prop · GL0373 · 1998-01-01 00:00:00 — Det kan beräknas att flera projekt kommer att initieras inom ramen för ministerrådets arbete för att följa upp de förslag som kommer att föras fram i redovisningen till statsministrarna. för energi har tagit initiativ till möten på tjäntemannanivå med de baltiska staterna. Dessa har visat stort intresse för att ta del av de nordiska ländernas erfarenheter av energisamarbete. Formerna för konkret samarbete kommer att diskuteras vidare bl.a. mot bakgrund av uppföljningen av de nordiska statsministrarnas deklaration . Inom det nordiska energisamarbetet genomförs ett nordiskt program för utbildning av energiexperter i . Syftet med programmet är att föra in ekonomiskt tänkande i planering, etablering och drift av energianläggningar. liknande program riktat till nordvästra bereds inom det nordiska energisamarbetet. har klimatfrågan varit en del av det nordiska energipolitiska samarbetet. har lagt särskild vikt vid frågor med anknytning till klimatkonventionen. Arbetet har i första hand inriktats på studier av kostnader för åtgärder och förutsättningar för gemensamt genomförande mellan de nordiska länderna och närområde. Gemensamt genomförande innebär att kostnader för åtgärder mot klimatförändringar kan sänkas väsentligt genom att ett land ansvarar för och tillgodoräknas effekter av åtgärder i ett annat land med högre kostnader för sådana åtgärder. Ett samarbete om klimatfrågor har utvecklats med miljösidan i en gemensam styrgrupp under ministerrådet. En internationell konferens om gemensamt genomförande och handel med utsläppsrättigheter arrangerades inför klimatmötet i . Det är angeläget att detta arbete förs vidare, och att klimatpolitiska frågor angående t.ex. utformningen och fördelningen av och kostnaderna för reduktionsmål, utformningen av gemensamma åtgärder och styrmedel m.m. studeras i ett nordiskt perspektiv. Hur förändrade förutsättningar för energimarknadernas funktion påverkar möjligheterna att uppfylla åtaganden enligt Kyotoprotokollet kan vara en viktig fråga för fördjupad analys. Inriktningen av arbetet bör styras av de nordiska ländernas behov och intressen inför de fortsatta klimatförhandlingarna Visionen om en hållbar energiförsörjning runt gör det angeläget att arbetet med klimatfrågor inbegriper studier av åtgärder och kostnadseffekter för länderna i hela regionen. Inriktningen av det fortsatta arbetet under styrgruppen är alltså beroende av resultatet av de klimatpolitiska överläggningarna i Kyoto . Ytterligare nordiska samarbetsprojekt bör bedrivas utifrån denna utgångspunkt. Ett nordiskt seminarium arrangerades i samband med temakonferens i . En samlad arbetsplan för det fortsatta miljörelaterade energisamarbetet kommer härefter att utarbetas. De förslag som kommer att föras fram i energiministrarnas rapport förutses bl.a. beröra miljö- och klimatfrågor, och att därmed ytterligare bidra till samarbetet på detta område. rekommendation 6/1997 om miljöräkenskaper, energi samt miljöskatter skall utredas och i samband därmed bör en studie genomföras angående det nordiska elsamarbetet och elproduktionens påverkan på miljön. Finländska, danska och svenska energi- och naturgasföretag genomför inom ramen för () en studie av möjligheterna att koppla samman de nordiska gasnäten. Studien kommer att vara färdig . har genomfört en kartläggning inom gasområdet med syfte att utreda naturgasens möjligheter att medverka till reducerande miljöutsläpp i . Enligt utredningen skulle en naturgasintroduktion, tillsammans med kompletterande åtgärder inom området för förnybar elproduktion, energieffektivisering och energibeskattning, avsevärt underlätta de nordiska ländernas ansträngningar att nå de internationella klimatpolitiska utsläppsmålen. Frågan om ett utbyggt naturgasnät i och närområdet är en huvuddel i statsministrarnas uppdrag till energiministrarna och kommer att följas upp . Energiministrarna har kontinuerligt följt utvecklingen på elmarknaden och kom vid sitt möte överens om vissa principer för det nordiska elsamarbetet. Principerna behandlar bl.a. myndigheternas uppgifter i förhållande till marknadens funktion. Det förutsätts att handeln skall utvecklas med hänsyn till ömsesidighet och de skillnader som finns vad gäller elsektorns organisation i länderna. Principerna syftar till att skapa förutsättningar för länderna att tillvarata de ömsesidiga ekonomiska, energimässiga och miljömässiga fördelar som den nordiska elhandeln innebär. Samarbetet när det gäller energibeskattning förs vidare i uppföljningen av statsministerdeklarationen. Vid statsministrarnas möte inom ramen för presenterade elföretagen i om Baltic Ring. I rapporten föreslås ett antal initiativ i syfte att förverkliga visionen om ett integrerat elnät kring , både när det gäller harmonisering av legala regelverk och konkreta investeringar i infrastrukturen. På energiministermötet konstaterades att utvecklingen på den nordiska elmarknaden sker i enlighet med de principer som angavs vid möte. Den nordiska elhandeln påverkas av bl.a. skillnader i energibeskattning mellan länderna. En kartläggning av energibeskattningen har genomförts. I kartläggningen har ingått att undersöka möjligheterna till en samordning av skatterna. Kartläggningen visar att en samordning av energibeskattning kan medverka till miljöförbättringar genom att den nordiska elmarknaden fungerar bättre, men att en harmonisering måste vara internationell för att bli effektiv från miljösynpunkt. Analysen visar också att området är mycket komplext och att det påverkas av energipolitiska, miljöpolitiska, näringspolitiska och statsfinansiella faktorer. Frågan om samordnade beskattningsregler är också av stor betydelse i perspektivet av en ökad integration av elmarknaden kring . Energiministrarna önskar att främja internationellt samarbete om användningen av ekonomiska styrmedel. Som ett led i detta arbete har ett internationellt seminarium om beskattning på energiområdet arrangerats . Insatser för energieffektivisering utgör ett centralt inslag i de nordiska ländernas energipolitik och är ett viktigt område i det nordiska energipolitiska samarbetet. En strävan i det nordiska samarbetet är att det skall ha nära anknytning till det arbete som pågår inom EU om bl.a. energimärkning och effektiviseringsstandard. , och har genomfört omregleringar av elmarknaderna. har tagit initiativ till en utredning som syftar till att säkerställa att användningen av energi effektiviseras också i den nya marknadssituationen. Utredningen tar inte ställning till om en omreglerad elmarknad är mer ändamålsenlig än andra sätt att organisera elmarknaden. Enligt utredningen bör myndigheternas strategier för att säkra energieffektivisering ändras som en följd av den nya marknadssituationen och den nya rollfördelningen på elmarknaden. Med utgångspunkt i historiska och faktiska förhållanden i de enskilda länderna bör myndigheternas insatser, organisation och finansiering utformas så att det i kombination med mer marknadsdriven energieffektivisering bidrar till ett från samhällssynpunkt gott utnyttjande av energiresurserna. Myndigheterna bör verka för insatser som inte står i konflikt med målsättningarna bakom omregleringen av elmarknaden och etableringen av en gemensam nordisk elmarknad. Det nuvarande nordiska energiforskningsprogrammet (NEFP) inleddes och avslutas . Målet har varit att inom centrala forskningsområden stärka grundkompetensen vid universitet, högskolor och andra forskningsinstitutioner samt skapa fungerande forskarnätverk mellan länderna. NEFP kompletterar de nordiska ländernas nationella energiforskningsprogram och skall bidra till att stärka de nordiska ländernas internationella konkurrenskraft. En utvärdering av det nuvarande programmet har genomförts . Utvärderingen visar att det nordiska energiforskningsprogrammet kompletterar och ersätter verksamhet som utförs nationellt. Programmet stärker dessutom den nordiska identiteten och samhörigheten och ökar den nordiska konkurrenskraften inom området. Planering av nästa energiforskningsprogram för har påbörjats och energiministrarna kommer att behandla ett kontrakt vid sitt möte . Programmets mål bör fortsatt vara att stärka grundkompetensen vid universitet, högskolor och andra forskningsinstitutioner inom energiforskningsområden som är av centralt gemensamt nordiskt intresse, samt att skapa fungerande forskarnätverk mellan länderna och öka den nordiska konkurrenskraften. Programarbetet bör liksom prioritera forskningssamarbeten som kan bidra till en kostnadseffektiv minskning av energiförbrukningen och utvecklingen av förnybara och miljövänliga energikällor. Programmet bör också inriktas mot ett ökat forskningssamarbete i hela . Aktuella energifrågor inom EU/EES utgör numera en stående punkt på dagordningen vid nordiska möten på minister- och ämbetsmannanivå. Det gäller förutom frågor om energimarknaderna och energipolitiken även frågor om den inre marknaden och miljöfrågor som är betydelsefulla för energiområdet. ALTERNET är ett flerårigt program för att främja användningen av förnybara energislag. SAVE är ett flerårigt främjande av effektiv energianvändning m.m. En uppföljning av de europeiska programmen på nordisk nivå skall ske. hand kommer SAVE- och ALTERNET-programmen att bedömas ur en nordisk synvinkel. Det första seminariet om SAVE-programmet hålls . Näringspolitiskt samarbete Det övergripande målet för det nordiska näringspolitiska samarbetet är att bidra till att främja näringslivets konkurrenskraft och därigenom skapa goda villkor för sysselsättning och tillväxt. Samarbetet koncentreras till aktuella näringspolitiska problemställningar i de nordiska länderna, främst på områden där nordiskt samarbete ger ett nordiskt nyttovärde utöver övriga nationella insatser. En stor del av det nordiska näringspolitiska samarbetet är inriktat på att utreda gemensamma problem och utbyta erfarenheter och synpunkter om aktuella näringspolitiska frågor av gemensamt intresse. De nordiska näringsministrarna fattade beslut om att godkänna en ändrad strategi för Nordiska industrifonden. godkändes mandat för en utredning om gemensamt nordiskt innovationssamarbete till gagn för näringslivet. Utredningsarbetet, som ska avslutas till , står fritt i förhållande till existerande institutioner. Den gemensamma institutionen inom provnings- och kontrollområdet NORDTEST har ingått kontrakt med om verksamheten . En utvärdering av verksamheten kommer att äga rum . Allmänt nordiskt näringspolitiskt samarbete äger rum bl.a. på . Varje lands inriktning på det näringspolitiska området gås igenom. hölls ett seminarium om samverkan för regional utveckling, ett resultat av en rapport om bättre samordning av politikområdena näringspolitik, regionalpolitik och arbetsmarknadspolitik. Den sektors-övergripande rapporten hade tagits fram på svenskt initiativ. Näringssektorns närområdesaktiviteter inriktas i stor utsträckning på projektet , som ger unga representanter för företag från när-områdena möjlighet att praktisera på företag i . startar projektet , med samma uppläggning som Nordpraktik men med betydligt färre deltagare och inriktat på nordiska medborgare som önskar praktisera på företag i närområdena. Allmänt informationsutbyte om aktuella EU/EES-frågor står regelmässigt på dagordningen vid möten på det näringspolitiska området. Regionalpolitik Det nordiska regionalpolitiska samarbetet baseras på ett program för . har tyngdpunkten i arbetet legat på gränsregionalt samarbete, forsknings- och utredningsarbete, kunskaps- och erfarenhetsutbyte, och på sektorssamarbete, främst med jordbrukssektorn. De åtta programmen för mellanregionalt samarbete (INTERREG) - (), Ett gränslöst samarbete, Inre , Gröna (), Skärgårdssamarbetet (), Kvarken/, (Sverige-Finland-Norge) och Barents (Sverige- Norge-Finland-Ryssland) - som sammantagna omfattar av offentliga medel, varav hälften kommer från , har fullt ut kommit igång . Målet för INTERREG-programmen är att komplettera nationella åtgärder för att bidra till utveckling i dessa regioner, av vilka flertalet är perifert belägna med gles befolkning, små lokala marknader, långa avstånd och besvärligt klimat. Dessutom syftar programmen till att minska problem och utnyttja möjligheter som följer av att nationalgränser delar regionerna. Omkring hälften av Nordiska ministerrådets medel till gränsregionerna, dvs. ca , går till medfinansiering av programmen. I de nordvästra delarna av har samarbetet också intensifierats, först och främst genom etableringen av Nordiskt atlantsamarbete (), som förutom , och omfattar kustdelen av . Detta samarbete är främst inriktat på att stärka näringslivsutvecklingen i området genom att utreda och initiera projekt i samarbete mellan två eller flera av parterna. bidrar till finansieringen av programmen och initierar kunskapsuppbyggnad och erfarenhetsöverföring. Inom forsknings- och utredningsområdet har samarbetet koncentrerats kring uppbyggnaden av det ombildade institutet center för regional utveckling (NORDREGIO). Det regionalpolitiska samarbetet är definitionsmässigt sektorsövergripande. Ett särskilt treårigt program har bedrivits i samarbete med jordbrukssektorn. Syftet med programmet är att dels bidra till utvecklingen i perifera lantbruksregioner i , dels initiera bättre samordning mellan sektorerna på olika nivåer. Det skall utvärderas . EU- och EES-frågor har varit ett stående tema på ämbetsmannakommitténs möten. En dominerande fråga har varit utformningen av regelverket för nästa strukturfondsperiod och frågor av gemensamt nordiskt intresse i detta sammanhang. Jord- och skogsbruk; fiske Jord- och skogsbruk Verksamheten inom området jord- och skogsbruk har också bedrivits inom ramen för det handlingsprogram för jord- och skogsbrukssamarbete 1996-2000, Huvudinriktningen av det nordiska samarbetet inom jord- och skogsbrukssektorn omfattar samarbete kring frågor av centralt intresse för , samarbete inom närområden och samarbete för att stödja de nordiska ländernas deltagande i internationella organ. I handlingsprogrammet lyfts fyra insatsområden fram, vilka huvudsakligen hänför sig till de två första av de ovan nämnda riktlinjerna. Insatsområdena är kvalitetsproduktion i jordbruket med speciell inriktning på miljö, förvaltning av genetiska resurser, utveckling av jord- och skogsbruksberoende regioner samt uthålligt skogsbruk. Det tvärsektoriella samarbetet med såväl miljösektorn som regionalpolitiska sektorn har stärkts och fördjupats genom ett antal samarbetsprojekt. Utöver de viktigare politiska åtgärder som här redovisas pågår en stor mängd projekt och arbeten inom insatsområdena för att uppnå de mål som satts för varje område i handlingsprogrammet. (jord- och skogsbruksbruksministrarna) lade inför 49:e session i fram ett förslag till nordisk handlingsplan för uppföljning av det europeiska toppmötet om livsmedelssäkerhet. Handlingsplanen antogs av rådet. Denna innebär att det tvärsektoriella samarbetet med miljö-, livsmedels-, konsument- och fiskerisektorerna skall utvecklas som en uppföljning av handlingsplanen om livsmedelssäkerhet. för närområdesfrågor skall ges i uppdrag att öka nordisk koordinering, att utreda vilken roll den kan spela på livsmedelssäkerhetsområdet i närområdena samt att förbereda ett projekt om organisationsdemokrati och dess betydelse för landsbygden. Vad gäller samarbetet inom närområdet har insatsområdena avgränsats till tre prioriterade områden, nämligen förvaltning av genetiska resurser, utbildning på alla nivåer och forskning samt miljöaspekter knutna till jord- och skogsbrukssektorn. Samarbetet kring genetiska resurser har bedrivits inom ramen för Nordiska Genbankens verksamhet. Genbankens arbete i närområdet har bidragit till att dessa länder kunnat ta sitt ansvar att följa biodiversitetskonventionen i en svår ekonomisk situation. Beslut om ytterligare medel till Genbanken för att förstärka dess verksamhet har fattats . i hyser unika samlingar av växtgenetiskt material. I en första fas leder Nordiska Genbanken en internationell expertgrupp för att utreda hur skall omstruktureras för att i fortsättningen kunna fungera effektivt inom snävare ekonomiska ramar. Den första fasen förväntas utvisa huruvida en långsiktig, rysk finansiering kan garanteras, vilket är en förutsättning för att vidare nordiskt stöd skall vara meningsfullt. Arbetet inom Nordiska Genbanken för husdjur (NGH) utvidgas genom beslut att för tillskjuta nationella medel till NGH förutom de medel som anslås från ministerrådet. Arbetet skall bedrivas inom fem olika prioriterade områden, bl.a. med inriktning på att utveckla samarbetet med . har beslutat att närmare följa upp antibiotika- och salmonellafrågorna och att utbyta information om situationen i respektive nordiskt land och att sträva efter likartade ambitionsnivåer inom de nordiska länderna. En särskild arbetsgrupp skall tillsättas för dessa frågor. De nordiska skogsministrarna antog riktlinjer för ett intensifierat nordiskt samarbete i den mellanstatliga skogspanel (IPF) som upprättades av FN:s kommission för hållbar utveckling. De nordiska länderna har i IPF arbetat efter dessa riktlinjer, bl.a. genom att arrangera olika aktiviteter som stöd till skogspanelens arbete och med att rapportera om nordiska erfarenheter på skogsområdet. IPF:s arbete avslutades . Detta nordiska samarbete fortsätter i det nya FN-forum om skog (IFF) som skall lämna sin slutrapport . För att fördjupa det nordiska samarbetet på skogsområdet beslutade de nordiska skogsministrarna vid sitt möte att vidga mandatet för den nordiska kontaktgruppen för internationell skogspolitik till att omfatta även frågor i relation till WTO, en samlad uppföljning av världs-toppmötet om skogen och EU:s skogsstrategier. Verksamheten inom fiskeområdet har bedrivits inom ramen för det samarbetsprogram för det nordiska fiskerisamarbetet 1997 - 2000 som antogs av fiskeriministrarna . De överordnade riktlinjer som utgör grunden för det nordiska fiskerisamarbetet är att bidra till utvecklingen av de nordiska ländernas fiskerinäring, att skydda de nordiska ländernas ekosystem och att bidra till ett balanserat uttag av havets levande resurser. I handlingsprogrammet lyfts fram tre större insatsområden som ger en närmare inriktning för det nordiska fiskerisamarbetet - förvaltningssamarbete, organisations- och sektorssamarbete samt forsknings- och utvecklingssamarbete. Ett flertal nordiska forskningsprojekt har bedömts särskilt angelägna ur ett svenskt perspektiv, bl.a. miljömärkning av fisk, utveckling av förvaltningen av torskfisket i , forskningsprojekt som syftar till kvalitetsförbättringar, m.m. Av intresse är även den studie om framtidens marknadsförutsättningar för det nordiska fiskerisamarbetet som har påbörjats . Vidare kan nämnas den internationella konsensuskonferensen om EU:s femte ramprogram som genomfördes med stöd av EU i . Konferensen syftade till att ge förslag till forskningsverksamhet med inriktning på hållbar fiskeproduktion för EU:s konsumenter. Ett nära tvärsektoriellt samarbete med miljösektorn sker inom ramen för den nordiska miljö- och fiskestrategin som godkändes . mindre resurser än tidigare, vilket har resulterat i ett mer begränsat antal forskningsprojekt, bl.a. marin biologisk mångfald samt stöd till det nordiska seminariet om tvång och legitimitet i fiskeriförvaltningen som hölls i . Vid den ministerkonferens med miljö- och fiskeministrar, som genomfördes inom ramen för Nordsjösamarbetet , behandlades frågan om ett förbättrat internationellt samarbete inom miljö- och fiskesektorerna. I den politiska deklaration som antogs, Bergendeklarationen, behandlas hur försiktighetsprincipen bör tillämpas i fiskeripolitiken i syfte att skapa ett mer långsiktigt och ekonomiskt hållbart fiske. Det nordiska samarbetet kommer att spela en roll i samband med uppföljningen av deklarationen till den femte som skall hållas omkring . Bygg- och bostadssamarbete Det nordiska samarbetet inom bygg- och bostadsområdet har varit utsatt för ett stort förändringstryck och det finns en osäkerhet om samarbetets framtid. Under den föregående programperioden 1996 genomfördes upprepade minskningar av de ekonomiska ramarna för samarbetet. Handlingsplanen kunde därför endast delvis Minskningarna träffade främst det byggtekniska och forskningspolitiska samarbete som bedrevs inom ministerrådets ram. Detta samarbete har i huvudsak Samarbetet har koncentrerats till politiskt prioriterade projekt främst sådana som ministrarna själva har initierat. lade bostadsministrarna fram en ny handlingsplan avsedd att gälla programperioden 2001. I denna prioriterades tre områden: det bostadssociala området, en bärkraftigt utveckling i byggande och boende och insatser för närområdet. Resursbehovet beräknades av bostadsministrarna till totalt utöver nationella medel. har ännu inte tagit ställning till handlingsplanen. Till följd härav anvisades inte heller några medel för . Frågan om godkännande av handlingsplanen har hänskjutits till presidium och . beslöt för sin del att inte ta ställning till planen eller till frågan om sektorns plats i det fortsatta nordiska samarbetet. avslutades ett antal av de projekt som påbörjats under den föregående programperioden. Inom byggområdet färdigställdes en rapport om ekologiskt nybyggande, stadsförnyelse och bostadsförbättring. En analys av utvecklingen av byggkostnaderna lades fram. I genomfördes en praktisk utbildning i trähussanering. Inom det bostadspolitiska området fullföljdes en monografi över de rättsregler som reglerar de olika upplåtelseformerna i de nordiska länderna. Seminarier anordnades om detta ämne och om byggjuridik. Fortsatt arbete bedrevs på en monografi över erfarenheterna av den nordiska bostadspolitiken och dess instrument, avsedd att användas bl.a. i olika internationella sammanhang. Vid det nordiska bostadsministermötet redovisades en av ministrarna tidigare beslutad studie av drivkrafterna bakom bostadssegregationen i . Bostadsministrarna beslöt att driva projektet vidare genom en andra etapp som skall redovisa goda erfarenheter från kommunernas arbete med att öka integrationen i utsatta bostadsområden. Ministrarna beslöt också att påbörja ett projekt om framtidens äldreboende. Avsikten är att lyfta fram och nyttiggöra de olika ländernas erfarenheter av skilda sätt att anordna de äldres boende, sett såväl till vilka kvaliteter som kommer de boende till del som till de boendes och samhällets kostnader för olika bostadsalternativ. Båda projekten drivs med tidigare avsatta medel och kommer att pågå . En konsekvens av de redovisade oklarheterna om det fortsatta samarbetet är att bygg- och bostadssamarbetet inom Nordiska ministerrådets ram i mycket begränsad omfattning kommer att kunna ägnas åt omvärldsrelaterade frågor och problem. Huvuduppgiften blir att verka för att en samsyn uppnås mellan och i frågan om bygg- och bostadssamarbetets framtid. Den utåtriktade verksamheten kommer att inriktas på att följa och slutföra de påbörjade eller beslutade samarbetsprojekt för vilka finansiering redan finns säkrad över tidigare års budget. Därutöver kommer samarbetet inom ministerrådets ram att i huvudsak begränsas till ett direkt utbyte av erfarenheter och reformuppslag genom seminarier som anordnas av de fem berörda ministerierna. I mån av resurser kommer inom denna ram att tas upp frågor om en bärkraftig och ekologiskt hållbar utveckling i bygg- och bostadssektorn. Även möjligheterna att samverka med andra sektorer om kommande nordiska projekt i närområdet kommer att undersökas. Transport, infrastruktur och trafiksäkerhet; IT-frågor Samarbetet inom sektorn har under arbetsåret i allt väsentligt fortsatt planenligt. En arbetsgrupp tillsatt av de nordiska transport- och trafikministrarna lade fram en rapport - Nordisk infrastruktur - om den nordiska transportinfrastrukturen och dess särskilda förutsättningar.