prop · GL03151D1 · 1998-01-01 00:00:00 — Vissa uppgifter som behövs för att besluta om pensionsgrundande belopp kommer dock själv att förfoga över. Det gäller t.ex. uppgift om att en person blivit förälder eller tagit emot ett barn för adoption. Sistnämnda förhållande får kännedom om i samband med att föräldrapenning och barnbidrag skall börja betalas ut. Beträffande barn som genom socialnämndens försorg har placerats hos någon annan än vårdnadshavaren får ofta besked om detta genom anmälan från socialnämnden om att barnbidraget skall överföras till den som har hand om barnet. Sådana uppgifter som förfogar över, bör få användas vid fastställandet av pensionsgrundande belopp. Förutom de uppgifter som skattemyndigheten och sålunda får del av utan något särskilt föreläggande, bör den enskilde samt statliga och kommunala myndigheter, arbetsgivare, försäkringsinrätt- ningar och arbetslöshetskassor vara skyldiga att, i enlighet med vad som gäller enligt AFL, efter föreläggande lämna de uppgifter som kan behövas för tillämpningen av reglerna i det reformerade pensionssyste- met. Precis som enligt nuvarande regler i AFL bör denna bestämmelse också omfatta föreläggande av och allmän förvaltningsdomstol. Detsamma bör gälla föreläggande av . föreslog regeringen ett antal lagändringar för att förbättra försäkringskassornas utrednings- och kontrollmöjligheter. Bl.a. föreslogs en generell regel om att uppgifter som den försäkrade lämnar om faktiska förhållanden skulle lämnas på heder och samvete (prop. 1996/97:121). Förslaget har antagits av (bet. 1996/97:SfU10, rskr. 1996/97:231). Motsvarande bör gälla även för uppgifter som en enskild skall lämna enligt denna lag. Som nämnts ovan skall den enskilde enligt förvaltningslagen under- rättas om uppgifter som tillförts ärendet genom någon annan än henne eller honom själv. För att inte denna kommuniceringsskyldighet skall bli alltför omfattande, bör dock undantag göras för de uppgifter som skall lämnas automatiskt från vissa myndigheter. Sådana uppgifter skall så- ledes inte behöva kommuniceras med den enskilde. Den enskilde torde ändå i flertalet fall få kännedom om dessa uppgifter genom den kontroll- uppgift som erhålles i samband med deklarationen eller genom annan underrättelse från den som lämnat uppgiften. 27.3 Ändring av beslut Regeringens förslag: Ändring i beräkningsunderlaget för ett beslut enligt denna lag skall automatiskt medföra att beslutet ändras. Det- samma gäller om det föranleds av en ändring av beslutad egenavgift. Vid bristande avgiftsbetalning för en försäkrad som har haft in- komst av annat förvärvsarbete skall fastställd pensionsrätt och tillgo- doräknade pensionspoäng räknas om med hänsyn till hur stor andel av avgifterna som har betalats. Om en försäkrad har tillgodoräknats pensionsrätt för premiepension avseende plikttjänst eller barnår och därefter på grund av en taxeringsändring inte längre uppfyller det s.k. förvärvsvillkoret, skall den beslutade pensionsrätten för premiepension ändras. Om ändringen av den pensionsgrundande inkomsten eller det pen- sionsgrundande beloppet med anledning av ändringen av beräknings- underlaget skulle understiga skall dock ingen ändring ske. För makar som har begärt överföring av pensionsrätt för premiepension skall en ändring som berör den överförda pensionsrätten även medföra en ändring hos den make till vilken överföringen skett. Den enskilde skall alltid underrättas om att ett beslut har ändrats. Promemoriornas förslag: Förslaget i Ds 1995:41 innehöll mer detaljerade bestämmelser om i vilka situationer en ändring kunde ske. De förslag som redovisades i Ds 1997:66 stämmer överens med regeringens förslag. Utredningens förslag: I SOU 1997:131 lämnades förslag på särskilda regler om åtgärder vid bl.a. ändrad pensionsrätt. Dessa förslag har behandlats i avsnitt 26.2. Remissinstanserna: har hänvisat till sitt remissvar över Ds 1995:29, vissa frågor avseende allmänna egenavgifter, där man anfört att de processuella frågorna beträffande de olika kopplingar som kan uppkomma mellan taxering, debitering och pensionsgrundande in- komst bör klarläggas. anser att det bör framgå av bestämmelsen om följdändringar att denna även omfattar andra ändringar än taxeringsändringar. Regeln om sådan ändring bör vidare justeras så att det är storleken på ändringen av den inkomst/det belopp som ligger till grund för följdändringen som skall uppgå till ett visst belopp för att änd- ring skall behöva företas. Skälen för regeringens förslag: Eftersom den pensionsgrundande inkomsten enligt det nuvarande pensionssystemet skall bestämmas med ledning av den försäkrades taxering, kan ändringar i denna medföra att också den pensionsgrundande inkomsten behöver ändras. På grund härav finns det i LBP en bestämmelse om att skattemyndigheten skall ändra en försäkrads pensionsgrundande inkomst ex officio om skattemyndigheten eller allmän förvaltningsdomstol beslutar om ändrad taxering och ändringen föranleder en avvikelse från den beräknade pensionsgrundande inkomsten med . På motsvarande sätt bör även i det reformerade pensionssystemet ett beslut om pensionsgrundande inkomst ändras, om den taxerade inkomsten ändras av skattemyndigheten eller allmän förvaltningsdomstol. I det reformerade pensionssystemet kan pensionen grundas inte bara på pensionsgrundande inkomst utan även på andra pensionsgrundande be- lopp. Den pensionsgrundande inkomsten kommer t.ex. att i stor utsträckning ha betydelse för beräkningen av pensionsgrundande belopp för barnår. På grund härav bör den allmänna vara skyldig att ändra även ett beslut om pensionsgrundande belopp i de fall då skattemyndigheten har ändrat den pensionsgrundande inkomsten och denna ändring föranleder att även det beslutade pensionsgrundande be- loppet för den försäkrade behöver ändras. Detta bör gälla oavsett av vilken anledning skattemyndigheten har ändrat den pensionsgrundande inkomsten. Även ändringar efter t.ex. en omprövning bör föranleda ett nytt beslut om pensionsgrundande belopp av . Föranleder det ändrade beslutet om pensionsgrundande inkomst eller ett ändrat beslut om pensionsgrundande belopp att även beslutad pen- sionsrätt eller pensionspoäng bör ändras, skall också vara skyldig att meddela ett nytt sådant beslut. Detta gäller oavsett om ändringen av det pensionsgrundande beloppet beror på att den pensions- grundande inkomsten har ändrats eller om ändringen föranleds av en ändring eller omprövning av det pensionsgrundande beloppet. Ett beslut om ändring av pensionsrätt eller pensionspoäng kan i sin tur föranleda att storleken på den pension som skall betalas ut i form av inkomstpension, premiepension eller tilläggspension, måste ändras. Alla förändringar i beräkningsunderlaget för ett beslut enligt denna lag bör således föranleda att de berörda myndigheterna gör de följdändringar som blir nödvändiga med anledning av det ändrade beräkningsunderlaget. Eftersom det reformerade pensionssystemet skall vara ett avgiftsfinansierat system bör beslut enligt denna lag kunna ändras också då det föranleds av en ändring av ett beslut om egenavgift. Om det t.ex. skulle visa sig att skattemyndigheten vid bestämmandet av avgiftsunderlaget enligt skattebetalningslagen (1997:483) skulle anse att ett belopp som ingår i inkomst av annat förvärvsarbete skall hänföras till inkomst av anställning i stället bör en motsvarande ändring göras av den pensionsgrundande inkomst som avgiften hänför sig till. För den som har haft inkomst av annat förvärvsarbete skall pensionsrätt och pensionspoäng endast tillgodoräknas i den utsträckning som egenavgift i form av ålderspensionsavgift och allmän pensionsavgift har betalats. Detta har närmare redovisats i avsnitt 13.5. Pensionsrätt och pensionspoäng kommer dock i allmänhet att ha tillgodoräknats innan det slutligt kan konstateras om de nämnda avgifterna har betalats. På grund härav behöver bestämmelsen om ändring även omfatta situationer då egenavgiften eller den allmänna pensionsavgiften inte till fullo har betalats. Skulle pension beräknad på sådan pensionsrätt redan ha börjat betalas ut, bör den enskilde dessutom vara skyldig att återbetala för mycket utbetalad pension (se avsnitt 26.1). För att pensionsrätt för premiepension skall tillgodoräknas även för pensionsgrundande belopp för plikttjänst eller barnår har det föreslagits att den försäkrade senast då pensionsrätten fastställs måste ha uppfyllt ett s.k. förvärvsvillkor. Detta villkor har beskrivits närmare i avsnitt 11.6. Skälet till detta är att de medel som förvaltas i premiereservsystemet motsvaras av verkliga penningtransaktioner. Skulle det sedan på grund av ändrad taxering för den enskilde eller på grund av obetalda avgifter visa sig att förvärvsvillkoret inte var uppfyllt när pensionsrätten fastställdes bör den beslutade pensionsrätten för premiepension ändras. För ändring av både pensionsgrundande inkomst och pensionsgrun- dande belopp föreslogs i de olika departementspromemoriorna en be- loppsspärr av innebörd att, om ändringen skulle medföra en avvikelse från vad som beslutats på , behöver beloppet inte änd- ras. föreslår i stället att storleken på taxeringsändringen respektive ändringen av den pensionsgrundande inkomsten skall vara avgörande för om en ändring skall företas. Detta är emellertid ingen lämplig lösning eftersom en taxeringsändring respektive en ändring av den pensionsgrundande inkomsten inte alltid medför följdändringar. För en försäkrad som har tillgodoräknats pensionsgrundande belopp för barnår innebär en ändring av den pensionsgrundande inkomsten dessutom att behöver göra en ny beräkning av vilket av de tre alternativen för beräkning av det pensionsgrundande beloppet som är mest förmånligt. Någon form av beloppsspärr för när ändringar som föranleds av ändringar i beräkningsunderlaget skall ske, är emellertid nödvändig både för att den försäkrade skall slippa få besked om mycket små ändringar och kanske framförallt för att det inom premiereservsystemet inte ständigt skall behöva göras ändringar på premiepensionskontona som avser mycket små belopp. Regeringen anser att denna spärr bör utformas i enlighet med förslagen i departementspromemoriorna. Som framgår av avsnitt 14 har det föreslagits att två makar skall kunna begära att den ena makens pensionsrätt för premiepension skall överföras till den andra maken. Sedan pensionsrätten för premiepension har fastställts och därefter överförts till den andra maken, kan dock beslutet beträffande den överförda pensionsrätten av olika anledningar komma att ändras. I sådana fall bör beslutet om pensionsrätt för båda makarna ändras. Förutom de föreslagna bestämmelser som beskrivits om när ett be- slut bör kunna ändras gäller förvaltningslagens regler om ändring av ett beslut på grund av att det har blivit uppenbart oriktigt eller liknande (26 § förvaltningslagen). När ett beslut har ändrats bör den som berörs av ändringen underrättas om detta. Det gäller även om ett ändrat beslut om t.ex. pensionsgrun- dande inkomst inte föranleder någon ändring av beslutet om pensionsrätt. En sådan ändring kan ändå vara av betydelse för den försäkrade om han eller hon skulle vilja begära omprövning av pensionsrätten på grund av någon annan omständighet . Om den företagna ändringen är av betydelse för den enskilde, även om beslutet om pensionsrätt inte påverkas, bör det också vara möjligt för denne att begära omprövning och överklaga ändringen av pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp (se avsnitt 27.4 och 27.5). 27.4 Omprövning av beslut Regeringens förslag: Omprövning skall göras om den enskilde begär det eller om det finns andra skäl. Omprövning av beslut om pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp på begäran av den försäkrade skall dock normalt göras bara i samband med att beslutet om pensionsrätt eller pensionspoäng omprövas. skall överlämna frågor som gäller den pensionsgrundande inkomsten till skattemyndigheten, som får ompröva sitt beslut och därefter meddela om detta har ändrats. Har den som beslutet avser avlidit får även annan som är berörd av beslutet begära omprövning av detta. Den enskilde kan enligt huvudregeln begära omprövning av beslut om pensionsrätt, pensionspoäng och vårdår efter fast- ställelseåret och av andra beslut från det att han eller hon fick del av eller annars fått kännedom om beslutet. Riksför- säkringsverket skall inte kunna begära omprövning av beslut men så- väl och som skatte- myndigheten skall på eget initiativ under vissa förutsättningar kunna ompröva sina beslut och beräkningar. Omprövning av pensionsrätt, pensionspoäng och vårdår får då enligt huvudregeln ske efter fastställelseåret. Andra beslut får omprövas till den enskildes fördel från det att beslutet meddelades. Om ett be- slut har blivit oriktigt på grund av att en enskild har lämnat oriktiga uppgifter eller har brustit i sin uppgiftsskyldighet eller om beslutet har fattats på ett uppenbart oriktigt eller ofullständigt underlag eller liknande får omprövning ske även efter de ovan angivna tidpunkterna. Detsamma gäller om beslutet påverkas av en ändring av ett beslut för en annan försäkrad eller ett beslut angående arbetsgivaravgift. Den enskilde skall få tillfälle att yttra sig innan myndigheten eller fattar beslut om omprövning. Promemoriornas förslag: Förslaget i Ds 1995:41 innehöll flera olika regler beroende på om omprövningen var till fördel eller till nackdel för den enskilde. Där föreslogs dessutom att omprövning av pensionsrätt och därtill hörande beslut skulle ske inom motsvarande tider som gäller enligt taxeringslagen. Förslaget i Ds 1997:66 stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. I denna promemoria föreslogs dock att skulle kunna ompröva även andra beslut än beslut om pensionsrätt m.m. både till fördel och till nackdel för den enskilde från det att beslutet meddelades. Utredningens förslag: I SOU 1997:131 föreslogs att förvalt- ningslagens regler om omprövning av beslut skulle gälla inom premie- reservsystemet. Remissinstanserna: anser att den föreslagna regleringen i Ds 1995:41 är omotiverat komplicerad. Samma regler bör gälla som för socialförsäkringen i övrigt. Det är inte nödvändigt med samma tidsfrister som gäller för taxeringen om konsekvensändringar får göras oberoende av den tid som förflutit sedan beslutet meddelades. Ändringar långt i efterhand är i sig otillfredsställande. Överklagande av beslut bör ha inkommit efter delfåendet. I sitt yttrande över Ds 1997:66 anför verket att det bör finnas gemensamma omprövnings- och ändringsregler för hela socialförsäkringsområdet. I avvaktan på en översyn av dessa regler bör bestämmelserna i den nya lagen motsvara vad som gäller enligt 20 kap. 10 och 10 a §§ AFL. Detsamma anser Kammarrätten i . Även Länsrätten i anser att det bör ske en översyn av hela socialförsäkringens processregler. Länsrätten anser vidare att det är otillfredsställande att kan ompröva sina beslut även till nackdel för den enskilde och att en omprövning från det att beslutet meddelades dessutom är för att hinna med kommunicering, utredning m.m. allmänna försäkringskassa har inga synpunkter på förslaget. påpekar i sitt svar beträffande Ds 1995:41 att i de fall då omprövning skall göras även av skattemyndigheten så kommer handläggningstiden att bli längre varför föreskriften om maximal omprövningstid bör ändras. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande regler i LBP kan skattemyndighetens beslut om pensionsgrundande inkomst omprövas på begäran av den enskilde eller . Dessutom kan skattemyndigheten ompröva ett beslut på eget initiativ. Regler om om- prövning av skattemyndighets beslut finns också i taxeringslagen. I 20 kap. 10 § AFL finns bestämmelser om omprövning såvitt gäller beslut av allmän försäkringskassa. får enbart ompröva beslut som har fattats av tjänsteman och endast på begäran av den försäkrade. får inte begära omprövning av beslut. Vid omprövning får beslutet inte ändras till den enskildes nackdel. Förutom denna bestämmelse finns också regler om ändring av beslut i 20 kap. 10 a § AFL. Enligt denna bestämmelse skall i vissa särskilt angivna fall självmant ändra sitt beslut. Denna regel har dock i praktiken kommit att tillämpas på ett sätt som inte helt överensstämmer med lagtextens lydelse. Som anförts inledningsvis anser regeringen att förvaltningslagens be- stämmelser bör tillämpas i så stor utsträckning som möjligt på beslut enligt den föreslagna lagen. Enligt förvaltningslagen skall omprövning ske om myndigheten finner att ett beslut är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning. De beslut som meddelas enligt den här föreslagna lagen bör emellertid kunna omprövas även i andra situationer än då beslutet är uppenbart oriktigt. Regeringen anser därför att det bör införas särskilda bestämmelser om omprövning i den nya lagen. Frågan är då hur en sådan bestämmelse bör vara utformad. Bestämmel- sen om omprövning i AFL medger bara omprövning på begäran av den enskilde och bestämmelsen om ändring har som sagt fått ett vidsträcktare tillämpningsområde än vad som direkt följer av lagtexten. Den nu föreslagna lagen skall ligga till grund för ett helt nytt pensionssystem som skall ersätta nuvarande regler om ålderspension i AFL. Lagen skall vidare tillämpas av två olika myndigheter samt vilka inte har någon gemensam myndighetskultur. Att då föra in en bestämmelse vars lydelse inte helt överensstämmer med dess tillämpningsområde kan inte anses tillfredsställande. Det kan däremot även finnas anledning att se över reglerna i AFL för omprövning m.m. Regeringen föreslår därför att det för beslut enligt den här föreslagna lagen införs en helt ny regel om omprövning som skall tillämpas av skattemyndigheten, den allmänna och Premiepen- sionsmyndigheten. Bestämmelsen innebär att ett beslut skall kunna om- prövas på begäran av den som beslutet avser eller annars om det finns särskilda skäl för en omprövning. En omprövning måste således alltid ske när en enskild begär det och då oavsett av vilken anledning detta begärs. En begäran om omprövning måste dock, som framgår nedan, göras inom efter det att beslutet meddelades. För övrigt skall ett beslut omprövas av myndigheten eller om det t.ex. på grund av att det framkommit nya uppgifter finns anledning att ompröva beslutet. För omprövning i den sistnämnda situationen föreslås dock vissa begränsningar som framgår nedan. I det reformerad ålderspensionssystemet kommer vanligtvis både skattemyndigheten och den allmänna att medverka vid bestämmandet av en persons pensionsrätt. För att undvika att detta beslut berörs av olika omprövningar hos skattemyndighet respektive försäk- ringskassa som företas oberoende av varandra, föreslås det att huvud- regeln bör vara att endast beslutet om pensionsrätt eller pensionspoäng skall kunna omprövas på begäran av den enskilde. Om den pensions- grundande inkomsten berörs av omprövningen, bör överlämna ärendet i den delen till skattemyndigheten, som själv får om- pröva sitt beslut om den pensionsgrundande inkomsten och därefter meddela om beslutet har ändrats. får sedan ompröva sitt beslut om pensionsgrundande belopp samt pensionsrätten och pensionspoängen. I vissa situationer kan det dock finnas anledning att ompröva ett beslut om pensionsgrundande inkomst eller andra pensionsgrundande belopp även om inte storleken på själva pensionsrätten eller pensionspoängen skulle påverkas av omprövningen utan enbart fördelningen mellan olika pensionsgrundande poster. Detta kan nämligen ha betydelse för en för- säkrad som t. ex. anser att den pensionsgrundande inkomsten bör vara högre och det pensionsgrundande beloppet för barnår lägre och som ännu inte uppfyllt det s.k. förvärvsvillkoret för att pensionsrätt i anledning av pensionsgrundande belopp skall medföra utbetalning av pension (se avsnitt 11.6). Detsamma gäller om omprövningen avser frågan om en inkomst skall hänföras till inkomst av anställning eller inkomst av annat förvärvsarbete eftersom detta har betydelse för vem som skall betala pensionsavgifterna för inkomsten. En särskild bestämmelse föreslås därför om att omprövning i sådana fall får ske av den pensionsgrundande inkomsten eller det pensionsgrundande beloppet och att samma regler som gäller för omprövning av pensionsrätt då skall gälla för omprövning av dessa beslut och att samma regler skall gälla för skattemyndigheten som för . När det i fortsättningen talas om omprövning m.m. av pensionsrätt gäller detta även omprövning av pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp i de fall då dessa beslut får omprövas särskilt. Som närmare kommenteras i författningskommentaren till 13 kap. 9 § LIP skall omprövning ske på begäran av den som beslutet avser. För en försäkrad som har avlidit kan dock beslutet om dennes intjänade pen- sionsrätt ha betydelse för den som är berättigad till efterlevandepension. För det fall den som beslutet avser är avliden bör därför ett beslut även kunna omprövas på begäran av annan som är berörd av beslutet. Vad gäller tiden inom vilken omprövning skall begäras kan olika över- väganden göras. Beträffande beslut om pensionsgrundande inkomst, pen- sionsgrundande belopp, pensionsrätt och pensionspoäng har dessa beslut i allmänhet nära anknytning till beslutet om den försäkrades taxering. För taxeringsbeslut gäller att dessa kan omprövas efter taxeringsåret. Eftersom det föreslås att beslut enligt den nya lagen skall ändras automatiskt om det föranleds av en ändring av den försäkrades taxering finns det ingen anledning att ha samma omprövningstider som för taxeringsbeslut. Ett beslut om pensionsrätt och pensionspoäng får emellertid som regel betydelse för den enskilde först men då kommer det å andra sidan att ha betydelse . För ett sådant beslut är det inte tillfredsställande med en alltför kort omprövningstid. Regeringen föreslår därför att för beslut om pensionsrätt och pensionspoäng skall en begäran om omprövning ha kommit in till efter fastställelseåret. Eftersom som det tillgodoräknats pensionspoäng för skall likställas med vårdår, bör beslut om vårdår behandlas på samma sätt som beslut om pensionspoäng och för omprövning bör därför gälla även för det beslutet. För övriga beslut enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension bör tiden för begäran om omprövning, liksom enligt AFL, vara från det att den enskilde fick del av beslutet. Eftersom det rör sig om ett mycket stort antal beslut om pensionsrätt, pensionspoäng m.m. som kommer att meddelas kan det, precis som i fråga om taxeringsbeslut, normalt sett inte komma i fråga att delge dessa. Därför måste också en enskild, som först efter fastställelseåret har fått kännedom om beslutet om pensionsrätt m.m., kunna begära omprövning av detta därefter. Det föreslås därför att en begäran om omprövning skall få göras från det att den enskilde fick sådan kännedom. I lagrådsremissen föreslogs att det dessutom skulle finnas en möjlighet att begära omprövning av beslut om pensionsrätt i den situationen att meddelat ett nytt beslut angående tillgodoräknande av barnår för en försäkrad och detta skulle kunna innebära att den andre föräldern i stället var berättigad att tillgodoräkna sig sådan pensionsrätt. Förslaget byggde på det då lämnade förslaget att pensionsgrundande belopp för barnår automatiskt skulle tillgodoräknas modern om båda föräldrarna visserligen uppfyllde förutsättningarna för tillgodoräknande av sådant belopp men ingen anmälan gjorts om vem som skulle tillgodoräknas denna rätt. Om modern i ett senare beslut befanns inte uppfylla förutsättningarna för tillgodoräknande av sådant belopp fanns det skäl att ge fadern möjlighet att begära omprövning av beslutet om pensionsrätt såvitt avsåg honom. I det förslag vi nu lämnar kommer i en sådan situation där föräldrarna inte gör något val, det pensionsgrundande beloppet att tillgodoräknas den förälder som har lägts pensionsunderlag. Om ingen av föräldrarna har något pensionsunderlag för det året eller har lika högt underlag tillgodoräknas modern det pensionsgrundande beloppet.