prop · GL03169 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:169 Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att en gymnasieexamen införs för att befästa och förstärka kvaliteten i gymnasieskolans utbildning. Bestämmelserna om nationella proven bör ändras, så att nationella kursprov blir obligatoriska inför betygsättningen i kärnämneskurserna i svenska/svenska som andra- språk, engelska och matematik samt i den högsta karaktärsämneskursen i engelska och matematik på respektive program. Vidare föreslås en ny gemensam struktur för gymnasieskolans nationella och specialutformade program. Definitionen av begreppet gymnasiepoäng skall inte längre vara ett mått på den faktiska undervisningstiden för en kurs utan i stället ett mått på kursens studieomfattning, dvs. den beräknade arbetsinsatsen för eleven. Samtliga nationella och specialutformade program föreslås om- fatta 2 500 gymnasiepoäng i gymnasieskolan. Den nuvarande uppdel- ningen av program på grenar föreslås bli ersatt av inriktningar. Ett nytt nationellt program teknikprogrammet föreslås bli infört hösten . införs en ny lärlingsutbildning som alternativ studieväg inom program med yrkesämnen. Nya samarbetsformer med arbetslivet behöver utvecklas. Regeringen ges ett bemyndigande att meddela när- mare föreskrifter om lärlingsutbildningen. Skollagen ändras så att det tydligt visas på möjligheten att särskilt inrikta undervisningen på ett individuellt program mot ett nationellt eller specialutformat program. För ämnet Idrott och hälsa ökas den obligatoriska delen, som föreslås få lika stor omfattning på alla program. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 3 Ärendet och dess beredning 14 4 en stark och dynamisk kunskapsnation 15 5 Utvecklingen inom vuxenutbildningen 21 6 Strukturen på nationella program 23 6.1 Strukturen i dagens gymnasieskola 23 6.2 En ny struktur för nationella program 26 7 Utveckling av programutbudet 36 7.1 Ett nytt nationellt program teknikprogrammet 36 7.2 Utveckling av det individuella programmet 40 8 Gymnasieskolans kärnämnen 44 8.1 Utveckling av kärnämnesutbudet 45 8.2 Idrott och hälsa i gymnasieskolan 46 9 Gymnasieskola och arbetsliv i samarbete 47 9.1 En ny modern lärlingsutbildning i gymnasieskolan 53 10 Examen på gymnasial nivå 55 11 Prov och kvalitetssäkring 60 12 Distansundervisning 64 13 Elevernas ansvar, rättigheter och skyldigheter 66 14 Ekonomiska konsekvenser 68 15 Författningskommentarer 69 15.1 Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 69 Bilaga 1 Sammanfattning av bedömningarna i slutbetänkandet Den nya gymnasieskolan problem och möjligheter (SOU 19997:107) 72 Bilaga 2 Sammanfattning av förslagen i rapporten i ständig utveckling (Ds 1997:78) 75 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av remissyttrandena över betänkandet Den nya gymnasieskolan problem och möjligheter (SOU 1997:107) och rapporten i ständig utveckling (Ds 1997:78) 77 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 95 Rättsdatablad 96 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100), 2. godkänner vad regeringen föreslår om en examen på gymnasial nivå (avsnitt 10). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) dels att 5 kap. 3 5, 6 a, 8, 16 18 och 24 §§ samt bilaga 1 och 2 skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 kap. 4 d §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 3 § Utbildningen i gymnasieskolan skall utgöras dels av utbildning på na- program, som är avsedda att kunna genomgås på tre läsår, dels av utbildning på specialutformade program, som också är avsedda att kunna genomgås på tre läsår, dels av individuella program. Inom de nationella programmen kan finnas olika grenar. Grenarna kan vara nationellt eller lokalt fast- ställda. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om grenarna. Styrelsen för utbildningen får besluta att utbildningen på natio- nella och specialutformade pro- gram får fördelas än tre läsår. Efter regeringens medgivande får styrelsen besluta att utbildningen får fördelas än tre läsår. Inom de nationella programmen kan finnas utbildningar med olika inriktningar. Dessa kan vara natio- nellt eller lokalt fastställda. Rege- ringen får meddela närmare före- skrifter om dem. Lärlingsutbildning kan anordnas inom de nationella och specialutformade programmen. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om lärlingsutbildningen. 4 § De nationella programmen skall vara grund för fortsatt utbildning på högskolenivå och för yrkesverksamhet. Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 1. Vissa be- stämmelser om utbildningens om- fattning på de nationella pro- grammen (timplaner) framgår av bilaga 2. Regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer får meddela föreskrifter om tillämpningen av timplanerna. Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 1. Varje kommun skall informera om de nationella programmen och om möjligheterna att få utbildning på specialutformade eller individuella pro- gram. 4 a § Ett specialutformat program skall i fråga om utbildningens nivå mot- svara ett nationellt program och därmed kunna ligga till grund för fortsatt utbildning på högskolenivå eller för yrkesverksamhet. Det kan utformas individuellt för en elev eller gemensamt för en grupp elever. Styrelsen för utbildningen skall fastställa en plan för varje spe- cialutformat program. Om pro- grammet är avsett för en grupp elever, skall styrelsen även fast- ställa programmål. Regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer får meddela föreskrifter om omfattningen av ett specialutformat program. Rege- ringen får föreskriva att utbild- ningen skall omfatta minst vissa av de ämnen som anges i bilaga 2. Styrelsen för utbildningen skall fastställa en plan för varje spe- cialutformat program. Om pro- grammet är avsett för en grupp elever, skall styrelsen även fast- ställa programmål. 4 b § Ett individuellt program kan 1. syfta till att stimulera eleven att senare gå över till ett nationellt pro- gram eller ett specialutformat program, 2. göra det möjligt för ungdomar att genom lärlingsutbildning förena en anställning som syftar till yrkesutbildning med studier av vissa ämnen i gymnasieskolan, 3. avse utbildning för udda yr- ken, och 4. möta speciella behov hos ele- ven. Ett individuellt program som har ett sådant syfte som anges i första stycket 1 kan utformas för en grupp elever. Utbildningen på ett individuellt program skall följa en plan, som skall fastställas av styrelsen för utbildningen. I fråga om sådana individuella program som avses i första stycket 2 får regeringen föreskriva att utbildningen i skolan skall omfatta minst vissa ämnen som anges i timplanerna i bi- laga 2. 2. särskilt inriktas mot studier på ett nationellt eller specialutformat program (programinriktat individuellt program), 3. göra det möjligt för ungdomar att genom lärlingsutbildning förena en anställning som syftar till yrkesutbildning med studier av vissa ämnen i gymnasieskolan, 4. avse utbildning för udda yr- ken, och 5. möta speciella behov hos ele- ven. Ett individuellt program som är av ett sådant slag som avses i första stycket 1 och 2 kan utformas för en grupp elever. Utbildningen på ett individuellt program skall följa en plan, som skall fastställas av styrelsen för utbildningen. I fråga om sådana individuella program som avses i första stycket 3 får regeringen föreskriva att utbildningen i skolan skall omfatta minst vissa ämnen. 4 c § Omfattningen av studierna i de ämnen som anges i bilaga 2 be- tecknas med gymnasiepoäng. För varje ämne motsvarar antalet gymnasiepoäng antalet undervis- ningstimmar i ämnet. En elev har uppnått det antal gymnasiepoäng som sålunda gäller för varje ämne, när eleven har inhämtat den kun- skap som utbildningen i ämnet avser att ge. Utbildningen inom varje ämne som anges i bilaga 2 sker i form av en eller flera kurser. För varje kurs skall det anges hur många gymnasiepoäng den omfattar. Efter varje kurs har eleven rätt att få betyg. Har eleven enligt detta betyg minst uppfyllt kurskraven är kommunen inte skyldig att erbjuda eleven ytterligare utbildning inom den kursen. Detta gäller även om eleven begärt och fått kortare un- dervisningstid än den som anges i timplanen. Omfattningen av studierna på nationella och specialutformade program betecknas med gymnasiepoäng. Vissa bestäm- melser om utbildningens omfattning på de nationella och specialutformade programmen (poängplan) framgår av bilaga 2. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om tillämpningen av poängplanen. Utbildningen inom varje ämne sker i form av en eller flera kurser. För varje kurs skall det anges hur många gymnasiepoäng den omfat- tar. Efter varje kurs har eleven rätt att få betyg. Har eleven enligt detta betyg minst uppfyllt kurskraven är kommunen inte skyldig att erbjuda eleven ytterligare utbildning inom den kursen. 4 d § Elever på det estetiska pro- grammet, naturvetenskapspro- grammet och samhällsveten- skapsprogrammet har rätt till minst och elever på öv- riga nationella program har rätt (garanterad undervisningstid). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om garante- rad undervisningstid för spe- cialutformade program samt om avsteg från den garanterade un- dervisningstiden enligt första stycket. 5 § Varje kommun är skyldig att erbjuda utbildning på nationella program för samtliga de ungdomar i kommunen som avses i 1 § första stycket för- utsatt att de 1. har slutfört sista årskursen i eller motsvarande och har godkända betyg i svenska alternativt svenska som andraspråk, engelska och matematik eller på annat sätt förvärvat likvärdiga kunskaper, samt 2. inte har gått igenom utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan eller en i förhållande därtill likvärdig utbildning eller av- lagt International Baccalaureate (IB). Erbjudandet skall omfatta ett allsidigt urval av nationella program. Antalet platser på de olika programmen och deras grenar skall anpassas med hänsyn till elevernas önskemål. Erbjudandet skall omfatta ett allsidigt urval av nationella program. Antalet platser på de olika programmen skall anpassas med hänsyn till elevernas önskemål. Detsamma gäller de olika inriktningarna inom programmen. Erbjudandet skall avse utbildning som anordnas inom kommunen eller i en annan kommun eller ett landsting i enlighet med samverkansavtal. Två eller flera kommuner som gemensamt erbjuder en utbildning på ett nationellt program bildar ett samverkansområde för den utbildningen. Kommuner som har slutit samverkansavtal med ett landsting om en viss utbildning bildar ett samverkansområde för den utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får be- stämma att särskilda krav på förkunskaper skall gälla för vissa utbild- ningar. 6 a § När en kommun erbjuder utbild- ning på ett nationellt program får kommunen också erbjuda garanti för att eleven vid senare grendel- ning tas in på en viss gren inom programmet. Detsamma gäller om ett landsting erbjuder utbildning på ett nationellt program. När en kommun erbjuder utbild- ning på ett nationellt program får kommunen också erbjuda garanti för att eleven senare skall tas in på en utbildning med en viss inrikt- ning inom ett nationellt program. Detsamma gäller om ett landsting erbjuder utbildning på ett nationellt program. Regeringen får föreskriva att en sådan garanti skall ges inom vissa pro- gram. 8 § Den som av sin hemkommun skall erbjudas gymnasieutbildning på ett nationellt program enligt 5 § första stycket är behörig sökande till en så- dan utbildning var som helst i landet. Av behöriga sökande till de nationella program som anordnas i en kommun eller för ett samverkansområde skall i första hand tas emot de som är hemmahörande i den kommun som anordnar utbildningen och de som är hemmahörande i en kommun som tillhör samverkansområdet för utbildningen. Med sådana sökande som avses i andra stycket skall jämställas 1. de som med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den gymnasieskola dit de har sökt, 2. de som är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder det sökta programmet och 3. de som har sökt till gymnasie- skolan ifråga under åberopande av att där, inom det sökta program- met, anordnas en nationellt fast- ställd gren som inte erbjuds av hemkommunen. 3. de som har sökt till gymnasie- skolan ifråga under åberopande av att där, inom det sökta program- met, anordnas en utbildning med en nationellt fastställd inriktning som inte erbjuds av hemkommu- nen. 16 § Den som tagits in på ett nationellt program i gymnasieskolan och på- börjat det, har rätt att fullfölja sin utbildning på det programmet i kommunen eller inom samverkansområdet eller, om utbildningen har ett landsting som huvudman, inom det landstingsområdet. Detta gäller även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras . Dessa bestämmelser gäller också i fråga om utbildning på en viss gren, om eleven har tagits in på ett program och därvid getts garanti för att senare bli intagen på den grenen. Rätten att fullfölja utbildningen enligt första stycket gäller även efter ett studieavbrott på högst ett läsår för studier utomlands. Det- samma gäller i fråga om grenga- ranti enligt andra stycket, såvida inte skolhuvudmannen vid utfär- dandet av garantin gjort uttryckligt förbehåll mot dess giltighet i hän- delse av studieavbrott. Dessa bestämmelser gäller också i fråga om utbildning med en sådan inriktning som avses i 3 § tredje stycket, om eleven har tagits in på ett program och därvid getts garanti för att senare bli intagen till en sådan utbildning. Rätten att fullfölja utbildningen enligt första stycket gäller även efter ett studieavbrott på högst ett läsår för studier utomlands. Det- samma gäller i fråga om sådan garanti som avses i andra stycket, om inte skolhuvudmannen vid ut- färdandet av garantin gjort uttryck- ligt förbehåll mot dess giltighet i händelse av studieavbrott. 17 § En elev, som har tagits in på ett nationellt program eller på en viss gren inom ett sådant program och påbörjat utbildningen men som därefter flyttar från kommunen eller samverkansområdet för ut- bildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade pro- grammet eller grenen där den nya hemkommunen erbjuder sådan utbildning. Erbjuder den nya hem- kommunen inte programmet eller grenen har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en an- nan kommun eller ett landsting som anordnar utbildningen. En elev, som har tagits in på ett nationellt program eller på en ut- bildning med en viss inriktning inom ett sådant program och på- börjat utbildningen men som där- efter flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbild- ningen, har rätt att fullfölja utbild- ningen på det påbörjade program- met eller inriktningen där den nya hemkommunen erbjuder sådan utbildning. Erbjuder den nya hem- kommunen inte programmet eller utbildning med den inriktningen har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller ett landsting som anordnar utbildningen. 18 § Elever som önskar fullfölja sin utbildning på en sådan nationellt fastställd gren inom ett nationellt program som inte erbjuds av deras hemkommun bör, i mån av plats, få flytta till gymnasieskolan i en kommun eller ett landsting där den önskade grenen anordnas. Styrel- sen för utbildningen i den kommun eller det landsting där grenen anordnas beslutar om sådant mottagande av en elev. Elever som önskar fullfölja sin utbildning med en sådan nationellt fastställd inriktning inom ett natio- nellt program som inte erbjuds av deras hemkommun bör, om det finns plats, få flytta till gymnasie- skolan i en kommun eller ett landsting där den önskade utbild- ningen anordnas. Styrelsen för ut- bildningen i den kommun eller det landsting där utbildningen anord- nas beslutar om sådant mottagande av en elev. Styrelsens beslut får inte överklagas. 24 § I fall som avses i 22 och 23 §§ är dock hemkommunen inte skyldig att betala ersättning, om det är fråga om 1. ett nationellt program eller en nationellt fastställd gren av ett så- dant program som kommunen själv erbjuder, utom då eleven har tagits emot med stöd av 8 § tredje stycket 1 och 3 eller 29 §, eller 2. en lokalt fastställd gren inom de nationella programmen. I fall som avses i 22 och 23 §§ är dock hemkommunen inte skyldig att betala ersättning, om det är fråga om 1. ett nationellt program eller ut- bildning med en nationellt fast- ställd inriktning inom ett sådant program som kommunen själv er- bjuder, utom då eleven har tagits emot med stöd av 8 § tredje stycket 1 och 3 eller 29 §, eller 2. utbildning med en lokalt fast- ställd inriktning inom de nationella programmen. Denna lag träder i kraft, om inte annat framgår nedan, , och skall tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Äldre bestämmelser skall tillämpas på utbildning som har påbörjats före . Ändringarna i 5 kap. 4 b § första och andra stycket, träder i kraft . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Barn- och fritidsprogrammet Byggprogrammet Elprogrammet Energiprogrammet Estetiska programmet Fordonsprogrammet Handels- och administrationsprogrammet Hantverksprogrammet Hotell- och restaurangprogrammet Industriprogrammet Livsmedelsprogrammet program Barn- och fritidsprogrammet Byggprogrammet Elprogrammet Energiprogrammet Estetiska programmet Fordonsprogrammet Handels- och administrationsprogrammet Hantverksprogrammet Hotell- och restaurangprogrammet Industriprogrammet Livsmedelsprogrammet Riktvärden för utbildningens omfattning för gymnasieskolans treåriga nationella program i timmar för ämnen och totalt Estetiskt Naturveten- Samhällsvetenskaps- Övriga program skapsprogram program program Natur- Teknisk Ekono- Huma- Sam- veten- gren misk nistisk hälls- skaplig gren gren veten- gren skaplig gren Ämnen: Svenska/Svenska som andraspråk 200 200 200 200 200 200 200 Engelska 150 150 150 150 150 150 110 Samhällskunskap 90 90 90 90 90 300 90 Religionskunskap 30 30 30 60 60 60 30 Matematik 150 300/240 300/240 200 150 200 110 Naturkunskap 30 30 30 100 100 100 30 Idrott och hälsa 80 130 80 130 130 130 80 Estetisk verksamhet 30 30 30 30 30 30 30 Historia 80 80 80 80 190 190 Filosofi 40/0 40/0 40 40 Psykologi 0/40 0/40 40 40 Geografi 50 140 Språk 2 190 190 190 190 190 Språk 3 0/190 190 Latin med allmän språkkunskap/språk 4 240/190 Fördjupning i humaniora eller samhällsvetenskap 60/110 60 Fysik 220 220 Kemi 180 140 Biologi 110 50 Estetiska ämnen 990 Ekonomiska ämnen 510/320 Miljökunskap 0/60 0/60 Tekniska ämnen 60 270 Yrkesämnen 1370 Individuella val 190 190 190 190 190 190 190 Lokalt tillägg/ämnes- anknuten praktik 110 100 80 110 80 110 110 Summa under- visningstid 2130 2130 2130 2130 2130 2130 2350 Specialarbete 20 20 20 20 20 20 20 Totalt garanterat antal timmar 2150 2150 2150 2150 2150 2150 2370 Alternativstreck innebär val mellan alternativ inom gren av program. Poängplan för nationella och specialutformade program i gymnasieskolan Ämnen som i nedan angiven omfattning ingår i alla nationella och specialutformade program, (Kärnämnen) Svenska/Svenska som andraspråk 200 Engelska 100 Matematik 100 Idrott och hälsa 100 Samhällskunskap 100 Religionskunskap 50 Naturkunskap 50 Estetisk verksamhet 50 Ämnen genom vilka programmet 1 450 får sin karaktär inklusive examens- arbete om 100 gymnasiepoäng Individuella val 300 Summa gymnasiepoäng 2 500 3 Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om skola och vuxenutbildning att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att följa utvecklingen i gymnasieskolan (dir. 1994:29). Kommittén antog namnet utveckling. beslutade rege- ringen om tilläggsdirektiv för kommittén (dir. 1994:128). utveckling lämnade dels ett delbetänkande Den nya gymnasieskolan hur går det? (SOU 1996:1), dels ett andra delbetänkande Den nya gymn- asieskolan steg för steg (SOU 1997:1), dels slut- betänkandet Den nya gymnasieskolan problem och möjligheter (SOU 1997:107). En sammanställning av remissyttrandena över betänkandet SOU 1997:1 finns tillgänglig i (dnr 97/194/S). En sammanfattning av betänkandet SOU 1997:107 finns i bilaga 1. I regeringens skrivelse Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning kvalitet och likvärdighet (Skr. 1996/97:112) redovisa- des flera initiativ och bedömningar som rör gymnasieskolans fortsatta utveckling, vilka även berör motsvarande utbildning i komvux. Inom tillsattes därefter en arbetsgrupp Gymnasie- gruppen med uppgift att fördjupa och konkretisera den inriktning som angavs i utvecklingsplanen. Resultatet av gruppens arbete finns i rappor- ten Gymnasieskola i ständig utveckling (Ds 1997:78). En samman- fattning av rapporten finns i bilaga 2. SOU 1997:107 och Ds 1997:78 har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 3. En särskild arbetsgrupp inom Praktik- programgruppen har haft i uppdrag att överväga hur innehållet i det individuella programmet kan stärkas. Gruppens arbete redovisades i rapporten en ny väg mot ett nationellt program (Ds 1998:27). Regeringen avser att senare ta ställning till dessa förslag. Ett förtydligande av vad som kan ske redan inom ramen för nu gällande bestämmelser för det individuella programmet tas upp i denna proposition. 4 en stark och dynamisk kunskapsnation Utbildning är en investering för framtiden. Arbetskraftens utbildning och kompetens har avgörande betydelse för produktivitetsutveckling och till- växt. Utbildning är också en fråga om fördelningspolitik och rättvisa. En väl fungerande arbetsmarknad förutsätter starka och trygga individer, som har en beredskap att ta till sig nyheter, är aktivt beredda att med- verka i förändringar och att lära nytt samt har möjlighet att göra egna val. Därför är fördelningen av utbildning ytterst en fråga om en rättvis fördel- ning av samhällets utbildningsresurser och om människors levnadsför- hållanden i stort. Tillgången till utbildning och kompetensutveckling är avgörande för möjligheter att hävda sig i den internationella konkurrensen och för att trygga och utveckla vår gemensamma välfärd. befolkning har visserligen en förhållandevis hög genomsnittlig kompetens och utbildning, men för att skall kunna hävda sig i framtida internationell konkurrens krävs ytterligare utbyggnad av utbild- ningsväsendet och inte minst utbildningar inom teknik, naturvetenskap och IT. har valt väg. Vi skall konkurrera med kunskap och kompetens inte med låga löner. Den internationella utvecklingen med hårdnande konkurrens och strukturomvandling ställer höga krav på utvecklingsför- måga, flexibilitet och ett ständigt lärande. Genom kunskaper och utbild- ning skall vi främja välstånd och välfärd. framtid ligger i en kvalificerad arbetskraft med god utbildning. För att hålla jämna steg med omvärlden måste vårt svenska utbildningssystem ha en sådan inriktning och en sådan kvalitet att eleverna får en god grund för att möta framti- dens krav på kontinuerligt lärande i och utanför arbetslivet. Den svenska modellen med ett stort offentligt finansierat utbildningsväsende ger goda förutsättningar för att det livslånga lärandet skall komma alla till del och bli en verksam motor i tillväxten och fördelningspolitiken. satsar nu kraftigt på utbildning för att uppnå uthållig, hög tillväxt och växande sysselsättning. Den viktiga grunden för vårt samhäl- les och individens framtida utveckling läggs redan i förskolan och fort- sätter i grund- och gymnasieskolan. I vuxenutbildning kan vuxna med kort tidigare utbildning skaffa sig gymnasiekompetens för att bättre kunna möta det moderna samhällets krav och ta vara på dess möjligheter.