prop · GL031D18 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt SCB fanns det drygt 59 000 lägenheter som var lediga till uthyrning i privatägda och allmännyttiga fastigheter. Det motsvarar av det aktuella beståndet. Jämfört med har antalet lediga lägenheter ökat med närmar 10 000 lägenheter. Merparten eller av lediga lägenheter i allmännyttiga fastigheter finns i kommuner med mindre än 75 000 invånare. har bostadsutgifterna tagit i anspråk en allt större del av hushållens inkomster. Enligt SCB visar bostads- och hyresundersökningen (BHU) att nettobostadsutgifterna (bostadskostnaden sedan hänsyn tagits till erhållet bostadsbidrag och skatteavdrag) uppgick till av hushållens disponibla inkomster. SCB redovisar vidare att motsvarande andel var enligt undersökningen om hushållens inkomster (HINK). redovisade den bostadspolitiska utredningen förslag om bostadspolitiken på och statens stöd till bostadsproduktionen i betänkandet Bostadspolitik 2000 - från produktions- till boendepolitik (SOU 1996:156). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma till med en proposition. Statens utgifter för räntebidrag till bostadsbyggandet har minskat till följd av ändrade regler, lägre räntenivåer och minskat byggande. Antalet skadeärenden i samband med statlig kreditgaranti har ökat. Den största delen av skadeärendena avser myndighetsbeslutade lån, dvs. sådana tidigare statliga bostadslån som beslutats av länsbostadsnämnderna och som utbetalats av , . Samhällets utgifter för bostadsbidrag steg kraftigt första hälft. De omfattande besparingsåtgärder och regeländringar som genomförts för att bryta utvecklingen har lett till att utgifterna minskar fr. o.m. UTVECKLINGEN AV STATENS UTGIFTER FÖR RÄNTEBIDRAG M.M., ERSÄTTNING FÖR KREDITFÖRLUSTER OCH BOSTADSBIDRAG MILJARDER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 91/92 92/93 93/94 94/95 1996 19971 Räntebidrag m.m. 29, 1 33, 8 33, 7 32, 6 27, 8 20, 6 Ersättning för kreditförluster 0,1 0,5 1,2 1,3 Bostadsbidrag 2,5 2,9 11, 42 9,2 8,4 6,1 1. Anslaget belastades engångsvis med kostnader för ett extra halvår i samband med att staten övertog hela kostnadsansvaret. Regeringen tillkallade en särskild byggkostnadsdelegation (dir. 1996:38) med uppgift att aktivt och i samarbete med byggsektorns aktörer arbeta för varaktigt sänkta produktions- och förvaltningskostnader. Delegationen genomför nu ett teknikupphandlingsprojekt som syftar till att premiera ny och billigare byggteknik. Projektet har i anbudsskedet omfattat tio anbudslämnare. De fyra vinnare som utsetts kommer att få bygga prototyphus om 9 - 12 lägenheter på olika orter i . En utvärdering kommer därefter att göras. Delegationens arbete går vidare med övriga frågor som påverkar produktionskostnaderna. Arbetet med att förebygga och minska inomhusmiljöns bidrag till ohälsa fortsätter. har ett omfattande regeringsuppdrag som innefattar bl.a. demonstrations- och utvecklingsprojekt som avser inomhusmiljön, kretsloppet i byggandet, miljöklassning av byggnader och hälsodeklaration av bostäder m.m. Slutredovisning skall ske . Regeringen har vidare tillkallat (dir. 1996:39) för att se över vilka krav som kan ställas på byggsektorn i syfte att garantera ett miljö- och hälsoriktigt byggande. Resultaten från det pågående arbetet i dessa delar kommer att utnyttjas i den fortsatta översynen av de bestämmelser som gäller för byggandet. Ändringarna i systemet för tillsyn och kontroll enligt , PBL, har mottagits både positivt och negativt av aktörerna. har i uppdrag att utvärdera ändringarna. skall bl.a. undersöka funktionen hos systemet samt utvärdera om syftena med förändringarna uppnåtts t.ex. när det gäller att få ett regelsystem som främjar bättre kvalitet i byggandet, tillgodoser väsentliga allmänna intressen samt möjliggör en smidigare byggprocess, teknisk utveckling och lägre byggkostnader. Utvärderingen skall redovisas . inom plan-, bygg- och bostadsväsendet är föremål för en översyn (dir. 1996:113) av en särskild utredare. Utredningen överlämnade betänkandet Ändrad organisation för det statliga plan-, bygg- och bostadsväsendet (SOU 1997:90). Betänkandet har remissbehandlats. Utredningens slutbetänkande skall lämnas . Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Länsstyrelsernas arbete med bostads- administration Länsstyrelserna har fått ansvar för besluten om de tillfälliga bostadsstöd som införts av arbetsmarknadsskäl. Under /96 har huvuddelen av bostadsenheternas arbete varit inriktat på handläggning av dessa ärenden. Årsredovisningarna visar att man trots stor efterfrågan klarat att fördela de tillfälliga stöden. har i de flesta fall målen för handläggningstiderna nåtts och servicenivån hållits uppe. Samhällsplanering Verksamheten inom planområdet har inriktats på att ytterligare utveckla arbetet med samordning och sammanvägning av olika statliga intressen. Detta arbete är emellertid förenat med vissa svårigheter. Av årsredovisning framgår bl.a. vissa problem när det gäller verkets möjligheter att fullfölja sitt samordningsansvar. Vidare tyder verkets uppföljningar på att frågan om långsiktig hushållning inte beaktas i tillräcklig utsträckning, t.ex. i fråga om miljökonsekvensbeskrivningar. Detta gäller även vid genomförandet av de geografiskt bestämda strukturfondsprogrammen inom ramen för EU. Länsstyrelserna redovisar i allmänhet en stark satsning på analys- och utredningsarbete samt medverkan i översiktsplanering. Insatserna på uppföljning och utvärdering behöver emellertid utvecklas och samordnas. Med anledning av utvecklingen vill regeringen särskilt betona några utvecklingstendenser som kommer att påverka samhällsplaneringen . Omställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle innebär en höjning av ambitionsnivån i samhällsplaneringen med krav på delvis nya arbetsformer och ett omfattande utvecklingsarbete. Viktiga steg har tagits genom bl.a. arbetet med lokala och utveckling av stödformer samt lagstiftning. Regeringen utvecklar tydligare i särskild skrivelse till några utgångspunkter för de utmaningar som den ekologiska omställningen kan innebära för samhällsplaneringen. Det internationella samarbetet intensifieras och breddas. En förestående försöksverksamhet med gränsöverskridande planeringssamarbete kommer att involvera inte bara den nationella nivån, utan framför allt utgå från regionala och lokala myndigheters erfarenheter. förutsätter medverkan i arbetet ökade insatser på forskning och utveckling av metoder och arbetssätt, bl.a. för ett närmande mellan fysisk planering och regional utveckling. Framför allt behöver den fysiska planeringen på regional nivå utvecklas. Den regionala samhällsorganisationen är i en process av förändring, både vad gäller regional indelning och demokratisk förankring. Det har blivit alltmer uppenbart att det behövs en bättre samordning av sektorspolitiken på olika nivåer. Den fysiska planeringen är outvecklad på regional nivå, som nya former av mellankommunal samverkan växer fram kring t.ex. kommunikationer och annan infrastruktur samt utbildnings- och servicefrågor. Sammantaget verkar dessa förändringar i riktning mot ett närmande mellan fysisk planering och regional utveckling. Dessa omvärldsförändringar behöver även uppmärksammas vid diskussioner om statens åtaganden inom samhällsplaneringsområdet. EU-arbetet Arbetet med byggproduktdirektivet (89/106/EEG) dominerar EU-arbetet inom detta verksamhetsområde. /96 har arbetet med mandat och harmoniserade europastandarder fortsatt. initierade kommissionen ett projekt för att förenkla lagstiftningen på den inre marknaden (SLIM - Simpler Legislation for the Internal Market). har deltagit aktivt i arbetet som bl.a. resulterat i att kommissionen tagit fram en handlingsplan för den inre marknaden som också berör byggproduktdirektivet. Regeringen tillkallade en särskild utredare (dir. 1996:104) med uppgift att aktivt och i samarbete med byggsektorns aktörer arbeta för ett genomförande av en europeisk bostadsmässa. har regeringen fört fram en europeisk bostadsmässa som en möjlighet att skynda på genomförandet av byggproduktdirektivet. En europeisk bostadsmässa bör kunna bidra till att skapa en helhetssyn på bygg- och bostadsfrågorna inom EU och därigenom också skapa förutsättningar för en väl fungerande inre marknad när det gäller byggsektorn. Som redovisats förväntas ett ökat engagemang i EU- samarbetet inom samhällsplaneringen . skall genomföra ett brett nationellt rådslag om ett utkast till Regional Utvecklingsplanering i ett europeiskt perspektiv. Resultatet av samrådet skall användas i det fortsatta EU- samarbetet inom samhällsplaneringen. kommer också att delta aktivt i de diskussioner om stadsutveckling som initierats inom EU. För att pröva och utveckla metoder i planeringssamarbetet har särskilda medel, det s.k. INTERREG II C, avsatts för bl.a. . Ett sekretariat med uppgift att initiera projekt och följa arbetet kommer att inrättas i med en filial i . Kostnaderna för filialen avses betalas till hälften av och till hälften med medel från EU. 4.3 Anslag A 1. Anslag s- sparan de 42 109 Därav 1996 Utgift 139 913 Utgifts - progno s 142 650 1998 Förslag 120 455 1999 Beräkna t 123 399 2000 Beräkna t 126 419 Beloppen anges i tusental kr är central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med naturresurser, fysisk planering, byggande och boende. Verket svarar också för den centrala administrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansiering av bostäder. Regeringens överväganden Resultatinformation Målen för verksamhet är enhetlighet och effektivitet i tillämpningen av regler och stödsystem. skall vidare verka för att den fysiska planeringen främjar en god hushållning med naturresurser och en god bebyggelsemiljö samt ett effektivt och hälsosamt byggande. Årsredovisningen för /96 visar att resursmässigt togs av det totala antalet årsarbetskrafter i anspråk för verksamhetsområdet med naturresurser, byggd miljö och fysisk planering. Verksamhetsområdena Byggande respektive Boende tog i anspråk . Det totala antalet årsarbetskrafter har minskat något i jämförelse med /95 (från 189 till 187 - mätt på 12-månadersbasis). Antalet tills vidare anställda uppgick vid utgången av budgetåret till 199, vilket är en ökning med 1 anställd jämfört med året innan. De mest resurskrävande prestationerna inom respektive verksamhetsområde var under /96 metodutveckling (Hushållning med natur- resurser, byggd miljö och fysisk planering), EU-arbete (Byggande) samt utbetalning av stöd och ärendehandläggning (Boende). Inom verksamhetsområdet har målet om högst tre månaders handläggningstid för förvaltningsärenden inte uppnåtts under budgetåret, vilket i hög grad beror på den ökade ärendetillströmningen i samband med att olika stimulansbidrag infördes. Andelen överklagade beslut varierar mellan olika typer av bidrag. Den högsta andelen överklagade beslut under /96 gällde räntebidrag för ombyggnad enligt regler (). Mot bakgrund av vad som ovan anförts samt vad som i övrigt redovisas i årsredovisning /96 bedömer regeringen att verksamhet under /96 bedrivits i enlighet med de av regeringen fastlagda riktlinjerna. ramanslag har för räknats ned med , till följd av beslut om besparingar på statlig konsumtion och regeringens förslag till budgetförstärkningar enligt kompletteringsproposition (prop. 1994/95:100 bil. 1, bet. 1994/95:FiU10, rskr. 1994/ 95:179 respektive prop. 1994/95:150 bil. 1, bet. 1994/95: FiU29, rskr. 1994/95:459). Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende årsredovisning. RRV har heller inte framfört några iakttagelser av större vikt eller av principiell betydelse. Därav 1996 Utgift 27 832 306 1 Utgifts - progno s 20 560 000 1998 Förslag 12 100 000 1999 Beräkna t 9 000 000 2000 Beräkna t 5 500 000 Beloppen anges i tusental kr 1. Varav har omfördelats till A 10 Bostadsbidrag De utgifter som belastar anslaget är statliga räntesubventioner för ny- och ombyggnad av bostäder och för vissa underhålls- och förbättringsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus. Anslaget disponeras vidare för ombyggnadsbidrag till äldrebostäder och för bidrag till förvaltningsförluster, s.k. 33 §-ersättning, till kommuner. Utgifterna för räntebidrag är starkt beroende av räntenivån och byggvolymen. Byggvolymen i sin tur påverkas av ett antal faktorer såsom ränteläge, utvecklingen av hushållens disponibla inkomster, arbetslöshet osv. Utgifterna för räntebidrag påverkas alltså i stor utsträckning av den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. Regeringens överväganden Resultatinformation För innevarande budgetår beräknas utgifterna för räntebidrag bli jämfört med anslaget på . Underskridandet beror framför allt på lägre räntenivåer. Statens utgifter för räntesubventioner till bostadsbyggande minskar kraftigt även kommande år till följd av lägre räntenivåer. Av utgiftssminskningen kan ca hänföras till den lägre räntenivån. Även de i systemet inbyggda upptrappningarna påverkar anslaget. Utgifterna minskar också till följd av ändrade regler för räntebidrag. De regeländringar som genomförts av besparings- och effektivitetsskäl i enlighet med förslagen i årets tilläggsbudget får effekt och följande år. För beräknas utgifterna bli . Utgifterna beräknas sedan sjunka till en nivå som lägst på ca . Därefter beräknas utgifterna åter stiga, om än i en långsam takt. Detta beror på att räntebidrag utgår evigt enligt reglerna finansieringssystem, det s.k. Danellsystemet. Prognosmetoderna för beräkning av utgifterna för räntebidrag har successivt förbättrats. Räntenivån är dock den mest avgörande faktorn för utfallet vilket gör att utgiftsutvecklingen även i fortsättningen är mycket svårprognosticerad. Känslighetsanalyser som gjorts visar att om subventionsräntan skulle ligga högre skulle det medföra en högre anslagsbelastning - 2000 med ca . Beräkningen av utgifterna för räntebidrag baseras på regeringens prognos över ränteutvecklingen. Med ett antagande om att den s.k. bopremien, dvs. marginalen mellan räntorna på stats- respektive bostadsobligationer med utestående löptid, är ger det en subventionsränta på . antas subventionsräntan vara . Även det låga bostadsbyggandet påverkar utgifterna. Beräkningarna bygger på de antaganden om det framtida bostadsbyggandet som redovisas i tabellen. Vad gäller ombyggnad ingår endast projekt med ett bidragsunderlag på lägst per lägenhet. Antaganden om byggvolym (antal påbörjade lägenheter) NYBYGGNAD OMBYGGNAD 1997 1998 1999 2000 10 000 15 000 20 000 25 000 23 000 30 000 30 000 30 000 Räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder enligt äldre regler svarar för huvuddelen av utgifterna för räntesubventioner. beräknas räntebidrag enligt äldre bestämmelser svara för av statens utgifter för räntebidrag. Endast en mindre del avser således räntesubventioner enligt finansieringssystem. Räntebidrag utbetalas främst till fastigheter färdigställda , där årgång 1992 väger tyngst under . Den ungefärliga fördelningen på upplåtelseform och ny- och ombyggnad anges i följande tabell. BERÄKNADE RÄNTEBIDRAGSUTBETALNINGAR ÅR 1997 OCH 1998, FÖRDELADE PÅ ÄNDAMÅL OCH UPPLÅTELSEFORM MILJARDER KRONOR (LÖPANDE PRISER) ÄNDAMÅL UPPLÅTELSEF ORM 1997 1998 Nyprodukti on Summa Hyresrätt Bostadsrätt Äganderätt 7,8 5,3 1,0 14,1 4,6 2,9 0,5 8,0 Ombyggnad Summa Hyresrätt Bostadsrätt Äganderätt 4,7 1,5 0,3 6,5 3,1 0,9 0,1 4,1 TOTALT I anslaget ingår även utgifter för räntestöd vid förbättring av bostadshus, s.k. RBF-stöd, med ca . Utgifterna för RBF-stöd för beräknas bli ca . I beräkningen har då beaktats regeringens förslag till sänkt bidragsandel från . Dessutom tillkommer utgifter för bidrag till s.k. 33 §-ersättning till kommuner som kan beräknas till ca . Med hänvisning till förslaget i avsnitt 3.2 beräknas anslaget också kunna disponeras av regeringen för bidrag till vissa åtgärder avseende internationellt samarbete på bygg- och bostadsområdet inom en ram av för . Vissa äldre låne- och bidragsstöd för bostadsändamål m.m. Därav 1996 Utgift 159 457 Utgifts - progno s 72 800 1998 Förslag 8 000 1999 Beräkna t 8 000 2000 Beräkna t 8 000 Beloppen anges i tusental kronor 1. Uppgifterna /96 avser de tidigare anslagen Investeringsbidrag för bostadsbyggande och Tilläggslån för vissa reparations- och ombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus De utgifter som belastar anslaget är återstående statliga åtaganden enligt ett antal stödformer som är under avveckling. Det gäller nybyggnadsbidrag, bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad, statsbidrag till hyresrabatter, ungdomsbostadsstöd, investeringsbidrag för bostadsbyggande samt tilläggslån för vissa reparations- och ombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus. Regeringens överväganden Resultatinformation Huvuddelen av utgifterna avser utbetalningar av investeringsbidrag för bostadsbyggande. När det gäller statsbidrag till hyresrabatter och ungdomsbostadsstöd samt tilläggslån beräknas inga utbetalningar ske efter 1997. I de åtgärder som beslutat med anledning av förslag i tilläggsbudget till statsbudgeten för ingår att införa en sluttidpunkt för utbetalning av investeringsbidrag för bostadsbyggande. Mot denna bakgrund beräknar regeringen att behovet av medel för utbetalningar uppgår till . Anslag s- sparan de 5 012 Därav 1996 Utgift 14 395 Utgifts - progno s 14 000 1998 Förslag 12 480 1999 Beräkna t 12 813 2000 Beräkna t 13 157 Beloppen anges i tusental kr () lämnar kreditgarantier enligt förordningen (1991:1924) om statlig kreditgaranti för ny- och ombyggnad av bostäder. Kreditgarantier kan även lämnas enligt förordningen (1993:1591) om statlig kreditgaranti för lån för omfördelning av ränteutgifter på lån till bostäder (s.k. omfördelningsgaranti). BKN skall även följa och informera om kreditmarknaden för ny- och ombyggnad av bostäder. Regeringens överväganden Resultatinformation Målet för verksamheten är en effektivt fungerande garantigivning för finansiering av bostadsbyggande. BKN:s verksamhet har under /96 präglats av den ökade tillströmningen av skadeärenden. Under budgetåret inkom 908 garantiärenden och 808 skadeärenden samt påbörjades handläggningen av ca 640 regressärenden. Antalet aktualiserade skador ökade jämfört med /95. Av de aktualiserade skadeärendena under /96 står bostadsrätter för av det garanterade beloppet, hyresrätter för och egnahem för . Av aktualiserade skadeärenden under /96 utgjorde ackordsärenden av det garanterade beloppet. Avgiftsbelagd verksamhet beslutade på regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) en ny modell för hantering av statliga kreditgarantier. Den nya modellen innebär att avgifts- och anslagsmedel skall reserveras på ett konto hos . Medlen skall finansiera infrianden, administration och andra utgifter. Regeringen gör den bedömningen att man inte nu bör genomföra den nya ordningen för äldre garantier. Detta innebär att man tills vidare behåller ett särskilt anslag för förvaltningskostnader. BKN:s garantiverksamhet har delats in i två resultatområden, Äldre garantier och Nya garantier. Med äldre garantier avses garantier utfärdade t.o.m. samt omfördelningsgarantier. Med nya garantier avses i princip garantier utfärdade som inte avser omfördelning av ränteutgifter. Anslaget får användas för förvaltningskostnader som är hänförbara till resultatområdet Äldre garantier. I enlighet med beslut skall finansieringen av resultatområdet Nya garantier ske helt utanför statsbudgeten . Resultatområdet Nya garantier skall finansieras genom avgifter som skall täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. I tabellerna redovisas budget för de två resultatområdena. BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET AVSEENDE RESULTATOMRÅDET ÄLDRE GARANTIER (MILJONER KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 222 1 648 -1 426 13 Prognos 1997 120 1 420 - 1 300 8 Budget 1998 100 1 600 - 1 500 6 Beräknat 1999 90 1 290 - 1 200 7 Beräknat 2000 80 980 - 900 8 BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET AVSEENDE RESULTATOMRÅDET NYA GARANTIER (MILJONER KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Prognos 1997 10 0 10 Budget 1998 20 3 17 667 Beräknat 1999 33 25 8 132 Beräknat 2000 48 48 0 100 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende BKN:s årsredovisning för /96. RRV har inte framfört några iakttagelser av större vikt eller av principiell betydelse. Därav 1996 Utgift 1 201 151 Utgifts - progno s 1 300 000 1998 Förslag 1 500 000 1999 Beräkna t 1 200 000 2000 Beräkna t 1 000 000 Beloppen anges i tusental kr Anslaget får användas för att täcka förluster till följd av statliga garantier till långivare för ny- och ombyggnad av bostäder inom resultatområdet Äldre garantier. Regeringens överväganden Resultatinformation Garantistocken uppgick vid utgången av till . Nytillskottet av garantier har fortsatt att minska. Garantistocken minskar också totalt sett och uppgick vid utgången av till . Minskningen av garantistocken är en följd av det ökade antalet ersättningsbeslut. Förlusterna t.o.m. /96 uppgick totalt till och avser 1 187 ärenden. För beräknar BKN att förlusterna uppgår till . Uppskattade framtida förluster uppgår till ca . Inkomsterna från garantiavgifter för ny- och ombyggnad, vilka tas ut av garanterat belopp, uppgick /96 till . För innevarande budgetår beräknas inkomsterna uppgå till . 124 Därav 1996 Utgift 22 770 Utgifts - progno s 22 900 1998 Förslag 22 779 1999 Beräkna t 23 494 2000 Beräkna t 24 232 Beloppen anges i tusental kr () har samordningsansvaret för all forskning och utveckling som berör byggnader, anläggningar och den byggda miljön. Det innefattar också forskning och utveckling inom energi- och miljöteknik för en bättre byggd miljö. Regeringens överväganden Resultatinformation Målen för det stöd BFR lämnar till satsningar på forskning och utveckling är att främja den byggda miljöns kvalitet, kostnadseffektivitet och långsiktiga hållbarhet. BFR:s administrativa verksamhet omfattar planering, initiering och samordning av FoU-insatser och experimentbyggande, internationellt samarbete, informationsinsatser samt handläggning av projektansökningar. BFR har under /96 fortsatt arbetet med att utveckla och effektivisera sin projektadministration. Under /96 registrerade BFR 1 009 ansökningar om bidrag till FoU-verksamhet eller experimentbyggande. Jämfört med närmast föregående år har antalet ansökningar minskat, men beloppen som sökts har ökat. BFR har beviljat till FoU-projekt och experimentbyggande vilket utgör av totalt disponibla medel. Genom samarbetsavtal med branschen och samfinansiering av FoU-projekt har andra finansiärer bidragit med ytterligare . Med anledning av beslut (prop. 1994/95:100 bil. 1, bet. 1994/95:FiU10, rskr. 1994/ 95:179) om besparingar när det gäller statlig konsumtion och regeringens förslag till budgetförstärkningar enligt kompletteringsproposition (prop. 1994/95:150 bil. 1, bet. 1994/95:FiU29, rskr. 1994/95:459) har BFR:s ramanslag för räknats ner med . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser BFR:s årsredovisning visar att verksamheten har bedrivits i enlighet med de av regeringen fastlagda riktlinjerna. Regeringen konstaterar att RRV inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende BFR:s årsredovisning. Anslag s- sparan de 37 363 Därav 1996 Utgift 147 472 Utgifts - progno s 197 000 1998 Förslag 164 430 1999 Beräkna t 167 753 2000 Beräkna t 171 226 Beloppen anges i tusental kr De utgifter som belastar anslaget är bidrag till forsknings- och utvecklingsarbetet inom markanvändnings-, byggnads-, anläggnings- och förvaltningsområdena samt bidrag enligt förordningen (1990:818) om bidrag för experimentbyggande m.m. Medlen fördelas av BFR.