prop · GL03145 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:145 Miljöpolitik för ett hållbart Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll Regeringens övergripande mål för det miljöpolitiska arbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljö- problemen i är lösta. skall vidare internationellt vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för ekologiskt hållbar utveckling. I propositionen anger regeringen hur miljöpolitiken på olika områden skall föras vidare för att detta övergripande mål skall kunna nås. Propositionen är en vidareutveckling och precisering av det inledda arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. Regeringen har och lagt fram propositioner och en skrivelse när det gäller flera områden som tillsammans med den nu aktuella miljöpropositionen är viktiga delar i det samlade arbetet för en hållbar utveckling. Det gäller t.ex. förslag om energi, transporter, regionalpolitik, sysselsättning, konsumentpolitik, bostadspolitik, jordbruk samt arkitektur, formgivning och design. Regeringen har vidare föreslagit att en ny balk, , införs (prop. 1997/98:45). Förslaget till ny miljöbalk utgör en både samordnad, skärpt och breddad miljölagstiftning för en hållbar utveckling. Regeringen uttalar också ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150), att arbetet med att ställa om till ekologisk hållbarhet bör fortsätta och föreslår höjda anslag till miljön. Regeringen föreslår att en ny struktur för arbetet med miljömål bör tillämpas. Ett begränsat antal nationella miljökvalitetsmål fastställs av . Genom dessa miljökvalitetsmål anger vilket miljötillstånd som skall uppnås i ett generationsperspektiv. Regeringen svarar för att delmål ställs upp i de fall det behövs för att nå miljökvalitetsmålen. Delmålen utgör utgångspunkter för en precisering av mål och strategier inom olika samhällssektorer på skilda nivåer. Regeringen konstaterar att det övergripande generationsmålet och den nya strukturen innebär ett nytt sätt att arbeta inom miljöpolitiken. Regeringen har därför för avsikt att tillsätta en parlamentarisk beredning som får i uppgift att i samverkan med berörda myndigheter göra en samlad översyn av detta arbete. Regeringen gör bedömningen att den nya och de nya nationella miljökvalitetsmålen, med den ansvarsfördelning för målupp- fyllelse m.m. som föreslås, tillsammans skapar ytterligare förutsättningar för en decentralisering av miljöarbetet. Härigenom ökar möjligheterna och intresset, inte minst inom näringslivet, att ta egna initiativ till åt- gärder för en bättre miljö. I ett globalt perspektiv behöver resursanvändningen effektiviseras. Beräkningar visar att resursanvändningen i vår del av världen behöver effektiviseras avsevärt om jordens ekosystem skall kunna bära en ökande världsbefolkning och lämna utrymme för en standardökning i världens utvecklingsländer. Som ett möjligt mått på den nödvändiga minskningen har inom FN-systemet lanserats begreppet faktor 10, som innebär att i-ländernas resursanvändning i ett generationsperspektiv grovt räknat behöver bli tio gånger effektivare. I en utvecklad kretsloppsstrategi med krav på en större resurshushållning föreslår regeringen för en rad olika varuslag att berörda inriktar sitt handlande så att uppsatta mål kan uppnås inom en till två generationer. Ett vitalt och miljöanpassat näringsliv och en miljöanpassad samhällsplanering är nödvändiga förutsättningar för en hållbar utveckling. När det gäller kemikaliepolitiken skall allt kemikaliesäkerhetsarbete liksom utgå från riskvärderingar. Dagens arbetsmetoder måste kompletteras med ett mer generellt arbetssätt som riktas mot ämnen med vissa specifika egenskaper. Inom EU verkar för en intensifiering av arbetet med att in- tegrera miljöfrågorna i olika samhällssektorer. Det internationella miljösamarbetet skall vara fortsatt handlingsinriktat och offensivt. En målmedveten strävan är att integrera miljöaspekten i frågor som rör handel, bistånd och tekniköverföring. Regeringen föreslår att godkänner ändringar av Montrealprotokollet med skärpningar av de regler som gäller för ämnen som bryter ned ozonskiktet. Regeringen föreslår vidare att godkänner en konvention om säkerheten vid hantering av använt kärnbränsle och om säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall. Propositionens huvudförslag utgörs av förslaget till nationella miljökvalitetsmål. Denna läsanvisning syftar till att belysa hur dessa mål i olika avseenden förs vidare i propositionens kapitel. Kapitel 4 behandlar: 15 miljökvalitetsmål; Ansvarsfördelning mellan olika samhällsnivåer och sektorer m.m.; Uppföljning av regeringens förslag Kapitel 5 behandlar: Riktlinjer för resurseffektivitet och deras koppling till miljökvalitetsmålen Kapitel 6 behandlar: Riktlinjer för en ny kemikaliepolitik och deras koppling till miljökvalitetsmålen Kapitel 7 behandlar: Åtgärdsstrategier inom vissa områden och deras koppling till miljökvalitetsmålen (transporter, försurning och klimat) Kapitel 8 behandlar: Näringslivets miljöarbete och konsumenternas roll med koppling till miljökvalitetsmålen (bl.a. ekonomiska styrmedel, upphandling och miljöledning) Kapitel 9 behandlar: Samhällsplanering samt lokalt och regionalt miljöarbete med koppling till miljökvalitetsmålen (bl.a. lokalt investeringsstöd för hållbar utveckling och fortsatt Agenda 21-arbete) Kapitel 10 behandlar: Strategi för det svenska miljöarbetet i EU och kopplingen till miljökvalitetsmålen Kapitel 11 behandlar: Ett stärkt internationellt miljöarbete och kopplingen till miljökvalitetsmålen Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 8 2 Ärendet och dess beredning 9 2.1 förslag till nya nationella miljökvalitetsmål 9 2.2 9 2.3 förslag om utökat förbud mot mark- avvattning 10 2.4 Miljövårdsberedningens betänkande om utökat skydd av produktiv skogsmark 10 2.5 Miljövårdsberedningens förslag angående statsförvaltningens arbete för ekologisk hållbarhet 11 2.6 11 2.7 Kretsloppsdelegationens förslag till strategi för resurseffektivitet och kretsloppsanpassad varu- produktion 11 2.8 12 2.9 uppföljning av producentansvaret 12 2.10 Kretsloppsdelegationens förslag till producentansvar för möbler 12 2.11 aktionsplan på avfallsområdet 12 2.12 betänkande om en hållbar kemikaliepolitik 13 2.13 Kemikalieinspektionens rapport om kemikalier i textilier 13 2.14 Kemikalieinspektionens rapport 13 2.15 Utvärdering av kvicksilver- och amalgamavveck-lingen 14 2.16 Rapporter om additiv i PVC samt hantering av PVC-avfall 14 2.17 15 2.18 Förslag till nytt miljöklassningssystem för bilar 15 2.19 Åtgärder mot försurning 15 2.20 nationella plan för kalkningsverksam- heten 16 2.21 Stöd till energiskog 16 2.22 2009 förslag till vision 16 2.23 En samordnad kultur- och naturmiljöpolitik 17 2.24 Underlag för den svenska strategin i EU:s miljöarbete 17 2.25 för 17 2.26 Ratificering av ändring i Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet 18 2.27 Ratificering av konventionen om säkerheten vid hantering av använt kärnbränsle och om säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall 18 3 Miljöpolitikens utveckling och inriktning 19 4 Nationella miljökvalitetsmål för ekologiskt hållbar utveckling 34 4.1 Miljökvalitetsmålens roll i arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling 34 4.2 Regeringens förslag till nya nationella miljökvalitetsmål 44 4.2.1 luft 44 4.2.2 Grundvatten av god kvalitet 52 4.2.3 Levande sjöar och vattendrag 59 4.2.4 Myllrande våtmarker 69 4.2.5 Hav i balans samt levande kust och skärgård 77 4.2.6 Ingen övergödning 93 4.2.7 Bara naturlig försurning 101 4.2.8 Levande skogar 111 4.2.9 Ett rikt odlingslandskap 120 4.2.10 Storslagen fjällmiljö 130 4.2.11 God bebyggd miljö 138 4.2.12 Giftfri miljö 150 4.2.13 Säker strålmiljö 154 4.2.14 Skyddande ozonskikt 157 4.2.15 Begränsad klimatpåverkan 162 4.3 Myndigheternas arbete med miljökvalitetsmålen m.m. 169 4.3.1 Ansvarsfördelning i miljömålsarbetet och upp- följning av målen 169 4.3.2 Sektorsmyndigheter och hållbar utveckling 173 4.3.3 Miljöledningssystem i statlig verksamhet 175 4.4 Underlag och metoder för uppföljning och utvärdering 176 4.4.1 Miljöstatistik och indikatorer 178 4.4.2 Kulturmiljöstatistik 180 4.4.3 181 4.4.4 Miljöövervakningen av kemikalier 184 4.4.5 Kulturmiljöövervakning 185 4.4.6 Miljöövervakning av radioaktiva ämnen 185 4.4.7 Materialflödesstatistik 186 5 Resurseffektivisering i ett kretsloppssamhälle 188 5.1 Riktlinjer för en effektiv och långsiktigt hållbar material- och energianvändning 188 5.2 Miljövarupolicy inom EU 195 5.3 Producentansvar och kretsloppsanpassning av varor 196 5.3.1 Producentansvaret för förpackningar, retur- papper och däck som bidrag till omställningen av miljöarbetet 197 5.3.2 Producentansvar för bilar samt elektriska och elektroniska produkter 201 5.3.3 Kretsloppsanpassning av möbler, byggnader och kontorspapper m.m. 203 5.4 Mindre mängd avfall för bortskaffande 205 5.5 Kretslopp av växtnäring mellan stad och land 207 5.6 Ett säkert och utvecklande arbetsliv är en viktig faktor i kretsloppsanpassningen 208 6 Kemikaliepolitik för 2000-talet 209 6.1 Nya arbetssätt behövs i kemikaliepolitiken 209 6.2 Ytterligare riktlinjer för kemikaliepolitiken. 212 6.3 Arbetet med att minska riskerna vid hantering av kemikalier kan utvecklas 220 6.3.1 Utgångspunkter för det framtida arbetet 220 6.3.2 Samverkan, myndighetsorganisation och tillsynsarbetets uppläggning 221 6.3.3 Ökad information till allmänheten 224 6.3.4 Klassificering och märkning av kemiska produkter 227 6.3.5 Kunskapen om kemikaliers användning är otill- räcklig 228 6.3.6 Försiktighetsprincipen och Produktvalsprincipen (substitutionsprincipen) måste accepteras globalt 229 6.3.7 Det behövs en gemensam kemikaliepolicy på EU-nivån 230 6.3.8 Global samverkan för att uppnå de nationella miljökvalitetsmålen 230 6.4 Begränsningar och avveckling av vissa skadliga ämnen 233 6.4.1 Kemikalier i textilier 234 6.4.2 Läkemedels samt kosmetiska och hygieniska produkters miljöpåverkan 237 6.4.3 Bly 240 6.4.4 Kvicksilver 246 6.4.5 PCB 253 6.4.6 Bromerade flamskyddsmedel 255 6.4.7 Klorparaffiner 258 6.4.8 Nonylfenoletoxilater 260 6.4.9 Ftalater och andra mjukgörare i PVC m.m. 263 6.4.10 Organiska tennföreningar som tillsats i PVC 268 6.4.11 Åtgärder för att minska miljöbelastningen från PVC - en sammanfattning 270 6.4.12 Bekämpningsmedel 273 6.4.13 Ämnen med tillfälliga svenska särbestäm- melser 274 6.4.14 Klimatpåverkande ämnen 275 7 Åtgärdsstrategier på vissa områden 276 7.1 Vissa åtgärder på transportområdet 276 7.1.1 Sektorsmål för transporter och behov av åtgärder 276 7.1.2 Konventionella fordonsbränslen 279 7.1.3 Strategi för alternativa drivmedel i 281 7.1.4 EU-regler om avgaskrav 286 7.1.5 Utvecklingen av det svenska miljöklassystemet för bilar 288 7.2 Försurning 290 7.2.1 Åtgärder mot nedfall 290 7.2.2 Kalkningsverksamheten 295 7.3 Klimat 296 7.3.1 Åtgärder inom klimatområdet 296 7.3.2 Energiskog 303 8 Näringslivets och konsumenternas roll i miljöarbetet 304 8.1 Hållbara produktions- och konsumtionsmönster 304 8.2 Näringslivet 307 8.2.1 Den finansiella sektorn 307 8.2.2 Industrin 308 8.2.3 Tjänstesektorn 312 8.3 Staten som ägare 313 8.4 Optimalt styrmedelsval 314 8.5 Miljöanpassade stöd 316 8.6 Marknadsinriktade styrmedel 318 9 Samhällsplaneringen och det lokala och regionala miljöarbetet 321 9.1 Samhällsplanering för en ekologiskt hållbar utveckling 321 9.1.1 Regionala miljö- och hushållningsprogram 322 9.1.2 Hållbar utveckling av städer och bebyggelse- miljöer 323 9.1.3 Naturvård och kulturmiljövård 327 9.2 Lokalt investeringsstöd för ekologiskt hållbar utveckling 327 9.3 Fortsatt arbete med 330 10 Riktlinjer för det svenska miljöarbetet i EU 333 10.1 Bakgrund och övergripande målsättningar 333 10.2 Utmaningarna för EU 340 10.3 Förhållandet till den inre marknaden 344 11 Internationellt miljösamarbete 347 11.1 Ett stärkt internationellt miljösamarbete 348 11.2 Regionalt miljösamarbete 353 11.3 361 11.4 Internationella miljökonventioner 365 11.5 Handel och miljö 366 11.6 Internationellt utvecklingssamarbete 369 12 Godkännande av ändringar av Montrealprotokollet 373 13 Godkännande av konventionen om säkerheten vid hantering av använt kärnbränsle och om säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall 375 13.1 Arbetet med konventionen 375 13.2 Konventionens omfattning och innehåll 377 13.3 Godkännande av konventionen och lagstiftningsfrågor 379 Bilagor 1 59 förteckning se sid. 384 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels godkänner regeringens förslag till 1. en ny struktur i arbetet med miljömål (avsnitt 4.1), 2. 15 nationella miljökvalitetsmål (avsnitt 4.2.1 - 4.2.15), 3. riktlinjer för resurseffektivitet (avsnitt 5.1) och 4. riktlinjer för samhällsplaneringen (avsnitt 9.1), dels godkänner 5. ändringarna av Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet (kapitel 12) och 6. konventionen om säkerheten vid hantering av använt kärnbränsle och om säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall (kapitel 13), dels godkänner 7. att det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramslaget B 12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket får, utöver anläggningsstöd för energiskog, även utnyttjas för andra åtgärder i syfte att stimulera energiskogsodling (avsnitt 7.3.2). 2 Ärendet och dess beredning I propositionen behandlas bl.a. följande utredningsförslag och rapporter. 2.1 förslag till nya nationella miljö- kvalitetsmål Regeringens vision om ett hållbart ställer krav på ett nytt system av nationella miljökvalitetsmål. Dessa bör vara lättare att överblicka än de hittillsvarande miljömålen och skall bidra till att styra utvecklingen. för presenterade i rapporten för miljön (rapport 1996:4) en översikt och analys av arbetet med nationella miljömål. Denna rapport låg till grund för ett regeringsuppdrag till . förslag presenterades i luft och gröna skogar förslag till nationella miljömål 1997 (rapport 4765). Rapporten innehåller förslag till en ny målstruktur med 18 nationella miljökvalitetsmål samt en analys om bl.a. principer för målstyrning på miljöområdet, om uppföljning av målen, om bedömning av kostnads- effektivitet och om kunskapsbehov. En sammanfattning av finns i bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr M97/3087/8). Miljömålen utgår också från att hela befolkningen ska skyddas mot negativ påverkan. har utarbetat ett förslag till nationellt handlingsprogram för att minska hälsoriskerna i miljön i betänkandet Miljö för en hållbar hälsoutveckling (SOU 1996:124). Utredningens förslag till övergripande mål för en hållbar hälsoutveckling har beaktats när miljömålen har formulerats. har på regeringens uppdrag tagit fram en ny version av rapporten förorenar (rapport 4788). Rapporten innehåller en översiktlig information om belastningen på . Andra länders miljöpåverkan på och påverkan på andra länder redo- visas. Trender analyseras etc. En sammanfattning av rapporten finns i bil. Rapporten har remissbehandlats och remissinstanserna är förtecknade i bil. En remissammanställning finns tillgänglig på (M97/3057/6). har också presenterat en rapport om tillståndet i miljön de Facto;98. Vidare har presenterat en framtidsstudie, (rapport 4747). Båda dessa rapporter har använts som underlag. Förslagen till nya miljökvalitetsmål behandlas i kapitel 4. 2.2 (M 1993:15) tillkallades för att utreda hur hushållningen med grundvatten kan förbättras, bl.a. genom fysisk planering och bättre reglering av vattenuttag ur enskilda brunnar. Utredningen har avlämnat delbetänkandet Reglering av vattenuttag ur enskilda brunnar (SOU 1994:97) och slutbetänkandet Grundvattenskydd (SOU 1995:45). betänkanden överlämnades till i de delar som avser förslag till lag om ändring i vattenlagen (1983:291) och förslag till lag om ändring i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. samt tillsynsfrågor. Dessa delar av utredningens förslag har behandlats i regeringens proposition Miljöbalk (prop. 1997/98:45). Utredningens övriga förslag behandlas i denna proposition. Sammanfattningar av betänkanden finns i bilaga 5 och 6. Båda har remissbehandlats och förteckningen över remissinstanserna finns i bilaga 7 och 8. Remissammanställningar finns tillgängliga i (dnr M94/2953/7 resp. M95/2002/7). Utredningen behandlas huvudsakligen i avsnitt 4.2.2. 2.3 förslag om utökat förbud mot markavvattning har på regeringens uppdrag utarbetat en aktionsplan för biologisk mångfald. Den presenteras i Aktionsplan för biologisk mångfald (rapport 4463). Regeringen har i Skydd av hotade arter samt aktionsplaner för biologisk mångfald (prop. 1996/97:75, bet. 1996/97:JoU 15, rskr. 1996/97:239) behandlat huvuddelen av rapporten. I rapporten föreslog verket också en utökning av naturvårdslagens förbud mot markavvattning till att omfatta kustnära områden längs Norrlands- kusten. En sammanfattning av förslaget finns i bilaga 9. Förslaget har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna redovisas i bilaga 10. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr M97/471/4). Förslaget behandlas i avsnitt 4.2.4. 2.4 Miljövårdsberedningens betänkande om utökat skydd av produktiv skogsmark Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) har på regeringens uppdrag utrett i vilken omfattning arealen skyddad produktiv skogsmark behöver utökas och former för att åstadkomma detta. Miljövårdsberedningen har redovisat sina överväganden och förslag i betänkandet Skydd av skogsmark behov och kostnader (SOU 1997:97). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 11. Betänkandet har remissbehandlats och en lista över remissinstanserna finns i bilaga 12. En remissammanfattning finns tillgänglig i (dnr M97/2343/4). Förslaget behandlas i avsnitt 4.2.8. 2.5 Miljövårdsberedningens förslag angående statsförvaltningens arbete för ekologisk hållbarhet Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) har haft uppdraget att utreda och föreslå konkreta åtgärder för att nå en hållbar samhällsutveckling. Där ingår bl.a. integrering av miljöansvar och miljöhänsyn i samhällssektorernas verksamhet samt att utveckla regeringens styrning av sektorsmyndigheterna. Miljövårdsberedningen har överlämnat två delbetänkanden: Integrering av miljöhänsyn inom den statliga förvaltningen (SOU 1996:12) och Förvalta med miljöansvar arbete för ekologisk hållbarhet (SOU 1997: 145). En sammanfattning av det sistnämnda betänkandet finns i bilaga 13. Delbetänkandet (SOU 1997:145) har behandlats vid ett remissmöte. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 14. Miljövårdsberedningens förslag behandlas i avsnitt 4.3.2. 2.6 presenterade i rapporten inriktning och omfattning (rapport 4543) förslag angående miljö- övervakningens omfattning, struktur, finansiering och samordning. var utgångspunkten för som redovisat sina slutsatser i betänkandet Övervakning av miljön (SOU 1997:34). En sammanfattning av förslagen finns i bilaga 15. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 16. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr M97/816/8). Utredningens förslag behandlas i avsnitt 4.4. 2.7 Kretsloppsdelegationens förslag till strategi för resurseffektivitet och kretsloppsanpassad varuproduktion Kretsloppsdelegationen (M 1993:A) har på uppdrag av regeringen redovisat förslag till en strategi för ökad resurseffektivitet och kretsloppsanpassad varuproduktion. Delegationen har utarbetat både övergripande mål och delmål för denna strategi samt förslag till åtgärder för att nå dessa mål . Delegationen har också utarbetat förslag till krav på varor som skall släppas ut på marknaden. Förslagen har redovisats i rapporten för kretsloppsanpassade material och varor (rapport 1997:14). Kretsloppsdelegationen har under arbetets gång även redovisat två delrapporter Kretslopp en miljöstrategi, (rapport 1994:2 resp. 1995:7). En sammanfattning av rapporternas förslag finns presenterad i bilaga 17. Kretsloppsdelegationens rapporter har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 18. Sammanställningar av remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr M97/1463/6). Förslagen behandlas i avsnitt 5.1 5.4. 2.8 (M 1993:16) har på regeringens uppdrag utrett möjligheten att utveckla och öka användningen av biologiska råvaror i . har redovisat sina överväganden och förslag i betänkandet Växande råvaror (SOU 1994:113). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 19. Betänkandet har remissbehandlats och förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 20. Förslagen behandlas i avsnitt 5.1. 2.9 uppföljning av producentansvaret fick i regleringsbrevet för regeringens uppdrag att redovisa vilka nivåer på återanvändning och materialåtervinning som producenterna har nått upp till , vad gäller förpackningar, returpapper och däck. Rapporten producenterna nått målen? (rapport 4748) innehåller en redovisning av dessa nivåer samt förslag till förbättringar av systemet för producentansvar. presenterar dessutom förslag till författningsändringar. En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 21. Rapporten har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna presenteras i bilaga 22. Sammanställningen av remissinstansernas synpunkter finns tillgänglig i (dnr M97/2447/6). förslag behandlas i avsnitt 5.3.1. 2.10 Kretsloppsdelegationens förslag till producentansvar för möbler Kretsloppsdelegationen fick via tilläggsdirektiv (Dir. 1996:87) uppdraget från regeringen att redovisa hur ett producentansvar för möbelvaror kan utformas. Rapporten för möbler (rapport 1997:15) innehåller förslag på åtgärder för att kretsloppsanpassa möbelvarusektorn, bl.a. genom producentansvar. En sammanfattning av rapportens förslag finns i bilaga 23. Rapporten är remissbehandlad och en förteckning över remissinstanserna återges i bilaga 24. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr M97/2480/6). Förslagen behandlas i avsnitt 5.3.3. 2.11 aktionsplan på avfallsområdet ger i Aktionsplan avfall (rapport 4601) förslag till mål och åtgärder för att minska mängden avfall och minska avfallets farlighet. Förslaget har tidigare till största delen behandlats i propositionen 1996/97:112 Hantering av uttjänta varor i ett ekologiskt hållbart sam-hälle ett ansvar för alla och i denna del också godkänts av (bet. 1997/98: JoU7, rskr. 1997/98:55). Rapporten är remissbehandlad och en sammanfattning av förslagen samt en lista på remissinstanserna finns i den nämnda propositionen. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr M96/3190/6). förslag behandlas delvis i avsnitt 5.4. 2.12 betänkande om en hållbar kemikaliepolitik har lagt fram sitt slutbetänkande En hållbar kemikaliepolitik (SOU 1997:84). Betänkandet innehåller förslag till mål för den framtida kemikaliepolitiken och en rad förslag till åtgärder. Kommittén ger också förslag till hur miljöövervakningen på kemikalieområdet skall förbättras. En sammanfattning av betänkandet återges i bilaga 25. Be-tänkandet har remissbehandlats och remissinstanserna presenteras i bi-laga 26. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr M97/2304/6). förslag behandlas i avsnitten 6.1 6.3 och 6.4.2. Miljöövervakningen av kemikalier behandlas i avsnitt 4.4.4. 2.13 Kemikalieinspektionens rapport om kemikalier i textilier Kemikalieinspektionen har haft regeringens uppdrag att redovisa förslag till åtgärder för att minska riskerna för miljö och hälsa från kemikalier som förekommer i textilier. Uppdraget redovisas i rapporten i textilier (rapport 2/97). Kemikalieinspektionen pekar ut vissa ämnen och ämnesgrupper som inte bör få förekomma i textilier samt föreslår åtgärder för att minska riskerna med dessa. En sammanfattning av rapportens förslag finns presenterad i bilaga 27. Rapporten är remissbehandlad och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 28. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr M97/430/6). Kemikalieinspektionens förslag behandlas i avsnitt 6.4.1.