prop · GL03158 · 1998-01-01 00:00:00 — Remissinstanserna har i huvudsak framfört sina synpunkter på Skogs- vårdsorganisationen i anslutning till kommentarerna till skogspolitikens medel och därvid bl.a. betonat rådgivningens stora betydelse. Vad gäller sektorsansvaret för miljön hänvisar till sin gransk- ning av denna fråga som skall vara klar . anser det märkligt och beklagligt att denna fråga skall behöva analyseras ytterligare. Skälen för regeringens bedömning: består av som är central förvaltningsmyndighet för skogsfrågor och skogsvårdsstyrelserna för vilka är chefsmyndighet. Skogsvårdsstyrelserna har funnits så länge vi har haft en modern, lång- siktig skogspolitik. De tillkom sålunda . verksamhet är ett av de viktigaste medlen i skogspolitiken. Verksamheten bygger på att i direkt kontakt med de många skogsägarna föra ut och förankra statens skogspolitik genom information, rådgivning och sådan tillsyn som syftar till att den skogs- politiska lagstiftningen följs. De skogspolitiska medlen är sålunda tätt sammanvävda. Bredden hos verksamhet lik- som den direkta personliga kontakten mellan myndighetens anställda och de enskilda människorna är unik. Genom skogspolitiska beslut kom denna särställning att beto- nas ytterligare. Ökad flexibilitet i skogsskötseln, minskad statlig regle- ring och slopade ekonomiska stimulanser kräver hos skogsägarna dels ökade kunskaper, dels förstärkt intresse för ett aktivt och ansvarsfullt skogsbruk. De stora förändringarna i skogspolitiken ansågs kunna utnyttjas för rationalisering och effektivisering av organisationen. Förutom en kraftig anslagsminskning för myndigheten beslutade riks- dagen att verksamheten med frö- och plantproduktion skulle bolagiseras. Däremot genomfördes inte den regionalisering av skogsvårdsstyrelserna som hade förordats av skogspolitiska kommitté. Först genom beslut möjliggjordes denna. Fr.o.m. har antalet skogsvårdsstyrelser minskats från 24 till 11. För en av dessa, , gäller fr.o.m. innevarande år att den i en försöksverksamhet för ingår i . har i sin utvärdering och i sitt underlag för fördjupad prövning av verksamheten redovisat en ingående analys av Skogsvårds- organisationens verksamhet. Av denna framgår bl.a. följande föränd- ringar . Anslaget till myndigheten har i fast penning- värde minskat från ca till . har arbetet med statliga bidrag och med inventeringar nästan upphört. Uppdragsverksamheten åt har minskat med . Antalet anställda har minskat från ca 3 000 till ca 1 000. Antalet regionkanslier har minskats från 22 till 10 utan att öka i storlek. Antalet distrikt i den lokala organisationen har min- skat från 232 till 96. Även centralt i har rationaliseringar skett bl.a. genom att en organisationsnivå har slopats. av personalen är . Pensionsavgångarna kommer att bli stora . Möjligheterna att utnyttja den nya informationstekniken har tagits till- vara i betydande omfattning. Trots detta har haft svårt följa principen som regeringen lagt fast att vid omorganisationerna värna den lokala förankringen. Det är nu nödvändigt att kan koncentrera sin verksamhet på att förbättra måluppfyllelsen för skogspolitiken. Som har framgått av det föregående behövs det särskilda insatser för att nå både produktionsmålet och miljömålet. Effektiv information, rådgivning och tillsyn är i det sammanhanget avgörande. är nu väl anpassad till de krav som ett modernt samhälle ställer. Viss resurs- förstärkning är som nämnts i avsnitt 8.4 dock nödvändig. Regeringen återkommer till anslagsfrågorna i budgetpropositionen . Det samlade utvärderingsmaterialet inkl. analyserna i underlaget för fördju- pad prövning av verksamheten utgör en värdefull bas för Skogsvårds- organisationens fortsatta verksamhet. En särskild fråga som har aktualiserat är sektors- ansvaret för miljöfrågorna. Detta behandlades uttömmande skogspolitiska beslut. Där togs upp både sektorsansvaret för skogs- näringen och sektorsansvaret för . Vad gäller myndighetens sektorsansvar har detta markerats tydligare. är tillsynsmyndighet vad gäller sam- råd enligt 20 § naturvårdslagen om arbetsföretag i skogsbruket. Vidare är ansvarig för hanteringen av biotopskyddet enligt samma lag. Avsikten är att dessa ansvarsområden skall bestå när natur- vårdslagen ersätts med en miljöbalk. har tillsammans med och med utgångspunkt i miljöpolitiska och skogs- politiska beslut konkretiserat sektorsansvarets avgränsning. I vissa fall har det dock visat sig svårt för berörda myndigheter att tillämpa dessa i konkreta fall. Det är angeläget att den statliga verksamheten på detta område bedrivs effektivt. I likhet med fäster regeringen därför stor vikt vid den studie av sektorsansvaret som genomförs av och som skall vara klar . 11 Ekonomiska konsekvenser av förslagen Regeringens bedömning: Lagförslagen leder inte till några kostnads- ökningar för staten. Kostnaderna för en tillståndsredovisning uppvägs av effektivitetsvinster för skogsägaren. De eventuella kostnadsökning- ar för skogsägarna som i övrigt följer av förslagen är en följd av att gällande bestämmelser inte har följts. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens förslag innebär dels att skogsvårdslagen förtydligas i vissa avseenden i syfte att bättre till- godose redan gällande krav, dels att det införs en skyldighet för skogs- ägaren att ha en redovisning av hur skogen ser ut på brukningsenheten. För staten kommer förslagen inte att leda till några ökade kostnader. Tvärt om förutsätter regeringen att de kommer att underlätta Skogs- vårdsorganisationens tillsyn som myndighetens resurser kan utnyttjas mer effektivt. Förslaget vad gäller redovisning av skogstillståndet m.m. på bruk- ningsenheten kan för vissa skogsägare komma att leda till en engångs- kostnad vars storlek är beroende av förhållandena i det enskilda fallet. Sålunda kan det knappast bli annat än en ringa kostnad för de mindre brukningsenheterna. För andra kan kostnaderna hållas nere genom att vissa redan tillgängliga uppgifter kan utnyttjas för att göra tillståndsredo- visningen. För andra åter hålls kostnaderna nere genom de bidrag som lämnas av deras intresseorganisation till skogsbruksplan. För många skogsägare innebär kravet inga nya kostnader eftersom de redan har insett behovet av en skogsbruksplan eller motsvarande. För övrigt bör tillståndsredovisningen möjliggöra en effektivare planering och därmed mera lönsam verksamhet. Övriga lagförslag syftar enbart till att förtydliga redan befintliga krav. Den ökade verksamhet för ett uthålligt skogsbruk som detta syftar till leder givetvis till ökade kostnader för vissa skogsbrukare. Men dessa kostnader är i realiteten en följd redan av skogspolitiska beslut Förteckningar över remissinstanser och Statens naturvårdsverks utvärdering av skogspolitiken (dnr N98/99) Efter remiss har yttranden över rapporterna kommit in från Kammar- rätten i , Statskontoret, , Statens fastighets- verk, , Skogs- och jordbrukets forskningsråd, , , , Lant- mäteriverket, Länsstyrelserna i , och , Kungl. skogs- och lantbruksakademien, , Lant- brukarnas riksförbund (LRF), Föreningen skogsindustrierna, akademikers centralorganisation, , , Stiftelsen institut (SkogForsk), och Sågverkens riksför- bund. Yttrande har dessutom kommit in från Norr- botten. förslag till översyn av begrepp och definitio- ner för ägoslag med anknytning till skog (dnr N98/99) Genom remiss har inhämtat synpunkter på ett utkast till förslag. Yttranden har kommit in från Sida, , , , , , och samtliga skogsvårds- styrelser utom , och . utvärdering av ransoneringsreglerna i skogs- vårdslagen (dnr N96/80) Efter remiss har yttranden över rapporten kommit in från Statens jord- bruksverk, , , jordägare- förbund, , Svenska träindustriarbetare- förbundet, Föreningen skogsindustrierna, (), och . utvärdering av åter- växternas kvalitet (dnr N96/80) Efter remiss har yttranden över rapporten kommit in från Statens fastig- hetsverk, , Föreningen skogsindustrierna, och . och innebörd av bio- topskydd, naturvårdsavtal och frivilliga avsättningar m.m. (dnr N96/80) Efter remiss har yttranden över rapporten kommit in från Statens fastig- hetsverk, , , Före- ningen skogsindustrierna, och Svenska skogs- arbetareförbundet. Miljövårdsberedningens betänkande (SOU 1997:97) Skydd av skogsmark Behov och kostnader (dnr N98/1249) En förteckning över vilka som har avgett yttranden över betänkandet finns i bilaga till prop. 1997/98:145 Svenska miljömål, miljöpolitik för ett hållbart . förslag till handlingsprogram för en långsiktigt hållbar utveckling för skogens miljövärden (dnr N98/1236) Efter remiss har yttranden över förslaget kommit in från Statens fastig- hetsverk, , Skogs- och jordbrukets forskningsråd, Same- tinget, , Kungl. skogs- och lantbruks- , Stiftelsen , , Länsstyrelserna i och , , Svenska kommun- förbundet, , Jamtli , Föreningen skogsindustrierna, , Föreningen och Föreningen . Yttranden har därutöver kommit in från , Norr- bottens museum, , och för kulturlandskap. Närings- och Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1997/98:158 Uppföljning av skogs- politiken. Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp- häver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG- regler Skogsvårdslag (1979:429) 10, 14 a och 30 §§ Lagen omtryckt 1993:553. 1 Lagen omtryckt 1993:553. Lydelse enligt prop. 1997/98:90. 1997/98:158 Bilaga