prop · GL0319 · 1998-01-01 00:00:00 — Som mål angavs i IT-propositionen att fastighetsregisterkartan så långt möjligt skulle vara överförd i digital form . Arbetet med att föra över de konventionella allmänna kartorna till digital form borde bedrivas så snabbt som möjligt. Den digitala versionen av nationalatlas skulle vidareutvecklas och anpassas till nya distributions- medier och presentationsformer. Arbetet med digital fastighetsregisterkarta drivs vidare med hög prio- ritet inom . För etableringen av en rikstäckande databas har upprättats ett ramavtal mellan och Svenska kom- munförbundet som reglerar informationshanteringen mellan stat och kommun. I sammanhanget kan nämnas att (Ju 1995:09) överlämnade sitt betänkande Fastighetsdata- register (SOU 1997:3) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag om en modern författningsreglering av användningen för fastighetsdata. Be- tänkandet har remissbehandlats. Produktionen av databaser och utgivning av de allmänna kartorna vid bedrivs med utgångspunkt i den nioåriga plan som beslutade (prop. 1993/94:100 bil. 15, bet. 1993/94:BoU10, rskr. 1993/94:185). Den snabbt växande marknaden för geografiska data ställer emellertid högre krav på tillgänglighet och struktur än vad som kan erbjudas . Regeringen har budgetproposition angivit att den digitala registerkartan skall så långt som möjligt föreligga i digital form och att grundläggande landskaps- och fastighetsinformation skall byggas upp med sikte på slutförande . Vad gäller nationalatlas har utgivning och utvecklingsarbete fortsatt enligt de planer som gällde vid tiden för IT-propositionen. utgavs temabanden Växter och djur samt geografi i svensk- och engelskspråkig version. Därmed har den ursprungligen be- slutade utgivningen av 17 temaband avslutats. Arbetet med att fullfölja produktionen av den PC-baserade versionen av atlasen har pågått och bedöms avslutas . är ensam huvudman för atlasen. Verket har beslutat att nationalatla- sen skall förvaltas och uppdateras samt att utgivning skall ske av två kompletterande band: över samt Folkhälsa och vård . I IT-propositionen poängteras att utnyttjande av GPS-teknik (geografisk positionsbestämning med hjälp av satelliter) är av stor bety- delse inte minst på infrastruktur- och transportområdet. genomför tillsammans med andra viktiga intressenter på regeringens uppdrag vissa åtgärder som förutsätts för ett effektivt utnyttjande av GPS-teknik. Verksamheten bedrivs med finansiering från intressenterna, vilket gör att omfattande förhandlingar krävs. Genomförandetakten är därför relativt långsam. Arbetena avser uppbyggnad av ett nät av fasta referensstationer (SWEPOS). Denna verksamhet beräknas nå relativt stabil operationell kapacitet och full kapacitet vid slutet av . Vidare görs insatser för att förtäta de traditionella geodetiska näten och stärka sambanden mellan rikets nät och lokala nät (95). Det övergripande målet för geologiska undersökning (SGU) är att undersöka, dokumentera och beskriva geologi för att till- handahålla geologisk information som behövs särskilt inom områdena miljö och hälsa, fysisk planering, naturresursförsörjning, jord- och skogsbruk samt totalförsvaret. SGU har till regeringen redovisat hur be- fintlig modern, men i analog form lagrad geologisk information skall göras tillgänglig i digital form. Kostnaderna för digitalisering av befintlig modern analog geologisk information uppgår till med en projekttid . SGU genomgår på grund av ett högt kostnadläge en omstrukturering av verksamheten med siktet inställt på att få ekonomi och verksamhet 2001. Regeringen kommer i detta samman- hang att se över verksamhetsmålen för SGU. Ett förslag om åtgärder när det gäller vegetationsinformation väntas från , , Rymdbolaget och Miljödatacentrum. Den i IT-propositionen diskuterade uppbyggnaden av en nationell väg- databas behandlas i avsnitt 4.6.8. () är central förvaltningsmyndighet för kulturmiljön och utvecklar bl.a. metoder och modeller för dokumentation och analys av landskapets och bebyggelsens kulturvärden. RAÄ:s forn- minnesregister innehåller uppgifter och lägesangivelser för samtliga kända fasta fornlämningar. En digitalisering av fornminnesregistret har bedömts vara i princip färdig . RAÄ för även ett digitalt riks- intresseregister samt utvecklar ett bebyggelseregister och ett register avseende odlingslandskapets kulturvärden. Kulturmiljöområ- dets geografiska informationssystem är av betydelse för en rad samhälls- sektorer bl.a. inom samhällsplanering och jord- och skogsbruk samt för forskning och allmänheten. Redan före IT-propositionen fanns en arbetsgrupp (REGGIT) inom för samverkan kring geografiska data och informations- system. I gruppen ingår förutom representanter för närmast berörda de- partement också företrädare för vissa centrala myndigheter och . I IT-propositionen konstaterades att det ingår i grup- pens uppdrag att sammanställa befintliga tidsplaner och klarlägga förut- sättningarna att åstadkomma en mera samordnad övergång till databaser med syfte att uppnår en heltäckande geografisk informationsinfrastruk- tur. Gruppen överlämnade delrapporten ning med grundläggande geografiska data. I rapporten redovisas sär- skilda insatser som i första hand erfordras för att åstadkomma den sam- lade övergång till digitala geografiska databaser som åsyftades i IT-pro- positionen. Åtgärderna avsåg geodesi och koordinatsystem, Lantmäteri- verkets grundläggande geografiska data, belägenhetsadresser, geologiska grunddatabaser samt vegetationsinformation. De berörde i stor utsträck- ning problem som återspeglats i redogörelsen för den faktiska utveck- lingen ovan. Gruppen ansåg att behov föreligger av överväganden mellan statsbudgetens utgiftsområden. Rapporten remissbehandlades och det finns ett brett stöd för gruppens förslag. har REGGIT-gruppen lämnat en samlad rapport till rege- ringen över sitt arbete. I denna behandlas särskilt frågor rörande prissätt- ning på digitala geografiska data samt behovet av och formerna för en fortsatt samordningsverksamhet. Gruppen anser att prissättning på geo- grafiska grunddata i huvudsak bör ske enligt principen om uttagskostnad. I övrigt bör en prissättning eftersträvas som ger ett samhällsekonomiskt optimalt utnyttjande som därmed förenliga bidrag från an- vändarna tas till vara. Gruppen förordar också bibehållande av ett sam- ordningsorgan med särskild inriktning på de geografiska IT-frågorna. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Det s.k. har med anknytning till Toppledarforum fokuserats på länsstyrelsernas och kommunernas användning av geogra- fisk information inom samhällsplaneringen och på flödet av information mellan olika nivåer i samhället. Projektet, som har haft förankring i några län och flera kommuner, har avrapporterats till och Toppledarforum . Utöver specifika förslag inom det berörda ämnesområdet förs bl.a. följande mera generella förslag fram: - Att staten via berörda departement gör en samordnad satsning på pro- duktion av nationella grundläggande gemensamma data. - Att grundläggande geografisk information görs tillgänglig till uttags- kostnad. - Att en nationell satsning görs på den samordning, metodutveckling och det arbete med ramverk av hjälpstandarder som bedrivs inom svensk standardisering för geografisk information. Rapporterna från REGGIT-gruppen och har tagit upp frågan om prissättning. kommer också att be- handla dessa frågor. Frågan bereds i . Forskning och utveckling m.m. Regeringen har i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1, ut- giftsområde 18) betonat att forskning och utveckling inom lantmäteri- området behöver utvecklas. Detta inte minst med hänsyn till utvecklingen av informationstekniken. I forskningspropositionen (prop. 1996/97:5) understryker regeringen att behovet av forskning och utveckling inom lantmäteriområdet påverkas genom den snabba övergången till digitala metoder. Traditionella arbetsformer omvandlas till geografisk informa- tionsteknik. Insatserna för forskning inom området bör ses som en del av den generella utvecklingen inom IT-området. I forskningspropositionen uttalar regeringen att bör ges i uppdrag att före utgången av lämna förslag till regeringen om en ny programstruktur för forsk- ning och utveckling på IT-området. I denna struktur bör forsknings- och utvecklingsinsatserna inom området geografiska informationssystem ingå. Regeringen har givit uppdraget i regleringsbrevet till för . Efter initiativ av och kompetensutveckling (KKS) har ett utredningsarbete också bedrivits om ett nationellt program inriktat främst mot FoU och utbildning inom området geografisk infor- mationsteknik. Ett brett idéseminarium med uppföljande arbete har ge- nomförts. Ett programförslag har utarbetats som innehåller identifierade problemställningar och förslag till insatser. Insatserna omfattar forsk- ning, kunskapsspridning, pilotprojekt, utbildning och information. För- slaget har överlämnats till bl.a. KKS, , Kommunikationsforsk- ningsberedningen, , Toppledarforum och Byggforsk- ningsrådet (BFR). BFR stödjer redan i samverkan med vissa andra forsk- ningsråd ett arbete i dessa frågor med tyngdpunkt i det nyinrättade Cent- rum för Geoinformatik i . Regeringen gör som framgått av avsnitt 3 ingen annan bedömning nu än när IT-propositionen skrevs i fråga om angelägenheten av en positiv utveckling när det gäller geografisk informationsteknik. Det innebär bl.a. att geografiska informationssystem och grundläggande geografiska data är viktiga delar av infrastrukturen i samhället med stor betydelse för rationalisering, tillväxt inom tjänstesektorn och sysselsättning. En positiv utveckling på det geografiska området förutsätter liksom när det gäller informationsteknik generellt en mängd åtgärder av sam- ordningskaraktär. Standardisering är grundläggande, men också frågor om datautbyte, information om data osv. Standardisering inom det geografiska IT-området drivs av inom Allmänna standardi- seringsgruppen. Arbetet inriktas såväl mot en svensk medverkan i inter- nationella system som på konkreta riktlinjer inom aktuella ämnesområ- den, t.ex. för fastigheter, väg- och järnvägsnät samt belägenhetsadresser. för landskapsinformation () har samlat en mängd aktörer inom området till samordningsverksamhet. På det regionala pla- net är ett antal s.k. SamGIS-föreningar eller liknande verksamma. Den fortsatta utvecklingen förutsätter samordnade insatser av aktörerna inom området. Vad som sker inom skilda samhällssektorer har också betydelse för försörjningen med digitala geografiska data. Det gäller i hög grad utvecklingen av nationella nät inom t.ex. miljö- och kulturom- rådena. Det är emellertid viktigt att uppbyggnaden av sådana sektoriella nät sker med beaktande av vissa generella regler för lägesbestämning m.m. för att optimal samverkan skall kunna uppnås. Lägesfaktorn är en av samhällets viktigaste samordningsnycklar. I IT-propositionen hänvisades till tillkännagivande (bet. 1994/95:KU41, rskr. 1994/95:219) om att förvaltnings- kontor inte längre hade praktiska möjligheter att svara för uppdateringen av Samhällsguiden. Enligt KU:s utlåtande borde ansvaret för uppdate- ringen övergå till . Civilministern beslutade att inrätta en arbets- grupp för att i första hand datera upp Samhällsguiden men också för att utveckla den som bok och databas. Arbetsgruppen överlämnade rapporten Den digitala dialogen (Ds 1997:12) till Inrikesdeparte- mentet. I rapporten redovisar arbetsgruppen att dess uppdrag kan ses som en fortsättning på det utvecklingsarbete om medborgarkontor och liknande insatser för att förbättra medborgarnas kontakter med den offentliga för- valtningen som har pågått vid f.d. . Arbetsgruppen föreslår att den löpande uppdateringen av Samhällsgui- den garanteras genom ett avtal mellan och så att den kan hållas tillgänglig på hemsida på Internet. Regeringen beslutade att godkänna att ett sådant avtal träffas mellan och förvalt- ningskontor. Det fortsatta utvecklingsarbetet med Samhällsguiden och de förslag som lämnas i rapporten går vidare i den nya arbetsgrupp om medborgar- kontor som har inrättats vid (In 1997:A). 4.3.3 Säkerhetsfrågor Arbetet inom Arbetet med säkerhet och sårbarhet har översiktligt redovisats i avsnitt 3.4 ovan. pågår arbete på flera håll för säkerhet och sårbarhet på IT-området. Inom försvarsområdet anges i propositionen om beredskap mot svåra påfrestningar på samhället i fred (1996/97:11), att säkerheten i samhälls- viktiga datasystem är en av tolv särskilt angivna områden där det är vik- tigt att god beredskap mot fredstida störningar kan upprätthållas. Det framhålls att arbetet med att öka säkerheten i samhällsviktiga datasystem måste intensifieras och ske på stor bredd med ett brett spektrum av åtgär- der. Regeringen kommer i anslutning till budgetpropositionen att lämna en redovisning av beredskapsläget m.m. för de i propositionen nämnda områdena. Vidare gav regeringen skap uppdraget att utreda förutsättningarna för att utforma ett system för certifiering av datasystem säkerhet (ADB-säkerhet) inom det civila för- svaret. Uppdraget redovisades i två etapper varav den första redovisades tillsammans med det civila försvarets programplan . slutredovisade Överstyrelsen uppdraget. Överstyrelsen konstaterar att underlaget för ett formellt beslut om cer- tifiering av ett datasystem blir mycket omfattande samt kräver djup tek- nisk kompetens vilket gör att det blir både kostsamt och tidsödande. Överstyrelsen föreslår i stället en procedur som omfattar en förordning om grundsäkerhetskrav och driftgodkännande för samhällsviktiga data- system samt föreskrifter beslutade av Överstyrelsen. Detta kan sedan kompletteras med selektiv säkerhetsutvärdering som även omfattar hot- och verksamhetsrelaterade tilläggskrav, allmänna råd för hur säkra data- system kan utformas samt målgruppsanpassad utbildning. Regeringen har, mot bakgrund av Överstyrelsens förslag, beslutat om ett tillägg i beredskapsförordningen (1993:242) fr.o.m. . Innebörden är att en beredskapsmyndighet som i sin verksamhet under höjd beredskap är i behov av elektronisk informations- behandling ansvarar för att dator- och kommunikationssystemet uppfyller sådana säkerhetskrav att myndighetens uppgifter kan utföras på ett till- fredsställande sätt. Vidare har Försvarsdepartementet tillsatt en arbetsgrupp med repre- sentanter från departement och myndigheter. Gruppens uppgift är att följa utvecklingen av hot och risker inom området informationskrig- föring, sprida kunskap om detta samt lämna förslag till hur ansvaret inom området skall preciseras och hur riktlinjerna för en strategi bör se ut. Re- geringen har också i regleringsbrevet för givit Försvarshögskolan (FHS) och Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) i uppgift att i samråd med Försvarsmakten och () studera möjligheterna till aktiva åtgärder mot informationskrigföring. Arbetet med informationskrigsfrågorna skall utmynna i ett förslag till . Inom justitieområdet finns flera utredningar som tangerar frågor om säkerhet och sårbarhet. (dir. 1995:91), Kommittén om nya medier och grundlagarna m.m. (dir. 1994:13 och 1995:114) samt som avlämnat sitt betänkande (SOU 1996:40) Elektronisk dokumenthantering. Inom kommunikationsområdet har, som nämnts i avsnitt 3.4, Statskontoret i uppdrag att utreda den svenska delen av Internet. Statskontoret skall bl.a. föreslå åtgärder som ökar säkerheten och an- vändbarheten. Utredningens betänkande skall presenteras . Utredningen har redan bidragit till att konkreta åtgärder vidtagits för att höja säkerheten på Internet, bl.a. har arbetet med att tillskapa fler sammankopplingspunkter för landets Internetoperatörer genomförts. I detta sammanhang har () tagit kontakt med operatörerna för att få kopplingspunkterna placerade i lokaler, bergrum etc. som håller en hög säkerhetsnivå. PTS har vidare uppgiften att se till att telekommunikationerna är uthålliga såväl i fredstid som under kriser och i krig. PTS upphandlar tjänster, utrustning och anläggningar som är nödvändiga för att tillgodose samhällets behov av uthålliga telekommunikationer. Inom finansområdet har Statskontoret ett uppdrag att samordna Sveri- ges deltagande i EU-arbetet med IT-säkerhetsfrågorna. Samverkansgrup- pen Toppledarforum bedriver flera projekt inom området säkerhet och sårbarhet. En rapport om kvalitetssäkring av information kommer att pre- senteras av Toppledarforum och skall innehålla rekommendationer om att förse data med en varudeklaration för innehåll m.m. samt om avtal mellan myndigheter vid informationsutbyte. Användningen av aktiva (smarta) kort som en komponent i en säkerhetstillämpning i offentlig förvaltning har redovisats i en rapport som även remitterats. I rapporten föreslås att en gemensam säkerhetslösning införs i den offent- liga sektorn baserad på aktiva kort som identitetskort för anställda. Toppledarforum har ställt sig bakom förslagen i rapporten (se även av- snitt 4.4). Vidare inom finansområdet har en särskild utredare i uppdrag att utreda frågor om elektroniska pengar (dir. 1997:1) som bl.a. innefattar överväganden om särskilda bestämmelser behövs för att förhindra brottslighet vid användning av elektroniska pengar. Som tidigare nämnts i avsnitt 4.1.1 har en arbetsgrupp tillsatts inom med uppdrag att ta fram en svensk policy kring krypte- ringsfrågor. Arbetsgruppen sorterar under . 4.4 Den offentliga förvaltningens IT-användning Offentlig sektor är utsatt för ett starkt effektivitetstryck. Detta åter- speglas i krav på besparingar, god service och internationalisering genom nya arbetsprocesser och organisationsformer. En väl fungerande offentlig förvaltning bygger i allt högre grad på samverkan och informationsutbyte mellan stat, kommun och landsting och mellan den offentliga och privata sektorn samt EU-organen. I arbetet med att forma en förvaltning för 2000-talets krav och förvänt- ningar har informationstekniken en viktig roll. En fungerande öppen och säker infrastruktur för informations- och kunskapsförsörjning är av avgö- rande betydelse. Regeringen kan konstatera att det på olika håll pågår ett stort arbete med att bygga ut infrastrukturen för den offentliga sektorns kunskaps- och informationsförsörjning. Regeringens bedömning är dock att infrastrukturen inte helt klarar alla krav för öppen och säker kommunikation, t.ex. när det gäller att säkert föra över elektroniska do- kument till myndigheter och mellan myndigheter. Statskontoret konstaterar i sin årliga redogörelse Staten i omvandling att informationsservice via Internet till medborgare och företag slog igenom i den statliga förvaltningen. Hemsidor, myndighets- information, tjänster och konkreta ärenderutiner finns hos centrala och regionala myndigheter. Lokala myndigheter har tagit egna initiativ. En- ligt Statskontoret har satsningar på nya servicetelefontjänster fortsatt och utnyttjandet har vuxit . Den tekniska miljön moderniseras och förbättras. Traditionella stordatorsystem ersätts av främst s.k. kund/server-system med persondatorer. Arbetet påskyndas till följd av omställningen . Betydande investeringar i grund- information, infrastruktur och ledningssystem sker. Inom EU och andra internationella organisationer utnyttjas i allt högre grad informationsteknik för spridning av dokument. Frågor om tillgänglighet och offentlighet till grundinformation har bli- vit en allt viktigare fråga. Här kan t.ex. nämnas för- slag i betänkandet Integritet Offentlighet Informationsteknik (SOU 1997:39), (dir. 1996:43) och arbetsgrup- pen inom om ett nytt rättsdatasystem. Vidare är beslut (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr. 1995/96:117) om registerbaserade folk- och bostadsräkningar ett viktigt led i utvecklingen av samhällets informationsförsörjning. Toppledarforums projekt för informa- tionsutbyte lämnade sin huvudstudie . Toppledarforum re- kommenderar att de lämnade riktlinjerna följs av den offentliga förvalt- ningen. Användningen av aktiva (smarta) kort har redovisats i rap- porten benämnd Säkrare IT i offentlig sektor. I rapporten föreslås att en gemensam säkerhetslösning införs i den offentliga sektorn baserad på aktiva kort som identitetskort för tjänstebruk. Korten är bärare av tre grundläggande säkerhetsfunktioner säker identifiering, digital signatur och stöd för kryptering. Rapporten har remissbehandlats och Toppledar- forum har ställt sig bakom den föreslagna infrastrukturen för informationssäkerhet för kommunikation mellan myndigheter i offentlig verksamhet baserad på aktiva kort. Statskontoret har redovisat en undersökning om myn- digheternas användning av e-post. Undersökningen visar att 70 av de tillfrågade organisationerna har åtminstone någon Internetadress. Centrala myndigheter är nåbara i högre grad än regionala och lokala. Kommuner och landsting har inte e-post till lika stor andel av personalen, vilket kan förklaras med att andelen kontorspersonal där är mindre än i statlig verksamhet. Statskontoret har upphandlat en katalogtjänst för bl.a. e-postadresser som möjliggör att en leverantör kan tillhandahålla adressuppgifter om offentlig verksamhet. Katalogtjänsten ingår i en större upphandling Statskontoret gjort för Internettjänster gällande både hård- och mjukvara. deltar aktivt i det s.k. IDA-programmet som är ett EU-program för att möjliggöra införandet av datanätverk mellan medlemsländernas förvaltningar och EU:s institutioner för att främja informationsutbyte. Vidare pågår ett stort antal aktiviteter inom EU och i medlemsländerna som syftar till att på ett effektivare sätt utnyttja den gemensamma data- informationen. Ett resultat är t.ex. den antagna förordningen om gemenskapsstatistik (EG nr. 322/92). Toppledarforum åren 1997 1998 Toppledarforums långsiktiga strävan är att åstadkomma en mer effektiv offentlig verksamhet byggd på en gemensam öppen och säker elektronisk infrastruktur för informations- och kunskapsförsörjning. Toppledarforum har tagit beslut om inriktning av arbetet inför en ny arbetsperiod. Inrikt- ningen på arbetet tar sin utgångspunkt i att skapa kostnadsminskningar och tidsvinster i sakverksamheterna genom att bl.a. utveckla den elektro- niska infrastrukturen. Arbetet delas in i två områden; verksamhetsutveckling och infrastruk- tur. Inom verksamhetsutveckling handlar arbetet om att ta fram gemen- samma riktlinjer för hur myndigheter i den offentliga sektorn skall till- handahålla information samt att harmonisera begrepp. Inom området in- frastruktur inriktas arbetet på att vidareutveckla de tekniska rekommen- dationerna för gemensamma plattformar som tidigare föreslagits av Toppledarforum, att fortsätta att analysera lagar och förordningar och ge ut rekommendationer om tillämpningar samt skapa ytterligare gemen- samma gränssnitt. Arbetet innebär även att regionalt sprida ut erfaren- heter och resultat av Toppledarforums verksamhet genom att stimulera till utveckling av regionala kompetensnätverk. 4.5 Bidrag till IT-projekt I syfte att främja användningen av informationsteknik anser regeringen att det är viktigt att stödja punktinsatser som leder till att nya användar- grupper kommer i kontakt med informationsteknik. Kommunikations- departementet har därför beviljat medel om till 31 st. IT-projekt för nya användarkategorier, dvs. sådana grupper där IT-användningen är låg i förhållande till andra jämförbara kategorier. Projekt som berör bl.a. handikappade, invandrare, småföretagare samt äldre har prioriterats. Kvinnors behov och intressen har särskilt uppmärksammats. De 31 projekten valdes bland ca 400 ansökningar som inkom till , dels spontant, dels efter departementets kontakter med myndigheter och centrala organisationer. Urvalet har skett med stöd av yttranden från t.ex. och . De- partementet har valt projekt som berör de nya användarkategorierna så nära som möjligt. Mottagare av de beviljade stöden är organisationer, kommuner och företag. De beviljade beloppen uppgår till mellan och . Ett exempel på de projekt som fått bidrag är IT-världshus i tätorter.