i mellangenerationen tillförsäkras en lägsta inkomstgrundad ålderspension motsvarande t.o.m. intjänad pensionsrätt i nuvarande system. Effekten av pensionsberäkning enligt tjugondelsinfasningen skall alltså inte kunna bli att individen får en lägre inkomstrelaterad ålderspension än den som faktiskt intjänats då riktlinjerna för reformeringen av pensionssystemet antogs av . Den garanterade pensionsnivån enligt garantiregeln skall motsvara den andel oavkortad pension som tilläggspension i form av ålderspension hade utgjort vid ingången av . Med år med pensionspoäng skall härvid avses år för vilka pensionspoäng eller s.k. vårdår enligt 11 kap. 6 a § AFL tillgodoräknats. Enligt princippropositionen skulle den garanterade pensionsnivån enligt garantiregeln beräknas efter då aktuellt civilstånd och prövas mot den kvotdelsberäknade pensionen. Om denna nivå då visade sig vara högre än den kvotdelsberäknade pensionen skulle differensen utges som ett fast tillägg till den inkomstgrundade ålderspensionen. En civilståndsändring efter avsågs inte påverka tillägget och det skulle inte heller omprövas efter . Förslaget i princippropositionen innebar således att en person som fortsätter att arbeta efter och t.ex. har tjänat in en pension som överstiger garantiregelns nivå även fortsättningsvis skulle vara berättigad till det tillägg som fastställts . Under den fortsatta beredningen av garantiregelns närmare utformning har frågan om tillägg enligt garantiregeln skall läggas fast eller löpande omprövas varit föremål för ytterligare överväganden. I Ds 1995:41 föreslogs att garantiregeln inte skulle ses som en garanterad nivå just . Avsikten med regeln kan i stället sägas vara att tillförsäkra individer i mellangenerationen en lägsta inkomstgrundad ålderspension, tidigast , som motsvarar t.o.m. intjänad inkomstrelaterad ålderspension. Om individen, antingen före eller efter , faktiskt har tjänat in en pension enligt reformerade intjänanderegler som överstiger den garanterade nivån bör något tillägg enligt garantiregeln inte utges. I den mån senare intjänad pensionsrätt minskar skillnaden mellan den garanterade nivån och den kvotdelsberäknade pensionen, bör tillägget minskas. I enlighet med detta synsätt bör pensionsnivån enligt garantiregeln inte heller låsas vid den pensionsberättigades civilstånd vid just utan i stället omräknas vid civilståndsändring. Detta överensstämmer också med det i avsnitt 28.2 redovisade förslaget till hur den pensionsberättigades civilstånd skall påverka den kvotdelsberäknade pensionen. Regeringen föreslår således att tillägget enligt garantiregeln skall utgöra skillnaden mellan å ena sidan en pensionsnivå som skall motsvara den rätt till inkomstrelaterad ålderspension som en individ i mellangenerationen hade förvärvat inom ATP-systemet fram t.o.m. och å andra sidan en inkomstgrundad pension beräknad enligt reglerna för tjugondelsinfasningen. Tillägget skall utges tidigast fr.o.m. den månad då den pensionsberättigade uppnår och skall omprövas löpande. I det följande redovisas närmare förslaget till utformning av garantiregeln. Som ett första steg i beräkningen av ett eventuellt tillägg enligt garantiregeln skall den garanterade nivån beräknas. I enlighet med de antagna riktlinjerna föreslår vi att denna bör utgå från de högst 15 bästa poängåren och antalet intjänade år med pensionspoäng fram t.o.m. . Eftersom ATP baseras enbart på de inkomster som överstiger ett prisbasbelopp är det emellertid nödvändigt att, på samma sätt som gäller för tilläggspensionsdelen i den kvotdelsberäknade ålderspensionen, kompensera för det första prisbasbeloppet av inkomsten. TCO har anfört att den garanterade folkpensionsdelen, när det är förmånligare för den enskilde, bör beräknas enligt den s.k. bosättningsregeln i folkpensionssystemet. Av samma skäl som ovan redovisats i avsnitt 28.2 bör emellertid enligt regeringens uppfattning kompensation utgöras av folkpensionens grundbelopp beräknat i förhållande till antalet år med pensionspoäng. Folkpensionsdelen skall således i princip beräknas i 30- delar (jfr dock vad som nämnts om obetalda avgifter till ålderspensionssystemet för inkomstår ). För en person som har uppburit ålderspension från fördelningssystemet skall den enligt garantiregeln beräknade pensionsnivån reduceras för tidigt uttag enligt de regler som gäller för tilläggspension. Den garanterade nivån skall uttryckas i prisbasbelopp för att omräknas i kronor enligt det gällande prisbasbeloppet för utgående pensioner. Den skall därefter, dvs. fr.o.m. årsskiftet som föregår det år den försäkrade fyller , följsamhetsindexeras på samma sätt som en utgående pensionsförmån. Nivån skall inte låsas vid individens civilstånd utan omräknas vid ändrat civilstånd på motsvarande sätt som den kvotdelsberäknade pensionen. Det andra steget i tillämpningen av garantiregeln är att beräkna den in- komstgrundade ålderspension enligt tjugondelsinfasningen som skall jämföras med den garanterade nivån. Jämförelse skall göras med den faktiska pensionen med ett undantag. Den faktiska inkomstgrundade ålderspensionen utgörs för flertalet personer i mellangenerationen av dels inkomstpension, dels premiepension. Pension från fördelnings- och premiepensionssystemet får emellertid tas ut oberoende av varandra. Premiepensionen baseras på olika fondandelar och behållningen kan förväntas variera relativt kraftigt över tiden och från individ till individ. Tillägget enligt garantiregeln bör beräknas utifrån en standardsituation som inte påverkas av hur individen i det enskilda fallet väljer att disponera premiepensionen. Av bl.a. detta skäl skall den ålderspension som skall jämföras med den garanterade nivån beräknas som om individen hade tjänat in pensionsrätt enbart inom fördelnings- systemet. Faktisk utgående premiepension skall således inte beaktas. I stället beräknas en pension som om all reformerad pensionsrätt varje intjänandeår hade förts till fördelningssystemet. För att fastställa rätt till ett tillägg skall således jämförelse göras mellan den garanterade nivån enligt garantiregeln och en tänkt kvotdelsberäknad pension från fördelningssystemet, som, med hänsyn till att premiepensionen räknas med, är högre än den faktiskt utgivna pensionen från detta system. Om den garanterade nivån är högre är personen berättigad till ett tillägg motsvarande skillnaden mellan denna nivå och den beräknade pensionen enligt tjugondelsinfasningen. Tillägg till pensionen enligt garantiregeln skall kunna utges tidigast fr.o.m. den månad den pensionsberättigade fyller , dock tidigast fr.o.m. pensionsuttaget. Vid uttag efter skall någon uppräkning inte ske av den garanterade nivån i garantiregeln till följd av uppskjutet uttag. En konsekvens av den föreslagna regeln är att vid uttag av enbart premiepension skall inget tillägg enligt garantiregeln ges ut. Om en person uppbär partiell pension skall prövning ske mot mot- svarande andel av det enligt garantiregeln beräknade beloppet. Detta skulle vid uttag av halv pension innebära att pensionsnivån skall prövas mot halva det garanterade beloppet och om detta är högre utges skillnaden som tillägg enligt garantiregeln. Om personen ökar sitt uttag till hel pension omprövas tillägget. Det skall då göras en ny jämförelse mellan hela det garanterade beloppet och personens hela kvotdelsberäknade pension och differensen däremellan skall utges som ett tillägg. 28.4 Uttag av ålderspension m.m. Regeringens förslag: Inkomstgrundad ålderspension och premiepension beräknad enligt principerna för tjugondelsinfasningen skall utges tidigast . Vid uttag av ålderspension skall pensionen beräknas enligt nuvarande regler. Kvotdelsberäknad ålderspension skall kunna tas ut, helt eller partiellt, fr.o.m. . Därvid skall den del som baseras på tilläggspension justeras på samma sätt som vid tidigt respektive uppskjutet uttag av ålderspension. Vid beräkning av inkomstpension för personer som är födda åren 1938 1939 och som har gjort tidigt uttag av ålderspension skall pensionsbehållningen från fördelningssystemet reduceras för som personen i fråga gjort uttag av ålderspension . Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1995:41 stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: () anser att möjligheten till delpension bör finnas kvar. Skälen för regeringens förslag: Inkomstgrundad ålderspension från fördelningssystemet som utges till mellangenerationen utgörs normalt av två delar, en del grundad på pensionspoäng och en del grundad på reformerad pensionsrätt. De två delarna skall dock behandlas som en enhet vad gäller uttag av pension. För mellangenerationen föreslås därvid gälla samma uttagsregler som för personer födda , vilka är berättigade till enbart reformerad ålderspension. I avsnitten 18 och 21 har redogjorts för regler om uttag av reformerad ålderspension. Dessa regler föreslås alltså gälla även för den kvotdelsberäknade pensionen. Det innebär således att uttag av kvotdelsberäknad pension kan ske tidi- gast fr.o.m. samt att uttag av inkomstpension och premiepension kan avse hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels pension. I avsnitt 18.1 har vidare föreslagits att inkomstpension skall kunna återkallas helt eller delvis högst en gång per sexmånadersperiod. Detsamma föreslås gälla beträffande premiepension och beträffande pension från ATP-systemet (jfr. avsnitt 21 och 29.4). Någon särregel föreslås inte gälla för den kvotdelsberäknade pensionen. Vid tidigt eller uppskjutet uttag skall ålderspensionen beräknad enligt tjugondelsinfasningen justeras med avseende härtill. Därvid föreslår regeringen att den del som utgörs av inkomstpension och premiepension respektive tilläggspension var för sig justeras i enlighet med de regler som gäller inom respektive system. I avsnitt 18.2 har redogjorts för hur inkomstpensionens storlek justeras med avseende på den pensions- berättigades ålder vid pensioneringstidpunkten genom delningstalet. Om pensionen tas ut före alternativt efter motsvarar således den del av den kvotdelsberäknade pensionen som utgörs av inkomstpension och premiepension ett mindre alternativt större belopp jämfört med om pensionen tas ut vid , eftersom delningstalet då beräknas till ett högre eller lägre tal. Beträffande tilläggspensionsdelen minskas alternativt ökas denna enligt nu gällande regler med en viss procent (0,5 respektive 0,7) för varje månads uttag före eller efter . Omräkning med hänsyn till pensionsuttag En särskild fråga är hur pension enligt tjugondelsinfasningen skall beräknas för personer som uppburit ålderspension , dvs. tidpunkten för första utbetalning av pension enligt reformerade intjänanderegler. De två äldsta årsklasserna i den nu föreslagna mellangenerationen, dvs. personer födda åren 1938 1939, har nämligen möjlighet att ta ut ålderspension , vilken då kommer att utges enligt nuvarande regler. Utgångspunkten för den fortsatta beredningen av denna fråga har varit att i den rätt till ålderspension enligt reformerade regler som inträder per skall ett tidigare uttag av ålderspension beaktas. Därvid bör den inkomstgrundade pensionen reduceras enligt försäkringsmässiga principer med hänsyn till omfattningen av det förtida uttaget. För de personer i mellangenerationen som uppburit ålderspension skall den inkomstrelaterade ålderspensionen räknas om enligt tjugondelsinfasningen så att ett visst antal kvotdelar av utgående tilläggspension och folkpension byts ut mot motsvarande antal kvotdelar av pension grundad på reformerad pensionsrätt. Regeringen föreslår att reduktionen av den del av den kvotdelsberäknade ålderspensionen som grundas på pensionsrätt för inkomstpension och premiepension skall ske genom att personens pensionsbehållning reduceras med den procentsats som gäller enligt nuvarande regler för tilläggspension och folkpension vid uttag . För den del av den kvotdelsberäknade ålderspensionen som baseras på tilläggs- pension skall de nuvarande reduceringsfaktorerna tillämpas tillsammans med de regler för denna del som beskrivits i avsnitt 29.4. Vid förtida uttag görs enligt nuvarande regler en försäkringsmässig re- duktion av pensionen. Pensionen reduceras för som, då pensionen börjar utges, återstår till den månad som den pensionsberättigade fyller . Inom det reformerade ålderspensionssystemet föreslås också att en försäkringsmässig reduktion av inkomstpensionen görs, men denna sker genom att pensionen beräknas med ett högre delningstal i de fall uttaget sker vid en tidigare ålder. I båda systemen blir reduktionen . Reduktion av pensionen till följd av tidigt uttag sker således på olika sätt i de två regelsystemen men är i princip av samma storleksordning. Det innebär att för den enskilde ger den föreslagna metoden för omräkning, dvs. att även inkomstpensionen reduceras enligt nuvarande regler med avseende på pensionsuttaget , i princip samma utfall som om pensionen redan från första uttagstidpunkten skulle ha beräknats och utbetalats enligt reformerade regler. Vi föreslår således att pensionsbehållningen från fördelningssystemet för en person i mellangenerationen som genom tidigt uttag börjat uppbära ålderspension skall reduceras för varje månads uttag före . Därefter beräknas den inkomstpension som utges från fördelningssystemet fr.o.m. januari månad genom att den reducerade pensionsbehållningen delas med delningstalet för individens ålder . Vid reduktion med hänsyn till det tidiga uttaget beaktas således endast antalet månader , inte antalet månader före 65-årsmånaden. Därefter övergår reduktionen för det tidiga uttaget till att beaktas i delningstalet. Om det tidiga uttaget varit partiellt, skall endast motsvarande andel av pensionsbehållningen reduceras. Även i det fall att den pensionsberättigade har återkallat ett förtida pensionsuttag och således inte uppbär pension just , föreslår vi att pensionsbehållningen skall reduceras med avseende på den pension som utbetalats . Reduktionens storlek beräknas enligt de regler som gäller i nuvarande pensionssystem, dvs. reduktion per månads uttag avseende den andel av pensionen som uttaget omfattade. Avveckling av delpensionssystemet I enlighet med de antagna riktlinjerna föreslår regeringen i avsnitt 29.6 att delpension inte skall kunna nybeviljas efter utgången av samt att någon ökning av redan uttagen delpension inte heller skall kunna ske efter denna tidpunkt. Delpension kommer dock enligt förslaget att utges även fortsättningsvis till dem som vid utgången av uppbär sådan pension. Detta innebär att personer i mellangenerationen födda åren 1938 1939 kan omfattas av nuvarande delpensionssystem samt att , dvs. det år personer födda fyller , blir som utbetalning av delpension kommer att kunna ske. 29 Förändringar inom ramen för nuvarande pensionssystem 29.1 Inledning Enligt de antagna riktlinjerna skall personer som inte omfattas av de re- formerade reglerna även fortsättningsvis få den inkomstrelaterade ål- derspensionen beräknad i princip enligt hittillsvarande ATP-regler. I av- snitt 28 föreslås att personer som är födda under något av åren 1938 1953 skall få sin pension beräknad delvis enligt nuvarande regler och delvis enligt reformerade regler. Nuvarande regler om pensionsgrun- dande inkomst och pensionspoäng m.m. i kapitel 11 i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) skall emellertid enligt förslag i avsnitt 6.3 flyttas till den nu föreslagna lagen (1998:000) om inkomstgrundad ål- derspension. Även fortsättningsvis skall således pensionspoäng tillgodo- räknas på grundval av inkomster av anställning och inkomster av annat förvärvsarbete (den pensionsgrundande inkomsten).