prop · GL031D24 · 1998-01-01 00:00:00 — har inte kommit igång med någon systematisk uppsökande tillsynsverksamhet under budgetåret. En sådan tillsyn är en utvidgning av revisorstillsynen som inte tidigare bedrivits. För att kunna fullgöra en sådan uppgift har bedömt det nödvändigt att förstärka organisationen med kvalificerad revisorskompetens. Sökandet efter lämpliga personer har pågått sedan bildades. En rekrytering gjordes först under budgetårets slutskede. kommer att inrikta resurserna på att bygga upp den systematiska uppsökande tillsynsverksamheten så att den kan vara i full gång , att färdigställa tillämpningsföreskrifter för lagstiftningen (i delar som inte berörs av pågående lagöversyn) och att inrätta och första gången avhålla revisorsexamen och högre revisorsexamen. verksamhet är avgiftsfinansierad. Det beräknade underskottet sammanhänger med att summan av de avgifter som nämnden beräknar att få in för examinationsverksamhet kraftigt understiger produktionskostnaderna för examination och lämplighetsprov. Fram är det inte obligatoriskt att genomgå revisorsexamen eller högre revisorsexamen. Godkännande och auktorisation kan sökas enligt övergångsbestämmelser. räknar därför med att ytterst få kommer att genomgå examen . förutser dock att det överskott som uppkommit under nämndens första verksamhetsår 1995/96, ca , kan tas i anspråk för att täcka de underskott som förväntas uppstå fram . Regeringens bedömningar med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att det vid Riksrevisionsverksets granskning av årsredovisning /96 inte framförts några invändningar. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående bedömer regeringen att inriktningen av den verksamhet som bedrivs vid skall behållas oförändrad för . 6.3.2 Råd för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor En särskild utredare fick av regeringen i uppdrag att kartlägga och vid behov föreslå åtgärder för att motverka konkurrensproblem i samband med att offentliga och privata aktörer möts på marknaden (dir. 1994:72). Utredaren presenterade sina slutsatser i betänkandet Konkurrens i balans - åtgärder för en ökad konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning m.m. (SOU 1995:105). Utredaren föreslog en särskild lagstiftning med krav på att offentlig näringsverksamhet under vissa förutsättningar skall redovisas skild från annan verksamhet, att priset skall baseras på en kostnadskalkyl som täcker alla typer av kostnader och att prissättningen inte får medföra en från allmän synpunkt otillbörlig prissättning. Överträdelse av lagen föreslogs kunna leda till ett förbud vid vite att fortsätta det konkurrenssnedvridande förfarandet. Frågor om sådant förbud föreslogs kunna prövas av . En tillsynsmyndighet skulle enligt förslaget inrättas för tillämpning av lagen. Remissbehandlingen visade att åsikterna går starkt isär om vilka åtgärder som kan behövas för att skapa en konkurrens på lika villkor. I fortsatta diskussioner med representanter för offentlig och privat sektor har framkommit att ett lämpligt sätt att hantera frågan bedöms vara att det bildas ett partssammansatt forum för frågor om konkurrens på lika villkor . Ett sådant forum avses därför inrättas i form av ett råd för frågor om konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor. I rådet skall ingå representanter för offentlig och privat verksamhet. Rådets uppgift skall vara att, med beaktande av de olika grundförutsättningar som gäller för privat och offentlig sektor, söka undanröja konkurrenskonflikter mellan privat och offentlig verksamhet. Rådets verksamhet skall inriktas på fall av allmänt intresse och särskild uppmärksamhet skall ägnas åt frågor som rör prissättning och konkurrens på så lika villkor som möjligt. Verksamheten skall syfta till att ge vägledning för framtiden om hur konkurrenssnedvridande förfaranden kan undvikas och om möjligt att vissa typer av konkurrenskonflikter kan mönstras ut. Rådet skall fortlöpande samråda med och samt med andra berörda organ t.ex. inom redovisningsområdet. Med utgångspunkt i de erfarenheter rådet fortlöpande får av förhållandena på marknaden skall rådet skaffa sig en samlad bild av vad som kan vara osund konkurrens. Med detta som underlag skall rådet diskutera principiella konkurrensfrågor, sprida information om goda exempel på en väl fungerande konkurrens och söka nå en samsyn för framtiden om hur de långsiktiga spelreglerna på området bäst formuleras. I sina diskussioner skall rådet beakta att förutsättningarna för konkurrens skiljer sig i olika delar av landet. Länsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbete Länsstyrelserna skall enligt konkurrensförordningen (1992:173) främja konkurrensen. De skall bl.a. informera om konkurrensfrågor, uppmärksamma på förhållanden som tyder på överträdelser av konkurrensbestämmelserna, uppmärksamma regleringar som hindrar en effektiv konkurrens samt lämna förslag till och, efter samråd med , redovisa förslag till avregleringar och andra åtgärder för att undanröja konkurrenshinder i offentlig sektor. Länsstyrelserna har också under räkenskapsåret haft ett regeringsuppdrag att informera om samt att följa utvecklingen på elmarknaden. Bedömning Länsstyrelserna har i huvudsak ägnat sig åt regeringsuppdraget. I regeringsuppdraget valdes sex länsstyrelser (, , , , , ) ut som skulle ta fram en modell för hur konkurrensaspekter kan vägas in i stödgivningen i länsstyrelsernas egen verksamhet Detta arbete har redovisats i en rapport till regeringen med förslag till åtgärder i syfte att bidragsgivningen skall bli mer konkurrensneutral och därmed mera effektiv. Länsstyrelserna har också ägnat sig åt olika typer av projekt och enstaka uppgifter på området. Det är dock svårt att utifrån den information som givits i årsredovisningarna värdera hur arbetet har utförts och på vilken nivå. Ett allmänt intryck är att länsstyrelserna på grund av resursbrist inte haft möjlighet att ta några nya initiativ på området. Kontaktverksamheten med bör emellertid leda till fler och fördjupade aktiviteter. I regleringsbrevet har också lämnats mer preciserade verksamhetsmål för länsstyrelserna. Detta bör kunna leda till en större aktivitet på området och ge bättre ledning för vad länsstyrelserna kan arbeta med. 7 Teknisk forskning och utveckling 7.1 Omfattning/ändamål Målet för verksamhetsområdet är att stärka näringslivets kompetensutveckling, konkurrenskraft och tillväxt. Detta görs genom att en stor del av de näringspolitiska medlen anvisas till teknisk forskning och utveckling. Verksamheten inom området bedrivs av myndigheterna , , och Rymdstyrelsen som initierar och finansierar forsknings- och utvecklingsprojekt samt tillhandahåller tjänster och resurser som bidrar till näringslivets förnyelse och tillväxt. Inom området anvisas dessutom medel avseende bidrag till Stiftelsen vetenskapliga attachéverksamhet, STATT, och , . Riktlinjerna för verksamhetsområdet för åren 1997 1999 lades fast i proposition Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU43, rskr. 1996/97:99). UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR VERKSAMHETSOMRÅDE TEKNISK FORSKNING OCH UTVECKLING MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 2 253,2 1 697,8 1 551,5 1 246,6 1 271,6 1 297,9 har besparingar gjorts med på anslaget D 1 Teknisk forskning och utveckling, med på anslaget D 3 Rymdverksamhet samt med på anslaget D 4 Bidrag till Stiftelsen vetenskapliga attachéverksamhet. Prioriteringarna under anslagen kommer att anpassas till de förändrade anslagsnivåerna. 7.2 Anslag D 1. Teknisk forskning och utveckling 1 Anslag s- sparan de 978 709 Därav 1996 Utgift 1 029 726 Utgifts - progno s 925 500 1998 Förslag 672 953 1999 Beräkna t 686 385 2000 Beräkna t 700 326 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget disponeras av främst Närings- och tek- nikutvecklingsverket, . Det övergripande målet för verksamheten är att bidra till att stimulera näringslivets teknikutveckling och skapa gynnsamma förutsättningar för företagen genom en konkurrenskraftig och industriinriktad FoU-miljö i landet, anslaget skall vidare bidra till att skapa lika goda förutsättningar för näringslivets teknikutveckling som de som råder i våra viktigaste konkurrentländer. För detta krävs vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom områden som är av särskilt intresse för näringslivet. forskningsprogram skall utformas så att ett starkt engagemang från näringslivet uppnås som insatserna medverkar till att nya teknikbaserade företag etableras och att tillväxtmöjligheterna i befintliga företag tillvaratas. Insatserna skall initiera och stödja forskning och utveckling inom viktiga generiska områden såsom informationsteknik, bioteknik och materialteknik. Prioriterade områden är processteknik, miljöteknik, verkstadsteknik, transportteknik och medicinsk teknik. Andra insatsområden är Komplexa tekniska system, Mindre företags kompetens- och teknikförsörjning, Tjänsteproduktion och IT-användning samt Människa, teknik, organisation (MTO). Inom anslaget ryms medel för , industriforskningsinstitutens kollektiva forskningsprogram samt särskilda program för fordonsteknik, flygteknik, verkstadsteknik och träråvarubaserad industri. Programmet för träråvarubaserad industri går in på sitt andra år av en treårig förlängning. Programmets storlek beräknas till . Det fordonstekniska programmet går in på sitt andra år i en femårig förlängning. Medelstilldelningen beräknas till . Medel anvisas också för deltagande i det europeiska forskningssamarbetet EUREKA och för åtgärder som syftar till att stimulera svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling. (/97:5, Forskning och samhälle). Med anledning av de neddragningar som gjorts på förevarande anslag har förhandlingar förts som utmynnat i att en del av finansieringen av vissa forskargrupper övertagits av . och kompetensutveckling har övertagit basfinansieringen av industriforskningsinstituten, såsom beskrivits i regeringens ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:224), med ca t.o.m. . Den sistnämnda stiftelsen finansierar även vissa omstruktureringskostnader i samband med bolagisering av industriforskningsinstitut och andra strukturförändringar. På detta sätt har redan under innevarande budgetår ungefär hälften av de gjorda besparingarna på anslaget D 1 kunnat ersättas med stiftelsemedel. Regeringens överväganden Resultatbedömning Regeringen bedömer att verksamheten avseende teknisk forskning och utveckling bedrivits på ett ändamålsenligt sätt och att de resultat som uppnåtts väl svarar mot de fastställda målen. Resultat av forskningsverksamhet syns främst på och kan vara svåra att koppla till viss finansiär. prestationer inom området teknisk forskning och utveckling ger effekter i flera led och . Prestationerna består huvudsakligen av att överblicka behov av FoU-insatser som svarar mot de mål som föreligger, initiera, etablera och driva FoU- program samt därefter följa upp, informera om resultaten, utvärdera och återföra erfarenheterna i planeringsprocessen. Uppgiften att bidra till tekniköverföringen mellan högskola och näringsliv har fått en ökad vikt. insatser för FoU formuleras i nära samarbete med företag och inom forskarsamhället. Ca 900 personer är engagerade i ett nätverk av styr- och referensgrupper som tillsammans med handläggare styr verksamheten. Under /96 löpte ett femtiotal större forskningsprogram. Samarbeten, nätverk och resultatöverföring byggs in i programmen med målet att den kunskap och kompetens som projekten utmynnar i skall nyttiggöras i näringslivet. blir på detta sätt en mycket viktig aktör inom området tekniköverföring och samverkan mellan högskola och näringsliv. Ett viktigt exempel på prestation är de nu uppstartade 28 vid landets högskolor. Syftet med är att skapa starka forskningsmiljöer vid svenska högskolor där företag aktivt medverkar med såväl arbetsinsatser som finansiering. Effekten av varje centrum är att ett nytt samarbete mellan näringsliv och högskola etablerats. Det långsiktiga samarbetet är till nytta för näringlivet som det berikar högskolan och ställer forskarna inför aktuella problemställningar. Effekten av insatser är bl.a att kompetensnivån höjs i företagen, att verksamheten vid landets högkolor i större utsträckning används som en resurs för näringslivet och att forskning kommer till stånd på områden av särskild betydelse för näringslivets förnyelse och tillväxt. Detta bidrar ytterst till förbättrade och nya produkter och system inom näringslivet, stärkt lönsamhet, stärkt långsiktig utveckling, industriell förnyelse och stärkt konkurrensförmåga samt miljövinster. TABELL: BEMYNDIGANDE ATT TECKNA AVTAL OM LÅNGSIKTIG FORSKNING OCH UTVECKLING BEMYNDIGANDEBEHOV (MILJONER KRONOR) 1999 2000 2001 2002 Bemyndigandebeh ov för tidigare gjorda och planerade åtaganden 575 Informationsteknik , , har på uppdrag av regeringen föreslagit en nationell strategi med syfte att förnya och bredda den industriella utvecklingsbasen för svensk IT-industri för att därigenom stimulera det svenska näringslivets förnyelse inom bransch- och produktområden med särskilt stor tillväxtpotential. En sådan nationell strategi kommer även att få inverkan på det nationella FoU-systemet och har som yttersta mål att skapa nya, tekniskt kvalificerade, arbetstillfällen med långsiktig bärighet. En viktig del i en sådan strategi är att öka volymen av vissa strategiskt viktiga, ofta utländska, industriinvesteringar till . har visat att kan ha goda förutsättningar att i konkurrens med andra länder locka utländska storföretag att förlägga nya produktionsanläggningar för halvledarkomponenter till . Det rör sig om mycket stora investeringsbelopp, ca per fabrik, vilket beräknas motsvara ca 1.000 direkta arbetstillfällen. Den sekundära effekten beräknas generellt till ytterligare ca 2.000 arbetstillfällen per fabrik. Andra europeiska länder, bl.a. och , har varit framgångsrika i att med stöd av nationella strategier och program samt marknadsföring locka till sig utländska, främst amerikanska och asiatiska, företag. Om ska kunna vara med i den process som karaktäriserar de internationella halvledarföretagens etableringsbeslut måste överväga att agera på liknande sätt som de länder vi konkurrerar med. principförslag innebär att det tillsätts en särskild organisation inom lämplig befintlig myndighet som med särskild uppgift under en tidsrymd av i första hand ska svara för genomförandet av den nationella strategin när det gäller att koordinera och genomföra riktade aktiviteter mot den internationella halvledarindustrin i det övergripande syftet att förmå några av dessa att inom femårsperioden ha etablerat nya fabriker i . föreslår vidare att tre separata arbetsgrupper tillsätts varav två med industriell inriktning ( elektronik och IT-tjänster resp. halvledar- och komponenttillverkning ) och en med inriktning mot utbildning, FoU och klusterbildning . En annan viktig del i den föreslagna strategin är att skapa förutsättningar för att underlätta bl.a. ovan nämnda utländska investeringar. Ett sådant program saknas och måste efter förslag från regeringen godkännas av såväl som . bedöms knappast ha någon reell möjlighet att delta i den internationella länderkonkurrensen om dessa fabriksetableringar om vi inte har möjlighet att kunna erbjuda statligt etableringsstöd. Exempel på sådant stöd är att staten ställer ut garantier. Vad avser ett eventuellt garantiprogram är det ej möjligt att nu bestämma omfattningen av ett sådant. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen dels att ställa ut kreditgarantier utan att beloppet för tillfället begränsas, dels att principen om riskrelaterad avgift för garantier kan frångås. Denna möjlighet ska ses som en beredskap och kunna ianspråktas i fall där frågan om fabriksetablering/-ar aktualiseras. Regeringen avser återkomma till senast med närmare förslag till uformning och omfattning av det här föreslagna ekonomiska programmet för att gynna nyetableringar av bl.a. halvledarfabriker i . Ett tredje viktigt element är att ovan nämnda strategi och program även återspeglas i forsknings- och utbildningssystemet. Målet är att det ska finnas en tillräckligt stor och tydlig försörjningskompetens i landet för att bl.a. utländska halvledartillverkare ska finna intressant som investeringsland och för att en kompetent och konkurrenskraftig svensk framtidsindustri ska kunna baseras på elektronik och mjukvara. Regeringen delar i allt väsentligt förslag och bedömningar. Slutsatser Resultatbedömningen har inte föranlett förändringar av övergripande mål. Det övergripande mål som gäller för perioden 1999 bör ligga fast. I den ekonomiska vårpropositionen (prop 1996/97:150) beräknas en varaktig besparing på förutom de besparingar på som genomförts för . En del av dessa besparingar har kunnat kompenseras genom att stiftelsemedel tagit över finansieringen av vissa forskargrupper och industriforskningsinstitutens basfinansiering. Sammantaget kommer dock att, även under , tvingas ompröva sitt stöd till flera olika forskningsprogram. Denna omprövning bör tillställas regeringen för kännedom. De stora förändringar som genomförts av ekonomiska ramar har lett till behov av en översyn av strukturen på verksamheten under anslaget D1. Denna översyn som redan inletts har till syfte att åstadkomma mer koncentrerade insatser på nya men något färre områden . För har regeringen, i likhet med tidigare budgetår av bemyndigats att godkänna avtal och beslut som rör teknisk forskning och utveckling m.m. vilka innebär åtaganden för flera budgetår. Även under bör det finnas möjlighet att för delar av verksamheten göra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga FoU-program. Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmare föreskrifter för medlens användning. 1 Anslag s- kredit 86 Därav 1996 Utgift 6 102 Utgifts - progno s 14 184 1998 Förslag 14 351 1999 Beräkna t 14 797 2000 Beräkna t 15 257 Beloppen anges i tusental kronor. Under anslaget anvisas medel till förvaltningskostnader vid Rymdstyrelsen. Regeringens överväganden redovisas under anslaget D 3 Rymdverksamhet. Övergripande näringspolitiska mål för Rymdstyrelsens verksamhet är att åstadkomma ökad konkurrenskraft genom att svensk industri ges förutsättningar att utveckla konkurrenskraftiga rymdprodukter och rymdtjänster, teknikspridning som skall ge positiva näringseffekter även utanför rymdindustrin, europasamverkan innebärande att skall vara en attraktiv partner i det europeiska industrisamarbetet, regionutveckling som bidrar till näringslivets utveckling i . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att inte riktat några invändningar i revisionsberättelsen avseende Rymdstyrelsen. 1 Anslag s- kredit 2 232 Därav 1996 Utgift 626 732 Utgifts - progno s 573 859 1998 Förslag 524 013 1999 Beräkna t 535 132 2000 Beräkna t 547 024 Beloppen anges i tusental kronor. Under detta anslag anvisas medel för rymdforskning, fjärranalys och industriutveckling samt för deltagande i det europeiska rymdsamarbetet inom , , och bilaterala samarbete främst med . Inom ramen för den nationella rymdforskningen bedrivs satellitprojektet . Projektet, som är mera avancerat än tidigare satellitprojekt, bedrivs under svensk ledning i samarbete med , och . Det vetenskapliga syftet är att kartlägga förekomsten av bl a vattenånga, syrgas och ozon såväl i astronomiska objekt som i jordens atmosfär. Arbetet med denna komplexa satellit fortgår och uppsändning planeras att ske . Mål för det nationella fjärranalysprogrammet är att såväl satellitbaserad som icke satellitbaserad fjärranalysteknik skall utnyttjas för angelägna tillämpningar. /96 har beslutats om fyra långsiktiga och målinriktade programområden, miljöövervakning, topografisk kartläggning, skogsbruk och meteorologi som en del av fjärranalysprogrammet. Målsättningen är att programmen skall leda till praktisk operativ tillämpning inom . Industriutveckling sker inom alla Rymdstyrelsens program som innehåller industriarbete. I syfte att långsiktigt höja industrins kompetens inom dess specialområden har därutöver ett nationellt, med industrin samfinansierat, industriutvecklingsprogram inrättats. Huvuddelen av den svenska rymdverksamheten bedrivs i internationellt samarbete, framför allt inom , . Samarbetet avser långsiktiga utvecklings- och tillämpningsprogram inom bl.a. jordobservation (fjärranalys) och telekommunikation samt rymdtransporter genom och dess efterföljare. Inriktningen på det svenska deltagandet i bestäms i stor utsträckning av den speciella kompetens som utvecklats under en lång rad av år. Industrins deltagande sker på en hög teknisk nivå, t.ex. med feltoleranta datorer för satelliter och för styrning av Ariane-raketen och med motordelar för Ariane-raketen. Rymdbolaget deltar med rymdtjänster som drift av rymdbasen och och utvecklingsarbete inom elektronik och mekanik samt metodik för bearbetning och analys av satellitbilder. stödjer det arbete som pågår inom för att effektivisera organisation och arbetssätt. Samarbetet med domineras av fjärranalysprogrammet SPOT som har pågått . Samarbetet är grunden för verksamheten inom Satellitbild, dotterbolag till , med betydande verksamhet i . Regeringens överväganden Resultatinformation Rymdverksamheten och dess resultat framställs klart och informativt i årsredovisningen. Verksamheten är av långsiktig karaktär och dess resultat syns därför främst på lång sikt. Effekten av Rymdstyrelsens samlade insatser är bl.a. att kompetensnivån höjs inom rymdföretagen och att dessas konkurrenkraft stärks internationellt. och får i ökande grad kommersiella kontrakt utanför etc., vilket visar att konkurrenskraften ökar hos den svenska rymdindustrin. Rymdteknisk kunskap förs ut i samhället på flera sätt. Ett viktigt sådant är via rymdindustrins samverkan med universitet och högskolor. Både och har flera doktorander verksamma. De två företagen ingår i stora svenska industrikoncerner och sprider sitt kunnande till andra delar av koncernen och till underleverantörer. Rymdstyrelsens satsningar inom fjärranalysprogrammet har bl.a. resulterat i ökade möjligheter att använda fjärranalysteknik för angelägna samhälleliga tillämpningar. I ett europeiskt samarbete, Clean Seas, studeras möjligheter att med såväl optiska som radarbaserade satellitsystem detektera föroreningar, t.ex. oljespill eller den giftiga blågröna algens blomning. Metodutveckling pågår som har resulterat i att satellitbaserad fjärranalys kan användas i marin miljöövervakning i nordiska vatten. Satellitbaserad fjärranalys används operationellt inom det norrländska skogsbruket av för att hålla skogskartan aktuell. Även och prövar satellitfjärranalys. Utveckling av metoder för statistisk analys av bestånds-egenskaper pågår. Flera tillämpningar har lett till efterfrågade kommersiella produkter. En sådan är Rymdbolagets utveckling av flygburna havsövervakningssystem som säljs över hela världen och är ett hjälpmedel för sjöräddning, övervakning av miljöstörningar och gränsöverträdelser liksom för allmän övervakning av havsytan. Rymdaktiviterna har en positiv inverkan på näringsverksamheten i . inrättades ett miljö- och rymdinstitut (MRI) och ett miljödatacenter (MDC) i , vilket kommer att ge ytterligare positiva effekter på näringsverksamheten. Uppbyggnad av dessa verksamheter kommer att pågå . Övrigt För har regeringen, i likhet med tidigare budgetår, av bemyndigats att godkänna avtal och beslut, som rör stöd till rymdverksamhet, vilka innebär åtaganden för flera budgetår. Ingående bemyndigandeskuld beräknas till 1 . TABELL: BEMYNDIGANDEN ATT TECKNA AVTAL OM LÅNGSIKTIG FORSKNING OCH UTVECKLING ÅR 1998 1999 2000 2001 SUMMA Utnyttjat bemyndiga nde /96 451,8 1 409,2 338, 1 432, 3 1 179,6 Anvisat bemyndiga nde 28,9 37,7 37,4 4,9 80,0 Begärt bemyndiga nde 71,0 72,1 195, 0 338,1 Summa 480,7 517,9 447,6 632,2 1 597,7 1. Beloppen anges i .