prop · GL031D2 · 1998-01-01 00:00:00 — Resultatet har förbättrats från ett underskott på /96 till ett prognosticerat underskott på för . Detta förklaras främst av att det under /96 genomfördes stora satsningar på bl.a. systemutveckling och kvalitetsprojekt. Delar av utvecklingssatsningarna pågick även . Utvecklingskostnaderna beräknas balanseras av försäljningsintäkter. BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD TJÄNSTEEXPORT TJÄNSTEEXPORT (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER (SOM FÅR DISPONERA S) KOSTNADE R RESULTA T (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNING % Utfall 1995/96 48 081 47 783 298 varav 1996 34 388 35 418 -1 030 Prognos 1997 30 000 29 500 500 Budget 1998 31 000 30 800 200 Beräknat 1999 31 000 31 000 0 Beräknat 2000 31 000 31 000 0 Tjänsteexporten sker huvudsakligen i biståndsprojekt i nära samarbete med SIDA. RRV:s arbete består främst av att bygga upp statliga revisionsorgan, utveckla statlig redovisning och budgetering i bl.a. . /96 och 1997 kom av avgiftsinkomsterna från statliga myndigheter. Övriga uppdragsgivare uppgår till . Underskottet på ca kalenderår 1996 förklaras av en periodiseringseffekt och beskriver därmed inte verksamhetens resultat för kalenderåret. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att Revisionskontoret vid , som granskar RRV:s årsredovisning, inte haft några invändningar. Förändring av verksamheten Regeringens förslag, som presenterats tidigare under avsnitt 4.2, innebär att RRV renodlas till ett starkt och oberoende revisionsorgan som innefattar såväl årlig revision som effektivitetsrevision. Regeringen föreslår även att statens ekonomistyrningsfunktion renodlas och att en ny myndighet inrättas. En organisationskommitté kommer att få regeringens uppdrag att föreslå vilka verksamheter som skall ingå i den nya myndigheten. Slutsatser Enligt regeringens bedömning har RRV nått goda resultat vad gäller att granska myndigheternas redovisning samt att följa upp hur myndigheterna lyckats bidra till de mål som regeringen ställt upp. Regeringen anser att RRV skall bidra till att följande mål uppnås. tillförlitliga analyser och bedömningar av den samhällsekonomiska och den statsfinansiella utvecklingen, effektiv granskning av statlig verksamhet, effektiv utvärdering och omprövning av statlig verksamhet samt administrativt stöd av hög kvalitet till statliga myndigheter. 1 Anslags - sparand e 13 434 Därav 1996 Utgift 62 209 66 400 1998 Förslag 65 370 1999 Beräkna t 67 256 2000 Beräkna t 68 054 1 Beloppen anges i tusental kronor Vid utgången av /96 hade Statskontoret ett anslagssparande på vilket innebär att Statskontoret genom ökad omslutning under budgetåret förbrukat av sitt tidigare stora anslagssparande. Innevarande budgetår visar utfallet att verksamheten bedrivs enligt plan. Enligt Statskontorets prognos kommer av anslagssparandet att förbrukas . Regeringens överväganden Resultatbedömning Det övergripande målet 1995/96 för Statskontoret har varit att stödja regeringen i arbetet med att ompröva, effektivisera och styra statlig och statligt finansierad verksamhet. Arbetet sker på uppdrag av regeringen eller efter överenskommelse med , kommittéer och arbetsgrupper som hör till . De viktigaste verksamhetsmålen har varit att ge stöd i arbetet med att ompröva statlig verksamhet, utveckla styrning och uppföljning, effektivisera och förändra verksamhetsformer och förvaltningsstruktur, utveckla samverkan mellan stat och kommun, anpassa förvaltningen till EU- medlemskapet, med stöd av modern informationsteknik effektivisera myndigheternas samverkan, arbetsformer och informationsförsörjning samt att utveckla en öppen och säker elektronisk infrastruktur till stöd för den offentliga förvaltningens verksamhetsförnyelse. Statskontorets årsredovisning visar att Statskontoret genomfört utredningsuppdrag och gjort andra stabsinsatser av i stort sett samma omfattning som föregående år. Statskontoret har utfört uppdrag inom samtliga av regeringen utpekade huvudområden och gjort insatser åt samtliga departement. Regeringens och efterfrågan på Statskontorets insatser har varit hög. Statskontoret har haft svårt att tillgodose efterfrågan varför vissa uppdrag inte kunnat genomföras eller måst senareläggas. Produktivitetsutvecklingen har varit tillfredsställande. Genomsnittskostnaden för avslutade utredningsuppdrag liksom genomsnittlig utredningstid har visserligen ökat under budgetåret, men detta är främst beroende på att uppdragen blivit mer komplexa och ställt krav på mer djupgående analyser. Genomsnittskostnaden för besvarade remisser har däremot minskat. Statskontorets resultatredovisning har utvecklats till att även omfatta kvalitetsbedömningar. Ett nytt kvalitetssäkringssystem har utvecklats och införts. Stor vikt har därvid lagts vid uppdragsgivarnas syn på kvaliteten i Statskontorets produkter och tjänster. Enligt de intervjuundersökningar som genomförts är departementens allmänna bedömning att kvaliteten i Statskontorets utredningar och andra insatser är god. Ett sammanvägt kvalitetsindex visar att Statskontorets styrka ligger i dess utredar- och rapporteringskompetens. Av de svarande i kvalitetsundersökningen uppger att deras helhetsbedömning av Statskontorets insats är bra eller mycket bra och att det är ganska eller mycket troligt att de kommer att anlita Statskontoret igen. Enligt regeringens bedömning har Statskontoret i huvudsak uppnått resultat i enlighet med det övergripande målet genom att myndigheten på ett tillfredsställande sätt genomfört de uppdrag och stabsinsatser som regeringen och efterfrågat. I förhållande till målen kan dock konstateras att andelen uppdrag av omprövande och sektorsövergripande karaktär är låg och minskat ytterligare. Regeringen och har således inte i någon större omfattning efterfrågat sådana insatser från Statskontoret. Enligt regeringens mening är det emellertid angeläget att sådana insatser kommer till stånd. I förra årets budgetproposition anförde regeringen att Statskontoret fortlöpande bör uppmärksamma regeringen på behov av sektorsövergripande och kostnadssänkande åtgärder. I Statskontorets regleringsbrev har regeringen också som ett verksamhetsmål angett att Statskontoret skall utveckla sin uppdragsdialog med så att dialogen i högre grad inriktas på sådana åtgärder. Budget för avgiftsbelagd verksamhet UPPDRAGSVERKSAMHET: INKÖPSSAMORDNING UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER (SOM FÅR DISPONERA S) KOSTNADE R RESULTA T (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNING % Utfall 1995/96 17 465 16 324 1 141 varav 1996 10 576 12 294 -1 718 Prognos 1997 15 500 17 100 -1 600 Budget 1998 17 000 17 000 0 Beräknat 1999 17 000 Beräknat 2000 17 000 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att RRV inte haft några invändningar mot Statskontorets årsredovisning. Regeringen anser att Statskontoret skall bidra till att målet effektiv utvärdering och omprövning av statlig verksamhet uppnås. Statskontorets verksamhet skall i högre grad inriktas på att genomföra utvärderingar av principiell och sektorsövergripande karaktär. Regeringen avser att göra en översyn av styrning och inriktning av Statskontorets verksamhet. En utgångspunkt för översynen skall vara att Statskontoret skall kunna tillgodose regeringens och behov av såväl omfattande utvärder- ingar som mera avgränsade och kortsiktiga utredningsinsatser. En annan utgångspunkt skall vara att den förändrade inriktingen och en eventuellt ökad efterfrågan skall hanteras inom ramen för nuvarande anslagsnivå. I avvaktan på resultatet av denna översyn bör tills vidare de verksamhetsmål som angetts gälla. Statskontoret skall fortsätta arbetet med att utveckla sin uppdragsdialog med Regeringen avser också att utveckla beställarkompetens och formerna för beredning av uppdrag till Statskontoret. Detta görs för att säkra en hög kvalitet i verksamheten och ett effektivt utnyttjande av Statskontorets resurser och kompetens som stabsorgan åt regeringen i förvaltningspolitiska frågor. Samspelet mellan och Statskontoret skall vidare belysas i den översyn som kommer att göras. Regeringen föreslår med anledning av Stabsmyndighetsöversynen att uppgifter att lämna stöd till regeringen i budgetarbetet samt förvaltning och avveckling av tomma lokaler överförs till Statskontoret. Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . Beräkningen inkluderar en ökning av anslaget med för att finansiera den stabsfunktion för lokalförsörjningsfrågor som föreslås överföras till Statskontoret. Anslaget har beräknats till och till . 1 Anslags - sparand e 4 126 Därav 1996 Utgift 381 555 331 000 1998 Förslag 327 886 1999 Beräkna t 331 508 2000 Beräkna t 334 883 1 Beloppen anges i tusental kronor 2 Inklusive 4 700 tkr till regeringens disposition Vid utgången av /96 hade () ett anslagssparande på . Enligt SCB:s prognos, baserad på utfallet av under innevarande budgetår, kommer anslagssparandet att förbrukas och ca att utnyttjas av anslagskrediten . En anledning till detta är stora kostnader för anpassning av statistiken till EU:s krav och investeringar i ny teknik som besparingar har gjorts på anslaget. Regeringens överväganden Resultatbedömning De övergripande målen 1995/96 för SCB har varit att verka för att den statliga statistiken håller en god kvalitet, är objektiv och görs allmänt tillgänglig med beaktande av att uppgiftslämnandet underlättas och att lämnade uppgifter skyddas genom anonymitet och sekretess. Ett mål har vidare varit att ansvara för statistikproduktion och internationell rapportering som inte åligger annan myndighet och att genom uppdragsverksamhet ytterligare öka statistikens och de statistiska datalagrens tillgänglighet och användning. Verksamhetsmålen har varit att (1) producera, tillhandahålla och utveckla statistiska tjänster, (2) skapa flexibilitet för nya och ändrade statistikbehov, (3) inrikta förvaltningsuppgifterna på sektorövergripande insatser och stöd för utveckling av den officiella statistiken, (4) vidta åtgärder som möjliggör en ökad tillgänglighet och ett flexibelt utnyttjande av data, (5) arbeta med kvalitetsfrågor och utveckla ett system för kvalitetssäkring av verksamheten, (6) bedriva verksamheten med ökad kostnadseffektivitet. Enligt regeringens bedömning har SCB i huvudsak uppnått resultat i enlighet med de övergripande målen genom att statistikprodukterna kvalitetsmässigt har utvecklats övervägande positivt, verksamhetsmålet 1 genom att den löpande statistikproduktionen genomförts enligt planerna, verksamhetsmålen 2 och 4 genom att stora satsningar gjorts på centrala databaser, verksamhetsmålet 3 genom en särskild rapport till regeringen om samordning av den officiella statistiken, verksamhetsmålet 5 genom ett brett upplagt kvalitetsarbete som resulterat i bl.a. snabbare presentation av statistiken och minskade kostnader. Enligt regeringens uppfattning finns inte tillräckligt underlag för att bedöma i vilken utsträckning verksamhetsmålet 6 uppnåtts. SCB:s ekonomiska situation har påtagligt försämrats. Vissa åtgärder har vidtagits för att åstadkomma balans i ekonomin. Regeringen har beslutat att SCB får använda av det balanserade resultatet i den avgiftsfinansierade verksamheten för att under innevarande budgetår finansiera bl.a. kostnader för anpassning av statistiken till EU:s krav. Anpassningen rör i första hand ekonomisk statistik och arbetsmarknadsstatistik. SCB har också vidtagit åtgärder som bör leda till rationaliseringsvinster. Det pågående kvalitetsarbetet är ett led i detta arbete. Dessutom har lokalytan begränsats, ytterst restriktiv rekryteringspolitik införts, ett nytt avtal om datordrift slutits och övergång pågår från stordatordrift till PC-baserad och databasorienterad statistikproduktion. Regeringen anser, liksom SCB, att fortsatta åtgärder måste vidtas för att skapa balans i ekonomin. BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER (SOM FÅR DISPONERA S) KOSTNADE R RESULTA T (INTÄKT - KOSTNAD ) KOSTNADS - TÄCKNING % Utfall 1995/96 485 000 491 000 -6 000 varav 1996 339 000 350 000 -11 000 Prognos 1997 360 000 368 000 -8 000 Budget 1998 369 000 369 000 0 Beräknat 1999 380 000 377 000 % Beräknat 2000 395 000 387 000 % Huvuddelen av den statistik som fördes över till andra statistikansvariga myndigheter i samband med statistikreformen produceras nu av SCB och finansieras med avgifter. Den avgiftsfinansierade verksamheten har ökat kraftigt sedan reformen och utgör nu av SCB:s totala omslutning. Verksamhetens inriktning har ändrats mot en större andel mer omfattande och långsiktiga uppdrag. av uppdragsgivarna är statliga myndigheter. Det negativa resultatet under /96 och prognostiserade negativa resultat under innevarande budgetår förklaras bl.a. av stora satsningar på marknadsföring och produktutveckling. SCB har vidtagit åtgärder för att förbättra den ekonomiska situationen och beräknar att intäkter och kostnader i uppdragsverksamheten skall vara 1998. av intäkterna under /96 kom från tjänsteexport. Tjänsteexporten sker huvudsakligen i långsiktiga biståndsprojekt där SCB bidrar med kunskap och statistikproduktion. Exporten har under budgetåret nästan uteslutande varit baserad på svenskt bistånd genom SIDA. Andelen uppdrag finansierade genom EU-organ har ökat . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har i revisionsberättelsen för SCB inte något att invända mot myndighetens årsredovisning, räkenskaper och ledningens förvaltning för /96. RRV har i en revisionsrapport påtalat att SCB inte gjort någon heltäckande redovisning mot det i regleringsbrevet angivna målet att verksamheten skall bedrivas med ökad kostnadseffektivitet. Enligt regeringen är det viktigt att få underlag för bedömning av SCB:s produktivitetsutveckling för att kunna följa upp och styra verksamheten. Översyn av statistikreformen beslutade om förändrade principer för ansvarsfördelning och finansiering av den officiella statistiken för att möjliggöra en effektivare styrning av den statliga statistikproduktionen (prop. 1992/93:101, bet. 1992/93: FiU7, rskr. 1992/93:122). fördes därför ansvaret för den officiella statistiken inom avgränsade sektorsområden över från SCB till andra statliga myndigheter. Genom reformen fick SCB ett uttalat ansvar för samordning och uppföljning av all officiell statistik som myndighetens statistikansvar koncentrerades till i första hand arbetsmarknadsstatistik, befolkningsstatistik och ekonomisk statistik. Med tanke på de stora förändringar som statistikreformen innebar är det motiverat att nu utvärdera denna. Regeringen avser därför att tillkalla en utredare med uppgift att utvärdera effekterna av reformen. Mot bakgrund av de stora effekter som EU- medlemsskapet har haft på statistikens område är det motiverat att utvärdera även dessa. Det bör övervägas att också göra en kartläggning av behovet av statistik i samhället. Detta har inte genomförts sedan 1979 års statistikutredning. Regeringen anser att SCB skall bidra till att målet tillförlitlig och relevant statlig statistik uppnås. Myndigheten skall också bidra till att uppnå målet tillförlitliga analyser och bedömningar av den samhällsekonomiska och den statsfinansiella utvecklingen. Vidare skall SCB bidra till att uppnå målet administrativt stöd av hög kvalitet till de statliga myndigheterna genom att förvalta och utveckla det officiella statistiska systemet. Inom ramen för målen skall SCB särskilt prioritera förbättringar av nationalräkenskaperna i syfte att stärka underlaget för regeringens prognoser och uppföljningar av ekonomisk- politiska mål. SCB bör också prioritera anpassningar av statistiken till de krav som är beslutade inom EU. Vidare bör SCB i samband med valtillfällen producera statistik över personval och EU-parlamentsval. Myndigheten bör också förstärka urvalet i undersökningen om hushållens inkomster, rapportera till om sociala utgifter, tillhandahålla tätare befolkningsframskrivningar samt med hjälp av registerdata göra förmögenhetsuppgifter tillgängliga för modellbearbetningar. Regeringen anser att SCB bör minska ambitionsnivån när det gäller den årliga befolkningsstatistiken, prognosverksamheten avseende arbetsmarknad och utbildning, markanvändningsstatistiken, välfärdsbulletinen, viss ekonomisk statistik, viss valstatistik och förvaltningsuppgifterna. Ansvaret för framtagning av en skattestatistisk årsbok skall föras över till . Regeringen föreslår att anslaget för blir . I beräkningarna har tagits hänsyn till en minskning av anslaget med som del av beslut om ett besparingskrav på statlig konsumtion på totalt /96 - 1998. Beräkningen inkluderar också en ökning av anslaget med för att bl.a. förbättra nationalräkenskaperna. Ökningen finansieras genom omfördelning inom utgiftsområde 2 och överföring av medel från utgiftsområde 1. Omprioriteringarna på anslaget innebär omfattande förändringar inom vissa statistikområden vilket ställer höga krav på myndigheten vad gäller bl.a. intern personalrörlighet och kompetensutveckling. Anslaget för har beräknats till och för till . Beräkningarna inkluderar tidigare beslutad lokalkostnadsbesparing. A 5 Folk- och bostadsräkning 1 Anslags - sparand e 19 711 Därav 1996 Utgift 16 689 35 000 1998 Förslag 70 000 1999 Beräkna t 70 000 2000 Beräkna t 13 000 1 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget disponeras av , () och SCB. En jämförelse mellan anslag och utgiftsprognos för innevarande budgetår visar ett stort anslagssparande vilket förklaras av förseningar i projektet. Resultatbedömning beslutade att det skall genomföras registerbaserade folk- och bostadsräkningar vilket betyder att de uppgifter som tidigare samlats in genom traditionella folk- och bostadsräkningar med utskick av blanketter till alla hushåll och fastighetsägare i fortsättningen kan tas in genom befintliga register när statsmakterna så beslutar (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr. 1995/ 96:117). Förutsättningen för att kunna genomföra registerbaserade folk- och bostadsräkningar är att det byggs upp ett lägenhetsregister som bl.a. bygger på ett heltäckande adressregister och att folkbokföringsadressen kompletteras med en lägenhetsbeteckning. För att registervägen kunna samla in uppgift om yrke krävs att det bildas ett yrkesregister. Regeringen har uppdragit åt SCB att utreda förutsättningarna för ett yrkesregister. Uppdraget skall redovisas . Riksdagsbeslutet innefattade en provverksamhet i kommun och i i för att närmare kunna pröva tekniken och precisera kostnaderna för en riksuppläggning. Regeringen beslutade att uppdra åt , RSV och SCB att genomföra provverksamheten. Regeringen beslutade vidare att uppdra åt () att granska provverksamheten och lämna förslag till kostnadsbegränsningar. Resultatet från provverksamheten är positivt. Det visar att det genom av lägenhetsregister, RSV:s komplettering av folkbokföringsadressen och kommunernas medverkan i uppläggningen är möjligt för SCB att genomföra en första registerbaserad folk- och bostadsräkning . Enligt RRV och de medverkande myndigheterna finns dock viss osäkerhet i projektet vad gäller kostnader och tidsplan. Kostnaderna beräknas nu till ca , inklusive beräknad ersättning till kommunerna, vilket är mer än de ursprungligen uppskattade kostnaderna. RRV och myndigheterna har föreslagit ett antal åtgärder som kan sänka kostnaderna. Bland annat föreslås att rättningsarbetet centraliseras till i så stor utsträckning som är möjlig med tanke på kvalitet och kostnader, att skatteförvaltningen effektiviserar styrningen och samordningen inom sitt område och att SCB tillsammans med de andra myndigheterna förbättrar indatakontrollen i kvalitetsuppföljningen. Både RRV och de medverkande myndigheterna påpekar att tidsplanen är mycket pressad och att förseningar i förberedande moment kan resultera i att folk- och bostadsräkningen blir försenad. är en viktig del i uppläggningen av lägenhetsregistret. En omfattande adressättning på landsbygden och viss komplettering av tätortsadresser återstår att genomföra innan adressregistret är heltäckande. Utöver kostnader för investeringar i projektet har och redovisat kostnader för systemförvaltning, drift och àjourföring när väl lägenhetsregistret är uppbyggt och folkbokföringen kompletterad. SCB har redovisat kostnader för statistikredovisning när systemomläggningen är genomförd. RSV och har påtalat att det finns risk för att uppläggningen av lägenhetsregistret och folkbokföring på lägenhet försenas och blir dyrare än beräknat om en fullständig och säker postnummersättning inte kan åstadkommas. finns postnummer endast för de postadresser som är kända och godkända av . En sådan princip kan, enligt myndigheterna, inte tillämpas om kompletta belägenhetsadresser skall kunna fastställas för alla bostäder i landet. Postnummersystemet måste i så fall täcka hela landet. Myndigheterna föreslår därför att postnummersystemet regleras av staten. Mot denna bakgrund avser regeringen att tillsätta en utredning med uppgift att se över postnummersystemet. RRV har påtalat att projektets fortsättning kräver en bättre styrning än under provverksamheten. Motiveringen är att flera myndigheter samverkar, att uppbyggnad av lägenhetsregister och utökning av folkbokföringen kommer att ske i ett stort antal kommuner och att de osäkra kostnaderna kräver en bättre kontroll. Regeringen instämmer i RRV:s synpunkter och avser därför att tillsätta en genomförandekommitté för att leda och styra det fortsatta arbetet. Inom EU pågår ett arbete med att ta fram rekommendationer som skall gälla för medlemsländernas nästa folk- och bostadsräkning. De syftar till att samordna, harmonisera och synkronisera medlemsländernas nästa planerade folk- och bostadsräkning. EU:s riktlinjer överensstämmer med för nästa folk- och bostadsräkning i . Räkenskaperna för registerbaserad folk- och bostadsräkning granskas inom ramen för RRV:s årliga revision av , RSV och SCB. konstaterade i sitt beslut att det finns ett starkt dokumenterat behov av statistik på hushållsnivå och att kraven på hög kvalitet och aktualitet i hushållsstatistiken är stora. Med registerbaserade folk- och bostadsräkningar är det möjligt att framställa statistiken betydligt oftare än vad som gjorts vilket innebär en klar kvalitetsförbättring av samhällets behov av information inom detta område. Kommunerna behöver grundläggande hushållsstatistik för planering, utvärdering, uppföljning och inte minst resursfördelning. Statliga myndigheter, bl.a. och använder hushållsstatistik i betydande omfattning. Forskningens behov av empiriska data är otvetydigt. Det positiva resultatet av provverksamheten stärker regeringens uppfattning om de stora fördelarna med att övergå till registerbaserade folk- och bostadsräkningar. Registerbaserade folk- och bostadsräkningar medför stora besparingar jämfört med traditionella folk- och bostadsräkningar. Detta bekräftas av erfarenheter från och . Kostnaden för en registerbaserad folk- och bostadsräkning beräknas till ca per tillfälle, efter det att investeringarna genomförts, vilket skall jämföras med för en traditionell folk- och bostadsräkning. Andra fördelar är att folkbokföringen förbättras genom att folkbokföringsadressen kompletteras med lägenhetsnummer och att uppgiftslämnarbördan minskar. Ytterligare ett skäl som talar för en förändring är det relativt stora bortfall som redovisades i den senaste folk- och bostadsräkningen . Regeringen konstaterar att registerbaserade folk- och bostadsräkningar är ett viktigt led i utvecklingen av samhällets informationsförsörjning. har uttalat att samhällets informationsförsörjning är en prioriterad statlig uppgift (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). Regeringen har i skrivelsen 1997/98:19 Utvecklingen i informationssamhället föreslagit att huvudinriktningen för regeringens politik på området ligger fast. Regeringen anser mot denna bakgrund att de medverkande myndigheterna tillsammans med kommunerna bör fortsätta verksamheten med inriktning mot en första registerbaserad folk- och bostadsräkning .