prop · GL03136 · 1998-01-01 00:00:00 — Också med den nya informationstekniken måste den offentliga verk- samheten vara öppen för medborgarna och massmedierna på ett sådant sätt att de kan inhämta upplysningar i skilda angelägenheter efter eget val, oberoende av myndigheternas informationsgivning. I enlighet med förslag bör offentlighetsprincipen utvidgas till en rätt att få ut allmänna uppgifter i elektronisk form. En central funktion inom statsförvaltningen bör ha till uppgift att bevaka informationsteknikens utveckling och dess möjligheter och hot. Den bör hjälpa myndigheterna med bland annat arkivsystem och rutiner för elektronisk ärendehandläggning. Vad gäller ledning av förvaltningspolitiken anser kommissionen att det finns vissa brister och pekar på de frågor som bör tillmätas störst vikt i det förvaltningspolitiska arbetet. De viktigaste övergripande förvaltningspolitiska frågor som bör hanteras inom är enligt kommissionens uppfattning följande: * Generella frågor om statsförvaltningens uppgifter samt om dess or- ganisering och styrning. * Centrala utvärderingsuppgifter och frågor om hur utvärderingsverk- samheten kan förbättras. * Personalpolitiska frågor, exempelvis förvaltningsutbildning, chefsut- veckling och chefsurval. * Organisering, samordning och strategiskt tänkande när det gäller EU- arbetet. * Lärande om och bevakning av förvaltningspolitiska frågor, såväl na- tionellt som internationellt. * Forskningsanknytning av det förvaltningspolitiska arbetet. Det är angeläget att det förvaltningspolitiska utvecklingsarbetet drivs med kraft och konsekvens. Frågor om den förvaltningspolitiska ansvars- fördelningen inom anser kommissionen lämpligen bör beredas av den sittande regeringen och dess kansli. I sådana frågor för den därför inte fram några konkreta förslag, men redovisar vissa bedömningar och vissa diskussioner som har förts inom kommissionen. När det gäller de olika departementen hävdar kommissionen att det behövs en rådgivande funktion i form av en hög tjänsteman nära departe- mentsledningen som representerar god kunskap om förvaltningen och som kan stå för erfarenhet och kontinuitet, både internt inom departe- mentet och gentemot de underställda myndigheterna. Statstjänstemännens ställning och ansvar Den statliga verksamhetens fragmentering verkar också upplösande på statstjänstemannarollen. Det är viktigt att det inom myndigheterna finns en levande insikt om att medborgarna är deras uppdragsgivare, att de finansieras med allmänna medel, att de är redovisningsskyldiga inför det allmänna och att de är skyldiga att behandla alla medborgare lika. Allmänintresset skall vara styrande. Det vore enligt kommissionen inte meningsfullt att försöka formulera en särskild etisk kod för statstjänstemännen. Det centrala är att förvaltningskulturen och statstjänstemannarollen lever i medvetandet och diskussionen. Värderingar och förhållningssätt som är centrala för den statliga verksamheten, såsom saklighet, objektivitet, rättssäkerhet och lojalitet mot överordnade mål bör stärkas. I utbildningen av statstjänste- män bör detta vara en huvuduppgift. Kommissionen behandlar tjänsteansvaret för offentligt anställda med utgångspunkt i att det som ter sig typiskt för de olika sidorna av det statliga anställningsförhållandet skall renodlas. Det som kan ses som ett internt avtal behålls som en arbetsrättslig reglering. De speciella förhållanden som kan anses knutna till de offentligrättsliga uppgifterna får vara utgångspunkt för en särreglering, som markerar vikten av dessa uppgifter. Det straffrättsliga ansvaret som är avgränsat till myndighets- utövning bör behållas. En ny särskild reglering, vid sidan av tjänsteansvaret, av den offentliga tjänsten bör enligt kommissionen utredas. Personkretsen skulle vara vidare än i lagen om offentlig anställning (). Grundläggande krav på de offentligt verksamma kan slås fast i en lag om offentlig tjänst, som utgår från regeringsformens och förvaltningslagens syn på förhållandet mellan den offentliga förvaltningen och enskilda. Utbildning för statstjänst Regeringen ansvarar ytterst för att statstjänstemännen är medvetna om de värderingar och förhållningssätt som är centrala för den statliga verk- samheten, liksom för att det finns en god överblick över stats- förvaltningens kompetensbehov, över behovet av utbildning och över det befintliga utbildningsutbudet. Kommissionen föreslår att regeringen, för att kunna ha ett reguljärt och kontinuerligt samråd med utbildnings- och forskningsväsendet, till- sätter en förvaltningsakademi sammansatt av företrädare för högre utbildning och forskning samt av företrädare för och myndigheter och andra organ under regeringen. Forskningsanknytningen är viktig för att förstärka den tärande funktionen i förvaltningspolitiken. Akademin skall vidare fungera som ett forum för erfarenhetsutbyte mellan forskare och praktiker. Kommissionen noterar att det finns tendenser till likformighet i den förvaltningspolitiska diskussionen och därför ett behov av ett mer kritiskt prövande och öppet förhållningssätt. Detta motiverar att miljöer skapas där dels förvaltningsmyndigheter kan utbyta erfarenheter om till exempel styrning, utvärdering och internationalisering, dels forskare kan möta förvaltningsmyndigheter, kommittéer och enskilda tjänstemän med in- tresse för förvaltningspolitiska frågor. Kommissionen framhåller betydelsen av en kvalificerad forskning om förvaltningspolitiska frågor. Forskningen bör kunna medverka till en systematisk kunskapsuppbyggnad som kan ligga till grund för för- valtningspolitiken. Kommissionen pekar härvid på vikten av att ta tillvara internationella erfarenheter som finns tillgängliga hos bland annat EU och . Efter remiss har yttranden över betänkandet I medborgarnas tjänst En samlad förvaltningspolitik för staten (SOU 1997:57) avgetts av: ombudsmän, , Hovrätten för , , Kammarrätten i , Kammarrätten i Jön- , Länsrätten i , Justitiekanslern, , , Riksåklagaren, , Kriminal- vårdsstyrelsen, , , Data- inspektionen, , , (Sida), , , , , Styrelsen för psykologiskt försvar, Kust- bevakningen, , , , , , , , , Barn- ombudsmannen, , Alkoholin- spektionen, , , , Väg- verket, , , meteorolog- iska och hydrologiska institut, Kammarkollegiet, , , , , Statens lokalför- sörjningsverk, , , Riks- revisionsverket, , , Arbetsgivar- verket, , Statens löne- och pen- sionsverk, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Statens skol- verk, , Verket för högskoleservice, , , Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EU, , , , , , , , , , , i , , Statens livs- medelsverk, , , Arbetar- skyddsstyrelsen, , Arbetsdomstolen, Jäm- ställdhetsombudsmannen, , , Riksantikvarie- ämbetet, Radio- och , , , , , , samtliga länsstyrelser, , , , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), , , , Staten kärnkraftinspektion (SKI), Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, revisorer, kommun, , kommun, kommun, , , , , Föreningen , , , , , i , (), , Föreningen . På eget initiativ har , och de fackliga organisationerna vid yttrat sig. Remissyttranden över betänkandet Effektivare statlig inköpssamordning (SOU 1997:130) har avgetts av: , , , F`rsvarets materielverk, , , , Statskontoret, Verket f`r h`gskoleservice, , , , , Natur- vårdsverket, , , , i , i , Läns- rätten i , Kemikalieinspektionen, , Riks- skatteverket, Statens löne- och pensionsverk, , , , , , universitets datacentral (UMDAC), Sjukvårdens upp- handlingsbolag (SUB), . Remissyttranden över Statskontorets rapporter Statens nämndmyndigheter (1997:7A och 1997:7B) har avgetts av: , , , Hovrätten för , , , , Riksåklagaren, , , (), , , , , , Riks- skatteverket, , , Statens löne- och pensionsverk, , , , , , , Tal- och , (), , , , Länsstyrelserna i och , Lag- rådet, , , , , , Arbetsgruppen för att förbereda EU:s rekrytering av svenska med- borgare, , , för totalförsvarspliktiga, Försvarets under- rättelsenämnd, , , Styrelsen för provinsialläkarfonden, statsbidrag till vissa nykterhetsorganisationer m.fl. utbildningsstöd, för inter- nationella adoptionsfrågor, , , , (SB 1995:01), Statens person- och adressregisternämnd (), Expertgruppen (B 1981:03) för studier i offentlig ekonomi (), , , , , , , , , , , Sty- relsen för samefonden, , , Svenskt biografiskt lexikon, , , till trossamfund, , , , , Röda korset, , , livfrågor, , anpassad utbildning, , för Radio och TV, och Ungdomar. Sammanfattning av betänkandet Grunddata i samhällets tjänst (SOU 1997:146) Motiv för det offentliga åtagandet Utredningen har funnit att det allmänna motivet för det offentliga åtagandet i fråga om grunddata är att långsiktigt säkerställa att samhällets basinformation tillgängliggörs för breda grupper av användare i för- valtningen och samhället i övrigt till rimliga kostnader. Grunddata, grunddatamyndigheter och reglering Grunddata är enligt utredningens definition uppgifter som identifierar fysisk eller juridisk person eller egendom eller utgör geo- grafisk lägeskomponent, äger beständighet i tiden och har en bred användning och därför efterfrågas allmänt För att tillgodose kraven på ökad tillgänglighet föreslår utredningen att några myndigheter ges ett produktions- och kvalitetsansvar för grunddata nämligen med ansvar för befolkningsuppgifter, med ansvar för företags- och närings- uppgifter och med ansvar för landskaps- och fastighets- information. Utredningen föreslår att kriterierna för grunddata och hur de klassificeras skall fastställas i lag. Detsamma gäller grundläggande ansvar och skyldigheter för grunddatamyndigheterna i fråga om tillgänglighet, information och åtkomst, tillhandahållande, uppgiftslämnande och informationens kvalitet. Ett styr- och samordningsorgan Utredningen föreslår att en särskild styr- och samordningsverksamhet i myndighetsform skapas genom samhällets grunddata. Det övergripande målet för nämndens verksamhet skall vara att utveckla en effektiv och säker informationsförsörjning av grunddata i förvaltningen och för samhället i övrigt. Nämnden föreslås bli huvudman för det statliga personadressregistret (SPAR) och överta uppgifter. För att möta kraven på samhällelig insyn och inflytande i verksamheten föreslås företrädare från riksdag, kommunerna och näringslivet ingå i nämnden. Deltagande myndigheter ges inflytande och ansvar via medverkan i ett kvalitetsråd och ett teknikråd. Nämndens verksamhet föreslås finansieras via ökade intäkter från verksamheten med SPAR. En ny beredningsprocess i Utredningen har funnit att det krävs en kontinuerlig beredning av en rad stora frågor gällande samhällets försörjning av digital basinformation och att de sektors- och departementsövergripande frågorna har stor betydelse för förvaltningens och informationssamhällets utveckling. Mot den bakgrunden föreslås en interdepartemental beredningsprocess för digital basinformation med som sammanhållande. Uppgiftslämnandet Utredningen anser att alla förenklingar för företagen när det gäller att lämna uppgifter till myndigheterna är värdefulla för samhället som helhet. Målet bör vara att företagen endast skall lämna en och samma uppgift en gång. samhällets grunddata föreslås få vissa uppgifter att bevaka och följa upp nödvändiga förenklingar av uppgiftslämnandet. Prissättnings- och finansieringsfrågor En generell prissättningsprincip föreslås för alla typer av avgiftsbelagda informationsuttag som görs från en statlig myndighet och ett nytt an- greppssätt för finansiering av fortsatta satsningar på elektronisk informa- tionsförsörjning utvecklas. Samspelet mellan stat och kommun En samlad syn på IT-användningen i den offentliga sektorn innebär att staten har ett övergripande ansvar och att kommunerna inom sin sektor har ett delansvar för vissa grundläggande data. För framtida digitaliseringsprojekt föreslår utredningen en särskild prövning av kostnaderna i förhållande till nyttan. Kommunerna bör därvid åta sig viss del av uppgiftsinsamling och ajourhållning som staten i någon form gottskriver kommunerna för kostnader som överstiger kommunernas egen nytta. Efter remiss har yttranden över betänkande Grunddata i samhällets tjänst (SOU 1997:146) avgetts av: ombudsmän, , , Kriminal- vårdsstyrelsen, Datainspektionen, , , , , Kommunikationsforsknings- beredningen, , , , , Statskontoret, Statens person- och adress- registernämnd, , , Riks- revisionsverket, , Verket för högskoleservice, , , Cen- trala , , , Ar- betsmarknadsstyrelsen, , Närings- och teknikutveck- lingsverket, , , , , , , , , , , kommun, i , , , , Sve- riges industriförbund, i , , , , , i , , , , Tele 2, för landskapsinormaion, Försvarsmakten, , , , geologiska undersökning, , , , , för regelgranskning. På eget initiativ har , ST Lantmäteri och Dun & Bradstreet yttrat sig. 2 Lagtext 2.1 Förslag till lag om det statliga personadressregistret Härigenom föreskrivs följande. 1 § För de ändamål som anges i 3 § skall det med hjälp av automatiserad behandling föras ett statligt personadressregister (SPAR). Registret får användas av myndigheter och enskilda. 2 § När personuppgifter behandlas i SPAR gäller personuppgiftslagen (1998:000), om inte avvikande bestämmelser meddelas i denna lag. De begrepp som används i denna lag har samma betydelse som i personuppgiftslagen. 3 § Uppgifterna i SPAR får behandlas för att 1. aktualisera, komplettera och kontrollera personuppgifter, 2. ta ut uppgifter om namn och adress genom urvalsdragning för direktreklam, opinionsbildning eller samhällsinformation eller därmed jämförlig verksamhet. 4 § SPAR får innehålla uppgifter om personer som är folkbokförda i landet. För sådana personer får följande anges: 1. namn, 2. personnummer, 3. adress, 4. folkbokföringsort, 5. födelsehemort, 6. svenskt medborgarskap, 7. make eller vårdnadshavare, 8. avregistrering från folkbokföringen på grund av dödsfall, med angivande av tidpunkt, eller avregistrering av annan anledning, 9. summan av taxerad förvärvsinkomst och inkomst av kapital, dock lägst noll kronor, 10. beskattningsbar förmögenhet, 11. ägare av småhusenhet eller lantbruksenhet med småhus på tomtmark samt uppgift om kommun (belägenhet), 12. taxeringsvärde för småhusenhet. På begäran av en registrerad skall det i SPAR också anges att uppgifter om denne inte får behandlas vid urvalsdragningar enligt 3 § 2. 5 § Uppgifter som avses i 4 § första stycket 1-8 hämtas in från aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister. Övriga uppgifter som avses i 4 § första stycket hämtas in från register för inkomsttaxering och fastighetstaxering. 6 § En enskild som begär att en myndighet skall lämna ut person- uppgifter för ändamål som avses i 3 § skall hänvisas till SPAR, om inte annat föreskrivs i lag eller förordning. Uppgifter från register för inkomsttaxering och fastighetstaxering får i elektronisk form endast lämnas ut till polismyndigheter och tullmyndigheter. 7 § Regeringen får föreskriva om ytterligare begränsningar när det gäller utlämnande av uppgifter i elektronisk form. 8 § Regeringen får föreskriva om begränsningar i sökbegreppen i SPAR. 9 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:000) om rättelse och skadestånd gäller även vid behandling av personuppgifter enligt denna lag. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet Per Jermsten, regeringsrådet , justitierådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om det statliga personadressregistret, 2. lag om ändring i lagen (1995:743) om aviseringsregister. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslag till lag om statliga personadressregistret 4 § I paragrafens andra stycke föreskrivs att det på begäran av en registrerad i SPAR skall anges att uppgifter om denne inte får behandlas vid urvalsdragningar enligt 3 § 2. Bestämmelsen är avsedd att komma i stället för vad som sägs i 27 § andra meningen datalagen (1973:289). Där stadgas att till uppgifterna i SPAR får fogas anteckning om att en enskild person inte önskar adresserad direktreklam. Enligt 3 § 2 i förevarande förslag får uppgifter om namn och adress tas ut genom urvalsdragning "för direktreklam, opinionsbildning eller sam- hällsinformation eller annan därmed jämförlig verksamhet". Denna punkt har sin motsvarighet i 26 § 3 datalagen, i vilken det dock inte anges för vilka ändamål urvalsdragning får ske. Det har under föredragningen inför Lagrådet upplysts, att beskrivningen av de i 3 § 2 angivna ändamålen för urvalsdragning utformats mot bak- grund av hur den nuvarande regeln i 26 § 3 datalagen tillämpats. Enligt Lagrådets mening finns till en början anledning notera, att det föreslagna andra stycket i förevarande paragraf tillkommit efter remiss- behandlingen av lagförslag. Detta förslag innehöll i 2 § en bestämmelse efter förebild från 27 § andra meningen datalagen. I förhållande därtill har således den ändringen vidtagits att regeln inte bara gjorts tvingande utan också avses omfatta alla före- kommande urvalsdragningar. Det kan enligt Lagrådets uppfattning ifrågasättas om en enskild på nu föreslaget sätt, utan föregående remissbehandling, bör ges möjlighet hindra att han i fortsättningen kan nås av utskick som innehåller sam- hällsinformation eller har ett opinionsbildande syfte. Enligt Lagrådets mening bör därför övervägas om inte den aktuella bestämmelsen lämpligen bör begränsas till att avse endast urvalsdragningar för di- rektreklam. En sådan ordning kan åstadkommas genom att den fö- reslagna lagtexten avslutas med orden "för direktreklam". 6 § Enligt första stycket i paragrafen skall en enskild som begär att en myndighet skall lämna ut personuppgifter för ändamål som avses i 3 § hänvisas till SPAR, om inte annat föreskrivs i lag eller förordning. Av den allmänna motiveringen framgår att SPAR ursprungligen var avsett att betjäna såväl den offentliga som den enskilda sektorn men att det genom tillkomsten av aviseringsregistret, som främst är avsett att användas av myndigheter, alltmer fått uppgiften att tillgodose det behov som finns på den privata marknaden. Enligt författningskommentaren bör bestämmelsen i 6 § första stycket därför endast gälla enskilda sökande, varmed avses inte bara enskilda personer utan även andra enskilda såsom företag, organisationer, partier, intressentföreningar och forskare. Det har under föredragningen inför Lagrådet upplysts att någon hänvisning till annat register i lag eller förordning f.n. inte finns men att tanken är att hänvisning i vissa fall skall kunna ske till aviserings- registret. Mot bakgrund av det anförda anser Lagrådet att bestämmelsen bör få följande lydelse: "Myndighet som får en begäran om att lämna ut personuppgifter för ändamål som avses i 3 § skall hänvisa den sökande till SPAR eller, i förekommande fall, till aviseringsregistret". I andra stycket finns en föreskrift som begränsar möjligheten att i elektronisk form lämna ut uppgifter från register för inkomsttaxering och fastighetstaxering. I 7 § finns en bestämmelse som bemyndigar rege- ringen att föreskriva ytterligare begränsningar när det gäller utlämnande i elektronisk form. Enligt Lagrådets mening vinner regleringen i överskådlighet om de båda bestämmelserna förs samman i 7 §. I så fall bör bestämmelsen i andra stycket i förevarande paragraf utgöra 7 § första stycket och bestämmelsen med bemyndigandet 7 § andra stycket. 9 § I paragrafen föreskrivs att bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:000) om rättelse och skadestånd gäller även vid behandling av personuppgifter enligt förevarande lag. Lagrådet har ingen invändning mot den avsedda sakliga innebörden. Det kan emellertid ifrågasättas om den föreslagna bestämmelsen behövs. Redan i 2 § första meningen föreskrivs som huvudregel att personuppgiftslagen skall tillämpas när personuppgifter behandlas i SPAR. Enligt Lagrådets mening hindrar inte avfattningen av bestäm- melserna i personuppgiftslagen angående rättelse och skadestånd att de tillämpas när fråga är om behandling av personuppgifter i SPAR. Förslag till lag om ändring i lagen (1995:743) om aviseringsregister. 6 § Andra stycket första meningen i paragrafen, som gäller myndighets rätt till terminalåtkomst, föreslås få en ny lydelse som avses klargöra att även annan än myndighet i vissa fall kan medges att få använda aviseringsregistret genom terminalåtkomst. Enligt Lagrådets uppfattning skulle avsikten bakom den föreslagna ändringen komma till tydligare och bättre uttryck om första meningen i stycket bibehålls i oförändrat skick samt andra meningen ges följande lydelse. "Regeringen får föreskriva om terminalåtkomst även för annan än myndighet eller om sådan åtkomst till annan uppgift i registret än som sagts." Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp- häver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG- regler Lag om det statliga personadressregistret 7 och 8 §§ Senaste lydelse 1996:1234. 1997/98: 136 1997/98: 136 Bilaga 1 1997/98: 136 Bilaga 1 1997/98: 136 Bilaga 5 1997/98: 136 Bilaga 2 1997/98: 136 Bilaga 3 1997/98: 136 Bilaga 4 1997/98: 136 Bilaga 5 1997/98: 136 Bilaga 6 1997/98: 136 Bilaga 7 1997/98: 136 Bilaga 7 1997/98: 136 Bilaga 8 1997/98: 136 Bilaga 8 1997/98: 136 1997/98: 136