prop · GL031D2 · 1998-01-01 00:00:00 — Till följd av att kostnaderna totalt sett minskat föreslår regeringen en besparing på anslaget motsvarande , i förhållande till vad regeringen beräknade i budgetpropositionen . För har regeringen beräknat anslaget till 20 000 000. har anslaget beräknats till respektive . 1 Anslags - sparand e 4 838 Därav 1996 Utgift 6 400 7 818 1998 Förslag 6 292 1999 Beräkna t 6 481 2000 Beräkna t 6 595 1 Beloppen anges i tusental kr Nämnden hade vid ingången av 1997 ett stort anslagssparande. Detta beror främst på att nämnden, som bildades , inte var fullt utbyggd . Enligt nämndens prognos kommer anslagssparandet att vara förbrukat utgång. Anslagssparandet har använts på det sätt som regeringen angav budgetproposition, nämligen bl.a. för finansiering av extra anställd personal och viss statistikinsamling. Regeringens överväganden Resultatbedömning Det övergripande målet för () 1995/96 har varit att verka för att offentlig upphandling sker affärsmässigt, effektivt, i enlighet med lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (), EG:s rättssystem på området och WTO-överenskommelsen om upphandling (GPA). De viktigaste verksamhetsmålen för NOU har varit att lämna muntlig och skriftlig information för att underlätta tillämpningen av upphandlingsreglerna och att tillse att regelverket efterlevs. Inom utvecklingsområdet har verksamhetsmålet varit att nämnden skall följa direktivförändringar och rättstillämpningen inom EU samt följa den allmänna utvecklingen inom offentlig upphandling i syfte att föreslå nödvändiga ändringar i lagen om offentlig upphandling samt bidra till att skapa en effektivare och mer miljömedveten upphandling. Enligt regeringens bedömning har nämnden i huvudsak uppnått resultat i enlighet med de uppsatta målen. Inom informationsverksamheten har bl.a. en omfattande telefonrådgivning bedrivits. Nyhetsbrev med information i upphandlingsfrågor har vidare getts ut kvartalsvis. Tillsynsverksamheten har koncentrerats på yttranden i klagomålsärenden. Inom utvecklingsområdet har insatserna varit förhållandevis stora. Nämnden har bl.a. tillsammans med och Kemikalieinspektionen gett ut en miljörapport och en vägledning benämnd På miljöns sida. Enligt årsredovisningen är efterfrågan på information från NOU mycket stor. Detta hänger intimt samman med att de regler som avser upphandling över tröskelvärdena är komplicerade. För en hel del upphandlande enheter är även upphandling under tröskelvärdena ett problem: Det största antalet domstolsavgöranden avser upphandling under tröskelvärdena. På grund av att informationsinsatserna har fått ett så stort utrymme har den egentliga tillsynsverksamheten getts låg prioritet. Mot denna bakgrund har nämnden fått regeringens uppdrag att överväga om informationsverksamheten kan minska och en ökad tyngd läggas på tillsynsverksamheten. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att inte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende NOU. Övrigt Lagen om offentlig upphandling styr anskaffningsverksamheten bl.a. inom stat, kommun, landsting och vissa statliga bolag. () inrättades 1993 i samband med omläggningen av upphandlingssystemet bl.a. till följd av att infördes. Det bedömdes att behovet av stöd och hjälp särskilt i inledningsskedet skulle bli mycket stort. Mot bakgrund av den problembild som successivt har vuxit fram anser regeringen att NOU:s framtida roll och uppgifter nu måste ses över. Förutsättningar måste skapas för en effektivare offentlig upphandling. Bl.a. bör tillsynsverksamheten preciseras och möjligheterna till sanktioner övervägas. Slutsatser Regeringen anser att NOU skall bidra till att målet effektiv offentlig upphandling uppnås. Inom ramen för detta skall nämnden utveckla upphandlingsverksamheten bl.a. genom att föreslå ändringar i upphandlingsreglerna. NOU skall också bidra till att målet administrativt stöd av hög kvalitet till statliga myndigheter uppnås bl.a. genom att informera om gällande regelsystem. Regeringen anser att tillsynsverksamheten skall prioriteras. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . 568 Därav 1996 Utgift 1 200 2 273 1998 Förslag 1 680 1999 Beräkna t 1 736 2000 Beräkna t 1 794 1 Beloppen anges i tusental kronor Kostnaderna för avser främst arvoden för Ekonomiska rådets ledamöter, arvoden för beställda forskningsuppsatser samt kostnader i samband med publicering och övrig presentation av forskningsresultaten. Vid utgången av /96 hade ett anslagssparande på . Detta sparande förklaras främst av att Ekonomiska rådets arbete under /96 framför allt ägnades åt den av regeringen initierade , vilken delvis finansierades med särskilda medel. Enligt Ekonomiska rådets budgetprognos kommer en del av föregående budgetårs anslagssparande att tas i anspråk under innevarande budgetår. Regeringens överväganden Resultatbedömning är ett organ knutet till . Rådet består av nationalekonomiska forskare förordnade på i normalfallet av regeringen. Vidare är generaldirektör adjungerad medlem. Ekonomiska rådets övergripande mål 1995/96 har varit att initiera forskning och utredningsarbete av särskilt intresse för den ekonomiska politikens utformning och att bidra till att nationalekonomiska forskningsresultat får en vidare spridning. Vidare skall bistå och med råd i vetenskapliga frågor. Genom sin verksamhet fungerar rådet som en länk mellan respektive och den nationalekonomiska forskningen. De övergripande målen för Ekonomiska rådets verksamhet har enligt regeringens bedömning uppnåtts, bland annat har ett forskningsprojekt om finansmarknaden redovisats. Vidare deltog rådet i den utredning om konsekvenserna av ett eventuellt svenskt medlemskap i som presenterades . Regeringen anser att Ekonomiska rådets roll som initiativtagare till forskning och som länk mellan och den nationalekonomiska forskningen är mycket betydelsefull för tillhandahållandet av ett gediget underlag för den ekonomiska politikens utformning. Rådet har också en viktig uppgift som rådgivare till i vetenskapliga frågor, särskilt inom områdena makroekonomi, modellbyggande och miljöekonomi. Revision Revision av görs som en del av Revisionskontorets vid revision av . Kontoret har inte haft några invändningar. Slutsatser Regeringen anser att skall bidra till att målet om tillförlitliga analyser av den samhällsekonomiska och den statsfinansiella utvecklingen uppnås. Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . Anslaget har beräknats till och till . A 15 Vissa nämnder m.m. Därav 1996 Utgift 1 088 Utgifts - progno s 1 552 1998 Förslag 1 588 1999 Beräkna t 1 638 2000 Beräkna t 1 690 1 Beloppen anges i tusental kronor Flertalet nämnder handhar frågor inom det arbetsgivarpolitiska området. Nämnderna kan därvid ha att pröva frågor om ersättningar som regleras i kollektivavtal, pröva tvistefrågor som rör tillämpningen av avtal, pröva frågor om disciplinansvar och avskedande beträffande innehavare av högre statliga anställningar etc. Från anslaget betalas utgifter - i regel arvoden till ledamöter och ersättare m.m. - för , , i vissa trygghetsfrågor, , , Offentliga sektorns särskilda nämnd, Kontraktsdelegationen, Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd, , och . Från anslaget betalas även bidrag till Nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet. Prognosen för innevarande budgetår pekar mot att nuvarande anslag kommer att förbrukas. har i budgetunderlaget för 1998-2000 begärt ytterligare medel. Mot bakgrund av pågående beredning av betänkandet Försäkring under krigsförhållanden (SOU 1994:130) föreslår regeringen inte nu någon höjning av anslaget. Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är hur arbetsbelastningen påverkar antalet sammanträden vid nämnderna eftersom de flesta arvoden utgår per sammanträde. Vid beräkning av anslaget har hänsyn tagits till att statliga pensionsfrågor har upphört. Revision Revision av nämnderna görs som en del av Revisionskontorets vid revision av . Regeringen konstaterar att någon invändning inte riktats mot nämnderna. Därav 1996 Utgift 3 406 4 468 1998 Förslag 5 394 1999 Beräkna t 5 501 2000 Beräkna t 5 611 1 Beloppen anges i tusental kronor består av en ordförande och tio andra ledamöter. Kanslifunktionen fullgörs av . Nämnden har vidare två permanenta arbetsgrupper som stöd för kansliet. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att nämnden har förbrukat ca mindre än budgeterat. Detta förklaras främst av att projektkostnader inte har uppstått i den omfattning som var planerad. Innevarande budgetår överensstämmer utgifts- prognosen med anslagets nivå. Regeringens överväganden Resultatbedömning /96 var det övergripande målet för myndigheten att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Detta sker bl.a. genom att nämnden utarbetar allmänna råd inom sitt verksamhetsområde. är vidare statens expertorgan i redovisningsfrågor vilket medför att nämnden även biträder i redovisningsfrågor, deltar i utredningar inom kommittéväsendet samt yttrar sig över författningsförslag. En annan viktig uppgift är att avge yttranden till domstolar om vad god redovisningssed innebär i olika hänseenden. Av nämndens årsredovisning framgår att verksamheten i stor utsträckning påverkas av arbetet med ny lagstiftning på redovisningsområdet. Regeringen har inga invändningar mot den om- prioritering som nämnden har behövt göra på grund av bl.a. arbetet med den nya redovisningslagstiftningen eller i övrigt mot den av nämnden bedrivna verksamheten. Det övergripande målet att främja god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning är enligt regeringens bedömning uppfyllt. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV:s revisionsberättelse över årsredovisning innehåller inte någon invändning. Slutsatser Bokföringsnämndens arbete bör även fortsättningsvis inriktas på att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Nämnden bör också kommande år vid behov bistå med det fortsatta arbetet med ny redovisningslagstiftning. Behovet av råd och anvisningar på redovisningsområdet är stort, inte minst för de små och medelstora företagen. Det är särskilt möjligheterna till förenklingar som här bör tas till vara. Med tanke på den omfattande kompletterande normgivning som behövs med anledning av den nya redovisningslagstiftningen bör nämnden få ökade resurser för med . Förstärkningen har finansierats genom omfördelning inom utgiftsområdet. Arbetet med kompletterande normgivningen beräknas ta i anspråk. Regeringen föreslår att anslaget för blir . A 17 Bidrag till av god redovisningssed Därav 1996 Utgift 600 800 1998 Förslag 800 1999 Beräkna t 800 2000 Beräkna t 800 1 Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget betalas bidrag till av god redovisningssed, som bildats gemensamt av staten genom , Föreningen () och . Förutom de tre stiftarna bidrar nu även , och till finansieringen av stiftelsens verksamhet. Stiftelsen skall främja utvecklandet av god redovisningssed i större företag som sprider information till ett stort antal intressenter (publika företag). Stiftelsen har utsett ett redovisningsråd som skall svara för normgivningen. Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . 1 Utgående reservati on 33 578 Därav 1996 Utgift 33 600 30 000 1998 Förslag 30 170 1999 Beräkna t 30 170 2000 Beräkna t 30 170 1 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget har en stor ingående reservation 1997. Reservationen har uppstått då inte alltid kunnat bedöma omfattningen av utvecklingsarbetet inom nedan nämnda områden. Anslaget används av för att bekosta utvecklingsarbete avseende styrning, budgetering och redovisning av statens inkomster, utgifter, tillgångar och skulder. Regeringen bedömer att den förändrade budgetprocessen inklusive införandet av ett utgiftstak medför ytterligare utvecklingsarbete framför allt vad gäller uppföljnings- och prognosmetoder. Reservationen beräknas tas i anspråk för ett projekt benämnt . syftar till att skapa ett ett integrerat statligt koncernsystem för prognos, budgetering, koncernredovisning, resultatstyrning och betalningsinformation (se volym1). De kvantifierbara vinsterna av projektet hänför sig till administrativa rationaliseringsvinster samt till en effektivare likviditetshantering. Huvuddelen av vinsterna med projektet är dock av kvalitativ art, bl.a. bättre riksdags-, regerings- och tjänstemannabeslut tack vare ett bättre beslutsunderlag. Systemet kommer att ge en mer komplett bas för budgetarbetet, prognosarbetet samt uppföljningsarbetet. Den monetära avkastningen av bättre beslut är ytterst svår att uppskatta men den förbättrade resultatstyrning som projektet skapar tekniska förutsättningar för bör kunna ge betydande effektivitetsvinster. En preliminär bedömning indikerar att kostnaderna för projektets genomförande kommer att uppgå till . Genom en lånefinansiering av huvuddelen av utvecklings- och hårdvarukostnaden kommer den totala kostnaden och därmed anslagsbelastningen att fördelas . Regeringen föreslår att ett beställningsbemyndigande uppgående till lämnas för genomförande. Anslaget används även för att bedriva chefsutveckling i statsförvaltningen och viss kompetensutveckling i . Vidare bedrivs utvecklingsarbete avseende prognoser, statistik och analyser av svensk ekonomi samt övrigt inom verksamhetsområde. Revision sker i samband med Revisionskontorets vid revision av . Kontoret har inte haft några invändningar. 11 054 Därav 1996 Utgift 21 074 24 500 1998 Förslag 23 137 1999 Beräkna t 23 811 2000 Beräkna t 24 506 1 Beloppen anges i tusental kronor Kollegiets anslagssparande har uppnått en hög nivå. En viktig orsak till detta är kollegiets heterogena sammansättning av arbetsuppgifter. Flera verksamheter kan på ett oförutsebart sätt variera såväl beträffande omfattning som kostnader. Kollegiet har i sitt budgetunderlag redovisat ett antal uppgifter av tillfällig natur som kommer att kräva resurser utöver det beräknade ramanslaget. Kollegiets anslagssparande bedöms därför sjunka . Det är dessutom av värde för regeringen att Kammarkollegiet har en ständig beredskap för att kunna hantera nya uppgifter. Resultatbedömning Kammarkollegiet har i allt väsentligt uppnått ett tillfredsställande resultat under budgetåret. Inom myndighetsdelen visar ärendebalanser och liknande nyckeltal en positiv utveckling för de flesta verksamhetsgrenarna. Det finns några få undantag men i dessa fall är det i allmänhet yttre faktorer som påverkat. Inom uppdragsverksamheten är resultaten för och Det statliga försäkringssystemet (risk och skadehantering) goda. Verksamhetsmässigt har även den Administrativa servicen uppnått ett tillfredsställande resultat. Däremot klarar verksamhetsgrenen inte av att täcka sina kostnader. Kollegiet anser att vidtagna åtgärder, i form av bl.a. rekrytering, utbildning och förändrade bokslutsrutiner, skall vara tillräckliga för att vända utvecklingen . Vad gäller fordringsbevakningen har regeringen accepterat viss anslagsfinansiering av denna verksamhet. är denna begränsad till högst av kostnaderna. Någon fast gräns formulerades aldrig /96 då motsvarande kostnadstäckning uppgick till . BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET DET STATLIGA FÖRSÄKRINGSSYST EMET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULTA T (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNING % Utfall 1995/96 59 733 77 244 -17 511 varav 1996 43 426 65 630 -22 204 Prognos 1997 50 000 45 000 5 000 Budget 1998 50 000 45 000 5 000 Beräknat 1999 50 000 Beräknat 2000 50 000 ÖVRIG UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER (SOM FÅR DISPONERA S) KOSTNADE R RESULTA T (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNING % Utfall 1995/96 38 840 41 215 2 375 varav 1996 25 420 27 694 2 274 Prognos 1997 28 930 28 900 30 Budget 1998 29 480 28 900 580 Beräknat 1999 29 480 Beräknat 2000 29 480 De negativa resultaten för verksamhetsgrenen det statliga försäkringssystemet är främst orsakade av höga ersättningar för inträffade skador. Avgiftsbelagd verksamhet som finansieras genom offentligrättsliga avgifter och som redovisas mot inkomsttitel beräknas 1998 uppgå till . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV har i revisionsrapporten angående Kammarkollegiets årsredovisning lämnat invändningar på tre punkter. Det gäller i samtliga fall kollegiets uppgift som utbetalningsfunktion för statsbidrag från ett antal fackdepartement. Två av invändningarna avser överskridanden av anslag och den tredje invändningen syftar på ett anslag som felaktigt disponerats /96. Kollegiet tillbakavisar RRV:s synpunkter i sitt svar till RRV och menar att kollegiets hantering har skett enligt regeringens intentioner. Kollegiet påpekar även att två av anmärkningarna härrör från början av budgetåret då det internkontrollsystem som regeringen redan i fjolårets budgetproposition noterade att kollegiet höll på att införa ännu inte trätt i kraft. Kollegiet har dessutom i en utredning på regeringens uppdrag sett över bidragshanteringen. I denna kommer kollegiet till slutsatsen att hantering och kontroll av statsbidragen skulle underlättas om respektive fackdepartement ansvarade för sin egna anslag. Regeringen har för avsikt att vidta åtgärder för att förbättra hantering, säkerhet och uppföljningsmöjligheter när det gäller bidragshanteringen. Problemen med hanteringen av statsbidragen bör därmed bli betydligt mindre. Detta tillsammans med de stödsystem som kollegiet utvecklat gör att regeringen bedömer att kollegiets redovisningsrutiner kommer att fungera fullt tillfredsställande . Övrigt Bland de fordringar som Kammarkollegiet förvaltar åt staten finns ett antal ränte- och amorteringsfria lån. Det rör sig om krediter som regeringen gett till stiftelser, ideella föreningar och liknande t.o.m. 1980-talet. Ändamålet med lånen har i allmänhet varit att staten önskat underlätta uppförandet av byggnader. Sammanlagt är det fråga om ett 40-tal fordringar på sammanlagt ca . Fordringarna finns upptagna i statens balansräkning. Avsikten har inte varit att lånen skulle betalas tillbaka. Om användningen av lokalerna ändras har staten dock förbehållit sig rätten att återkräva lånet. Eftersom majoriteten av lånen numera är flera decennier gamla har i praktiken i många fall stora förändringar av såväl lokalernas som de lånemottagande föreningarnas verksamheter skett. Någon reell möjlighet att hävda ändamålsvillkoret har staten därför inte längre. Slutsatser Åtskilliga av Kammarkollegiets uppgifter utgörs av olika servicefunktioner gentemot myndigheterna. Denna roll har förstärkts , bl.a. genom tillkommandet av nya uppgifter. Just kollegiets förmåga att snabbt kunna ställa om och anpassa organisationen till såväl nya som förlorade uppgifter utgör en viktig funktion för regeringen, vilket t.ex. framhölls i budgetpropositionen . Inom utgiftsområde 2 har ett antal mål angivits som de viktigaste för politikområdet. Mot bakgrund av betoningen på service till andra myndigheter i kollegiets verksamhet gäller i första hand att kollegiet skall bidra till uppfyllandet av målet administrativt stöd av hög kvalitet till statliga myndigheter. Regeringen har föreslår att anslaget för uppgår till . Anslaget har beräknats till och för till . Regeringen bör få fatta beslut om att i tillämpliga fall få efterskänka de fordringar som kollegiet förvaltar avseende vissa ränte- och amorteringsfria lån. A 20 Kontrollfunktionen i staten 1997 100 0001 Utgiftsprog nos 75 000 1998 120 000 1 Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget betalas bidrag till projekt som syftar till att stärka kontrollen av medelsförvaltningen i staten. Regeringens överväganden För den offentliga sektorns legitimitet är det av fundamental betydelse att de skatter som statsmakterna beslutat om inbetalas och att bidrag av olika slag utbetalas endast till dem som är berättigande till bidrag och att utbetalning då sker till rätt belopp. Kontrollen av statliga medel utgör ett prioriterat område för regeringens arbete . I budgetpropositionen för redovisade regeringen ett antal åtgärder som redan vidtagits i syfte att skärpa kontrollen, bl.a. uppmärksammades de särskilda medel som skatteförvaltningen tilldelats för en särskild satsning på effektivare skattekontroll, de förslag till åtgärder som redovisas i () rapport om fusk och systembrister i välfärdssystemen samt behov av förstärkt kontroll kring statlig bidrags- och stödverksamhet till följd av EU-inträdet. ekonomiska vårproposition anförde regeringen att förstärkningar av kontrollfunktionen i staten bedömdes som nödvändiga. I samma proposition aviserades även en avsikt att föreslå att särskilda resurser på totalt skulle avsättas för att möjliggöra en sådan förstärkning. Mot denna bakgrund har i syfte att stärka kontrollfunktionen i staten anvisat för kontrollinsatser . Från anslaget skall även finansieras vissa insatser för bekämpning av ekobrott. Berörda departement och myndigheter är ansvariga för att de statliga medlen inom deras områden hanteras på ett korrekt och effektivt sätt. De ansvarar även för genomförandet av de projekt och verkställande av de åtgärder som regeringen beslutar. Härav följer att de åtgärder som vidtagits eller planeras inom respektive departements ansvarsområde också redovisas under berört utgiftsområde i denna proposition. De av särskilt anvisade kontrollresurserna skall mot denna bakgrund användas så att resultat påskyndas. Myndigheter och andra institutioner har erbjudits möjlighet att ansöka om projektbidrag för projekt som syftar till att stärka kontrollfunktionen i staten. Projekt som blivit aktuella för projektbidrag ur anslaget har gemensamt att det rör sig om områden där betydande risker finns för icke avsedd medelshantering vilket kan leda till betydande kostnader för staten. Hit hör bl.a. projekt som rör de individrelaterade bidragssystemen, projekt med sektorsövergripande karaktär samt projekt med inriktning mot kontroll av EU-medel. har sammanlagt ett 20-tal projekt beviljats projektbidrag, uppgående till totalt . Bland de större projektbidragen finns projektbidrag till , , för ett projekt med syftet att bl.a. ta fram en modell för att öka kunskaperna kontinuerligt om förekomsten av fusk i socialförsäkringen, föreslå åtgärder för att förbättra kontrollen i syfte att motverka fusk samt att göra en analys av de rättsliga förutsättningarna för beivrande av fusk. Sektorsövergripande insatser har prioriterats. Ett exempel på detta är ett projekt i syfte att ge förslag på kontrollrutiner vid utbetalning från bidrags- och försäkringssystem i syfte att dels förhindra att oförenliga beslut avseende förmåner fattas, dels upptäcka och stoppa felaktiga utbetalningar från två eller flera bidragssystem. Andra myndigheter som erhållit projektbidrag är bl.a. , (myn- dighetsövergripande projekt), och . Det är för tidigt att redovisa resultat från de olika projektens arbete. Först är förslag till åtgärder att vänta. Regeringen avser mot denna bakgrund att i samband med nästa års budgetproposition närmare redovisa resultaten av de olika projektens arbete. I syfte att fullfölja den satsning på kontrollfunktionen i staten som påbörjats föreslås anvisas för . är central förvaltningsmyndighet med uppgift att förvalta viss del av statens fasta egendom tillhörande det nationella kulturarvet, de kungliga slotten, Djurgårdsmarken, regeringsbyggnaderna, statens donationsfastigheter, utrikesfastigheter, vissa älvsträckor, markområden och byggnader. Resultatbedömning Det övergripande målet för för budgetåret har varit att för statens räkning förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer på ett sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet som fastigheternas kultur- och naturmiljövärden bevaras. Balansomslutningen upppgick till . Verkets soliditet uppgick till och medelantal anställda var 260 personer uppnådde sitt avkastningskrav för alla verksamheter förutom markfastigheterna för /96.