prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — universitetsforskni ng 2 372,6 3 870,5 4 348,3 UO17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 133,4 323,2 337,9 UO18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning 253,4 376,6 334,2 UO19 Regional utjämning och utveckling 1,2 1,6 1,6 UO20 Allmän miljö- och naturvård 30,9 51,1 55,1 - - 10,0 UO22 Kommunikationer 91,6 181,4 159,0 UO23 Jord- och skogsbruk fiske med anslut- ande näringar 454,2 687,5 639,5 UO24 Näringsliv 85,6 217,5 199,5 Till regeringens disposition 487,7 467,4 Summa 8 489,2 14 700 15 700 Förklaring till förändringar Regeringen beräknar för det samlade lånebeloppet till . Av beloppet beräknas ställas till regeringens disposition för att möta oförutsedda behov. Ökningen av låneramen kan främst härledas till utgiftsområde 16 och kan förklaras av de stora satsningar som regeringen gör inom området. Även inom utgiftsområde 6 föreligger en relativt stor ökning. Som tidigare påpekat (1996/97:FiU1), föreligger fortfarande en relativt stor skillnad mellan begärd låneram och faktiskt utnyttjad låneram. Regeringen kan konstatera att så är fallet även . Regeringen kommer att göra en översyn av beräkningsmetoderna för låneramarna för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar för att därigenom få ett bättre underlag för bedömning av den totala låneramen. Bemyndigande f`r total kreditram 1998 Myndigheterna placerar tillfällig öveskottslikviditet och finansierar tillfälliga likviditetsunderskott i . Myndigheterna har för detta ändamål ett räntekonto med kredit i . Normalt uppgår räntekontokrediten till av myndigheternas omslutning. I följande tabell redovisas för varje utgiftsområde beräknat sammanlagt kreditbehov för . Det totala beräknade kreditbehovet ökar något. Utnyttjandet av krediterna är dock sällan så stort som beräkningarna påvisar. En översyn kommer därför även att göras av beräkningsmetoden för fastställande av räntekontokrediten. TABELL 4.12 KREDITBEHOV FÖR BUDGETÅRET 1998 MILJONER KRONOR KREDITBEHOV 1998 UO1 291,8 296,5 UO2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 235,0 238,5 UO3 och uppbörd 701,3 685,7 UO4 Rättsväsende 1 792,6 1 826,7 UO5 och intern samverkan 167,0 167,0 UO6 Totalförsvar 5 122,0 5 354,3 UO7 Internationellt bistånd 41,2 41,2 UO8 Invandrare och flyktingar 51,1 52,0 UO9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 206,3 216,4 UO10 Ekon. trygghet vid sjukdom och handikapp 56,9 72,5 UO14 Arbetsmarknad och arbetsliv 469,8 468,5 UO16 Utbildning och uni versitetsforskning 753,5 855,9 UO17 Kultur, medier och trossamfund och fritid 142,1 155,1 UO18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning 234,9 221,0 UO19 Regional utjämning och utveckling 3,1 3,1 UO20 Allmnän miljö- och naturvård 64,5 56,2 12,1 UO22 Kommunikationer 2 157,1 2 196,3 UO23 Jord- och skogs- bruk, fiske med anslu- tande näringar 299,0 252,4 UO24 Näringsliv 116,6 109,9 Till regeringens disposition 94,2 118,6 Summa 13 000 13 400 Sammanställning av övrig utlåning och krediter Nedan presenteras en översikt av övrig utlåning och krediter som har beslutat. Syftet är att ge en så komplett bild som möjligt av myndigheternas finansiering i . TABELL 4.13 ÖVRIG UTLÅNING OCH KREDITER MILJONER KRONOR TOTAL 1998 Långfristiga lån 7 085 10 311 , inv. i mark m.m. 1 605 4 000 1 514 3 500 3 740 7 000 1 450 1 100 1 345 3 900 2 500 2 500 Bankstödsområdet 1 000 1 000 Statliga bolag 10 076 41 400 Investeringslån till myndigheter 8 675 15 700 Kortfristiga krediter 54 939 75 000 FMV utstående förskott finansiering rörelse kap 13 763 5 833 18 000 16 000 744 Obegräns ad Lönegarantifonden 1 665 1 665 RGK garantiverksamhet 0 Obegräns ad BKN garantiverksamhet 0 Obegräns ad Räntekonton med kredit 232 13 400 Särskilt räntekonto RSV (Kommunernas skatte- utjämninskonto och Svenska kraftnäts låneram för anger verkens låneram både för upplåning på marknaden och i . Vad gäller de statliga bolagens upplåning i beräknas den totala ramen för inte utnyttjas. CSN har en total fodran på studielånstagare uppgående till (dec.-96). Skillnaden mellan detta belopp och CSN:s upplåning i beror på att utlåningen till studielånstagare anslagsfinansierades. Ställningen per vad gäller de kortfristiga krediterna kan i vissa fall vara missvisande då rörelserna kan vara stora. Ett exempel är det särskilda räntekonto som har för förskottering av EU-medel. Vissa utbetalningar uppgår till att jämföra med ställningen på . Det bör även observeras att det belopp som anges för räntekonton med kredit ej är ett nettobelopp, dvs. inlåning minus utlåning. Beloppet anger den kredit som utnyttjas. Flertalet myndigheter ligger dock med inlåning på räntekontot. Någon summering av den totala låne- och kreditmöjligheten i är ej meningsfull då vissa av krediterna är obegränsade. 4.7 Redovisning av beställningsbemyndiganden Hanteringen av beställningsbemyndiganden och andra utfästelser som medför utgifter har förbättrats och getts en mer enhetlig form. Behovet av bemyndiganden redovisas under egen rubrik i anslags- och myndighetsavsnitten. Nedan görs en sammanfattning per utgiftsområde av åtaganden och utfästelser som kräver bemyndiganden. TABELL 4.14 SAMMANFATTANDE REDOVISNING AV BESTÄLLNINGSBEMYNDIGANDEN MILJONER KRONOR UTNYTTJA T OCH PROGNOSTI CERAT T.O.M. 1997 TOTAL BEMYNDIG ANDERAM 6 Totalförsvar 61 470 24 715 86 185 7 Internationellt bistånd 0 810 810 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 140 150 290 14 Arbetsmarknad och arbetsliv - 3951 395 16 Utbildning och universitets forskning 1 740 3 029 4 769 17 Kultur, medier, tros- samfund och fritid 23 38 61 18 Samhällsplanerin g, bostadsförsörjnin g och byggande 144 2 000 2 144 20 Allmän miljö- och naturvård 0 60 60 21 Energi 130 2 680 2 810 22 Kommunikationer 173 365 538 24 Näringsliv 1 260 1 968 3 228 Summa 65 080 36 210 101 290 1. I beloppet ingår både tidigare medgivna och nya bemyndiganden. Samtliga siffror i tabellen avser beställningar och andra utfästelser som medför utgifter , dvs. de får anslagspåverkan . Kolumn 2 avser lagda och prognosticerade beställningar t.o.m , kolumn 3 avser nya beställningar som skall göras och kolumn 4 avser den totala bemyndiganderam som krävs för att täcka summan av redan lagda och nya beställningar som medför utgifter . Sammanställningen visar att det framtida behovet av anslag för att täcka gjorda beställningar och andra utfästelser t.o.m. uppgår till medan behovet för att täcka nya beställningar och andra utfästelser uppgår till . Det totala behovet av anslag för att infria gjorda åtaganden som förfaller uppgår därmed till . Beställningar av försvarsmateriel och annan utrustning till Försvarsmakten utgör den helt dominerande posten på utgiftsområde 6 och detta utgiftsområde svarar för av det totala åtagandet. På utgiftsområde 16 utgörs åtagandet av beställningar knutna till flera forskningsrådsanslag. På utgiftsområde 18 utgör två miljarder åtaganden avseende lokala investeringsprogram för hållbar utveckling. På utgiftsområde 21 handlar det huvudsakligen om utfästelser om bidrag för minskad elanvändning, investeringar och ny energiteknik. Åtagandet på utgiftsområde 24 avser stöd till teknisk forskning och utveckling samt stöd till rymdverksamhet. Tabellen inrymmer bemyndiganden som begärs i budgetpropositionen och som är beloppsbestämda. Även i tidigare propositioner begärda beloppsbestämda bemyndiganden finns med. Därutöver begär regeringen bemyndiganden på ett par utgiftsområden där belopp ej kan anges. Detta gäller utgiftsområde 7 avseende utfästelser och åtaganden i det internationella utvecklingssamarbetet samt utgiftsområde 27 avseende åtaganden som följer av EU-budgeten för . Vissa brister finns i redovisningen av beställningsbemyndiganden. Främst gäller det redovisning av lagda beställningar och andra utfästelser där uppgifter saknas på några områden. I vissa fall inkluderas dessa belopp i kolumn 3 som avser nya beställningar som skall göras . Dessa brister avses åtgärdas inför kommande redovisningar. 4.8 Budgeteffekter av förändrade skatteregler Den inkomstberäkning som redovisas i avsnitt 4.4.2 baseras förutom på bedömningar av den ekonomiska utvecklingen m.m. även på de förändringar i skatte- och avgiftsregler som presenteras i denna proposition. Utöver dessa förslag lämnar regeringen i anslutning till budgetpropositionen särskilda propositioner, som har inverkan på statsbudgeten för . I detta avsnitt ges en separat redovisning av de olika förslagens budgeteffekter. En mer utförlig beskrivning lämnas i avsnitt 8.8. Budgeteffekterna redovisas i tabell 4.15. Först anges den periodiserade bruttoeffekten (räknat på helår) som beskriver den statiskt beräknade effekten av åtgärden. För exempelvis en förändring av arbetsgivaravgifterna utgörs bruttoeffekten av avgiftsförändringen beräknad på en oförändrad lönesumma. Därefter redovisas i tabellen kalenderårseffekterna för statsbudgeten och för den offentliga sektorn i kassamässiga termer. Detta innebär att olika slag av uppbördsförskjutningar i skatte- och avgiftsuttaget har beaktats. Därigenom kan effekten för ett enskilt år inkludera flöden av skatter och avgifter som avser inkomster från ett . Vid bedömningen har hänsyn också tagits till olika slag av indirekta effekter på andra skattebaser och på offentliga utgifter. Exempelvis ger en förändring av arbetsgivaravgifterna effekter på löner, vinster och priser och därigenom påverkas underlaget för inkomstskatter och socialavgifter. De senare effekterna uppkommer med viss tidsfördröjning. Vid redovisningen av effekterna på statsbudgeten bör i princip nettoeffekten fördelas på berörda inkomst- och utgiftstitlar med hänsynstagande till de indirekta effekterna. De indirekta effekterna är dock i normalfallet förhållandevis små. Som en förenkling har därför i denna redovisning hela effekten hänförts till den inkomsttitel regelförändringen primärt avser. För den detaljerade redovisningen ger detta en viss misstämning men effekterna på statsbudgetens saldo blir korrekta. För en del förslag gäller att effekterna för statsbudgeten avviker från de för den konsoliderade offentliga sektorn. Avvikelserna beror på indirekta effekter på sådana skatter och avgifter som tillfaller kommunerna och/eller socialförsäkringssektorn. Slutligen redovisas också varaktiga effekter för offentliga sektorn av de olika förslagen. Avvikelser mellan varaktiga effekter och olika årseffekter beror bl.a. på fördröjd övervältring av vissa skatter på andra skattebaser. I vissa fall sker övervältringen förhållandevis snabbt, medan den i andra fall förutsätts ske med en betydande tidsfördröjning. Med undantag för justeringarna av förmögenhetsskatten avses de olika förslagen gälla fr.o.m. . Förslag i budgetpropositionen Förslagen till en förändrad struktur på socialavgifterna innebär i princip en budgetneutral omläggning av de allmänna egenavgifterna och socialavgifterna. Som en konsekvens av de olika avgiftsförändringarna görs emellertid en uppjustering av den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster och på pensionskostnader, liksom av de särskilda löneskatterna på grupplivförsäkringar m.m. Detta beräknas ge en varaktig budgetförstärkning på . I anslutning till att sjuklöneperioden för arbetsgivare begränsas höjs arbetsgivaravgifterna från och med från . Den varaktiga budgetförstärkningen beräknas till . Förslaget om höjning av det s.k. reseavdraget beräknas ge en försvagning av de offentliga finanserna på . Höjningen av avdragsbegränsningen för resekostnader från till beräknas ge en förstärkning av de offentliga finanserna på . De olika justeringarna i förmögenhetsskatten beräknas sammantaget ge en budgetförstärkning på . Därav är ca hänförligt till en regeländring som innebär att innehav av aktier som var registrerade på den s.k. A-listan även fortsättningsvis är skattepliktiga. Utvidgningen av det s.k. huvuddelägarbegreppet medför en budgetförsvagning på och reduktionen av den skattepliktiga andelen från ger en budgetförsvagning på . Förslaget om en tidsmässig förlängning av det s.k. ROT-avdraget beräknas ge en bruttobudgetförsvagning för på . En resterande budgetförsvagning om uppkommer . Förslag i andra propositioner I anslutning till budgetpropostionen avser regeringen att lämna en särskild proposition som beräknas påverka inkomsterna . I proposition 1997/98:12 Vägavgift för vissa tunga fordon kommer att lämnas förslag om införande av vägavgifter och nedsättning av fordonskatten för vissa tunga fordon. Nedsättningen av fordonskatten beräknas ge en varaktig budgetförsvagning på . Införandet av vägavgift beräknas ge en budgetförstärkning på . TABELL 4.15 BUDGETEFFEKTER AV ÅTGÄRDER PÅ SKATTE- OCH AVGIFTSOMRÅDET Brutto- och varaktiga nettoeffekter samt kassamässiga effekter för staten och offentliga sektorn INKOMSTTIT EL BRUTTO- EFFEKT OFFENTLIG SEKTOR VARAKTIG NETTOEFF EKT MILJARDER KRONOR 1998 1999 2000 1998 1999 2000 Höjd särskild löneskatt m.m. 1291, 1123 0,41 0,3 0,33 0,33 0,21 0,23 0,23 0,20 Höjda arbetsgivaravgifter m.m.1 1,07 0,61 0,83 0,85 0,4 0,56 0,56 0,50 Höjt reseavdrag 1111 -0,5 0,03 -0,06 -0,6 -0,4 -0,5 -0,5 -0,5 Höjd avdragsgräns till 1111 0,33 0,03 0,05 0,57 0,33 0,33 0,33 0,33 Justeringar i förmögenhetsskatten 1321 0,17 0,17 0,17 0,17 0,17 0,17 0,17 0,17 varav utvidgad skatteplikt A- aktier 0,99 0,99 0,99 0,99 0,99 0,99 0,99 0,99 varav utvidgat huvuddelägarbegrepp -0,4 -0,4 -0,4 -0,4 -0,4 -0,4 -0,4 -0,4 varav sänkt värdering aktier till -0,42 - 0,42 -0,42 -0,42 -0,42 -0,42 -0,42 -0,42 Förlängt ROT-avdrag till 981231 1111, 11212 -1,5 0 -1,0 -0,5 0 -1,0 -0,5 -0,08 Summa förslag -0,02 1,14 0,32 0,82 0,71 -0,21 0,29 0,62 B. Förslag i annan proposition Vägavgifter (prop. 1997/98:12) 0,04 0,03 0,03 0,03 0,03 0,03 0,02 0,02 varav fordonsskatt 1461 -0,45 - 0,45 -0,45 -0,45 -0,45 -0,45 -0,45 -0,45 varav vägavgift 2533 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 1. Förslaget berör inkomsttitlarna 1211, 1221, 1251, 1253, 1261, 1262 och 1281. Skattereduktionsbeloppet påverkar dessa titlar. 4.9 Bemyndigande för ramanslag Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under besluta att ett ramanslag som inte avser förvaltnings- ändamål får överskridas om 1. ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas, 2. överskridandet ryms inom det fastställda ut- giftstaket för staten. Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen med bemyndigande besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall uppfyllas. Ett beslut av regeringen att överskrida ett ramanslag enligt 6 § andra stycket förutsätter således även ett särskilt bemyndigande av . Ett sådant bemyndigande begärs för ett budgetår i sänder. Enligt regeringens bedömning bör oundvikliga utgiftsökningar i förhållande till anvisat anslag i de flesta fall kunna rymmas inom den högsta tillåtna anslagskrediten på som regleras i 6 § första stycket budgetlagen. I fråga om ramanslag som används för förvaltningsändamål är det nästan aldrig aktuellt att överskrida ramanslag mer än vad som ryms inom den tillåtna högsta anslagskrediten. Något särskilt bemyndigande att besluta om överskridande av ett ramanslag som anvisats för förvaltningsändamål behöver regeringen därför inte inhämta. Vid behov kommer ytterligare medel att begäras på tilläggsbudget. I avvaktan på riksdagsbeslut om ytterligare medel kan likviditetsbehovet undantagsvis behöva genom att regeringen tillfälligt utökar myndighetens kredit på räntekontot inom ramen för den av beslutade samlade kreditramen. När det däremot gäller ramanslag som anvisats för regelstyrd verksamhet, icke påverkbara EU-relaterade utgifter och infriande av garantier samt oförutsedda utgifter kan så stora förändringar inträffa att utgifterna inte ryms inom den högsta tillåtna anslagskrediten. Förändringarna kan dessutom inträffa snabbt och betalningarna kan behöva göras utan dröjsmål. I fråga om anslag av detta slag avser regeringen i första hand att återkomma till med förslag om anslag på tilläggsbudget. Om emellertid ett tilläggsanslag inte hinner anvisas bör regeringen bemyndigas besluta om överskridande när de övriga förutsättningar som anges i 6 § andra stycket budgetlagen är uppfyllda. Överskridandet får dock inte vara större än att det ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Enligt regeringens bedömning kommer det endast undantagsvis att bli nödvändigt att utnyttja denna möjlighet till överskridande. Under har regeringen behövt utnyttja motsvarande bemyndigande endast . Detta avsåg det regelstyrda anslaget F7. Diverse kostnader för rättsväsendet under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. I anslutning till anslaget A1. Räntor på statsskulden under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. återkommer regeringen på annan plats i denna proposition med förslag till den befogenhet som behövs för att vid behov kunna överskrida detta anslag. En redovisning av hur bemyndigandet att överskrida ramanslag har utnyttjats samt hur detta har finansierats avses ingå i de utfallsredovisningar som regeringen framöver skall lämna . A:1 Periodiserade och kassamässiga skatter 1996-1998. Redovisningen av inkomsterna på statsbudgeten är kassamässig. Detta innebär att det är de under budgetåret inbetalda skatterna och avgifterna som redovisas. Nivån på dessa skatter skiljer sig från de skatter som debiteras eller avser ett visst inkomstår, periodiserade skatter. För vissa skatter är dessa skillnader stora medan de är små för andra. Arbetsgivaravgifter, mervärdesskatt och punktskatter är exempel på skatter för vilka avvikelserna är små. För dessa skatter förklaras skillnaden till största delen av att uppbörden sker med en månads eftersläpning. De arbetsgivaravgifter som redovisas för avser således avgifter på löner som betalats . Inkomstskatterna för fysiska och juridiska personer är exempel på skatter där avvikelserna mellan de kassamässiga och periodiserade skatterna ofta är stora. Detta förklaras främst av det samordnade uppbördssystemet, som innebär att uppbörden av de preliminära skatterna avser att täcka ett flertal olika skatter såsom och statlig inkomstskatt, allmänna egenavgifter, fastighetsskatt, förmögenhetsskatt m.fl. andra skatter. Inkomstskattetitlarna är därför mer att likna vid ett uppsamlingskonto med både in- och utbetalningar. Exempel på utbetalningar är utbetalning av kommunalskatter, överskjutande skatt samt s.k. omföringar. Omföringar innebär att de skatter som egentligen skall redovisas under en annan inkomsttitel, men som ingår i den samordnade uppbörden, omförs till sin rätta titel. Skattebeloppet fastställs i samband med taxeringen och omföringen sker med eftersläpning. Kommunalskatt och allmänna egenavgifter omförs dock med preliminära belopp löpande samt med en slutavräkning . Inbetalningarna till inkomsttiteln utgörs av preliminärskatt, kvarskatt och fyllnadsinbetalningar. Konstruktionen av titlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt medför ibland stora svängningar i nettot på titeln. Effekterna av allmänna fastighetstaxering samt höjningen av fastighetsskatten från av taxeringsvärdet påverkar inkomsttiteln fastighetsskatt först , då skatten omförs från inkomsttitlarna fysiska och juridiska personers inkomstskatt. Detta gör det svårt dels att följa hur de enskilda skatterna och avgifterna utvecklas över tiden, dels att koppla skatterna och avgifterna till de ekonomiska faktorer som styr utvecklingen av skattebaserna. För att undvika dessa problem redovisas i tabell A:1 både periodiserade och kassamässiga skatter . Periodiseringen har enbart gjorts för de skatter och avgifter som redovisas under huvudgruppen skatter och avser endast de större inkomsttitlarna. Den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomster beräknas uppgå till . Den relativt kraftiga ökningen förklaras dels av stora löneökningar, dels av en låg inflation som begränsar uppräkningen av skiktgränsen för den statliga inkomstskatten. Skatten på kapitalinkomster beräknas minska . De stora skatteinkomsterna förklaras bland annat av stora försäljningar av andelar i allemansfonder. utgörs av restförda skatter och skattereduktion för byggnadsreparationer. De totala inkomstskatterna inklusive kommunal- och kapitalskatter, men exklusive den frivilliga delen av kyrkoskatten och allmänna egenavgifter, beräknas uppgå till eller till av BNP. Intäkterna av bolagsskatten ökar med vilket förklaras av ökade vinster hos företagen. Nedgången i skatten på pensionsmedel beror främst av den sjunkande statslåneräntan vilken reducerar skattebasen. består av restförda skatter, skattereduktioner samt andra mindre inkomster. Socialavgifterna uppgår till eller av BNP. Arbetsgivaravgifterna är direkt kopplade till löner och sysselsättning. TABELL A:1 PERIODISERADE OCH KASSAMÄSSIGA SKATTER INKOMSTÅREN 1996-1998 MILJARDER KRONOR PERIODISERADE SKATTER KASSAMÄSSIGA SKATTER 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1000 Totala skatter 548,6 560,7 598,8 549,1 572,8 602,0 1100 Inkomstskatter 87,1 80,5 88,0 90,2 107,8 98,8 1111 Fysiska personers inkomstskatt 28,4 25,6 30,2 19,5 35,9 34,1 Inkomstskatt 26,0 28,4 31,0 Kapital 3,8 -0,7 1,7 Skatt 21,3 15,0 16,9 Reduktion -17,4 -15,7 -15,1 Övrigt -1,5 -2,1 -2,6 1121 Juridiska personers inkomstskatt 48,8 50,4 51,0 60,8 67,3 57,9 Förvärvsinkomster 37,3 41,7 44,4 Pensionsmedel 13,7 11,2 8,5 Övrigt -2,1 -2,5 -1,9 1200 Socialavgifter 181,9 195,1 212,6 183,6 193,6 208,8 Inkomster 284,8 301,1 322,6 286,9 299,6 319,1 Arbetsgivaravgift 230,6 238,0 248,8 230,7 236,8 247,8 Allmänna egenavgifter 37,5 46,4 56,0 37,2 46,2 55,2 Egenföretagaravgift 5,5 5,0 4,6 5,4 6,0 4,7 Särskild löneskatt 11,1 11,7 13,2 13,6 10,6 11,3 Utgifter 102,8 106,1 110,1 103,2 106,0 110,3 1300 Skatt på egendom 33,4 36,0 38,6 22,1 22,8 35,1 1310 Fastighetsskatt 24,2 27,5 28,4 14,9 15,3 24,2 1320 Förmögenhetsskatt 5,1 4,4 4,5 3,1 3,6 5,1 1340 Övrig skatt på egendom 4,0 4,0 5,7 4,0 4,0 5,7 1400 Skatt på varor och tjänster 225,2 228,2 238,6 232,3 227,5 238,3 1411 Mervärdesskatt 145,1 149,7 154,9 153,8 148,0 154,9 varav kommunmoms 22,5 23,1 23,5 22,4 23,1 23,5 1424 Tobaksskatt 7,4 8,3 8,5 7,1 8,4 8,5 1425 Skatt på alkohol 11,9 10,4 10,9 11,5 10,6 10,9 1428 Skatt på energi 46,3 47,2 50,9 45,6 47,2 50,9 1461 Fordonsskatt 5,7 5,8 5,8 5,5 6,3 5,9 Övrigt 1400 8,9 6,8 7,5 8,7 7,1 7,2 1500 Utjämningsavgift 21,0 21,0 21,0 21,0 21,0 21,0 Källa: Förändringen av egenavgifterna förklaras främst av att avgiftssatsen ökar fram till och med . Därefter är ökningen lägre och följer i huvudsak förändringen. Dock är basen för uttaget begränsad till 7,5 basbelopp. Fastighetsskatten uppgår till och ökar med . Denna ökning förklaras till största delen av den växling som skett genom slopad skatt på elektrisk kraft och införd fastighetsskatt på elproduktionsanläggningar. Den fastighetsskatt som redovisas i förslag till statsbudget avser den fastighetsskatt som beräknas debiteras för . Den ökning som sker av övrig skatt på egendom förklaras av att den tillfälligt halverade stämpelskatten återgår till sin normala nivå. Mervärdesskatten är näst arbetsgivaravgifterna den största inkomstposten för staten. beräknas inkomsterna till varav avser den skatt som kommunerna betalar. Kommunbetalningarna ger ingen nettoinkomst eftersom kommunerna har kompenserats i särskild ordning via kommunbidragen. Mervärdesskatten exklusive den del som betalas av kommunerna uppgår till eller till av BNP. Övriga varuskatter beräknas till . Ökningen beräknas till och förklaras i huvudsak av beslutade skatteökningar på energi. Skillnaden mellan periodiserade och kassamässiga skatter sammanfattas i tabell A:2. För fysiska personers inkomstskatt är differensen positiv vilket beror på en kraftig ökning av kapitalskatterna . Denna ökning påverkar dock inte den kassamässiga inkomsttiteln 1996 eftersom de stora fyllnadsbetalningar som gjorts för att täcka slutskatten betalats in . Detta är också en av orsakerna till att differensen är negativ . Även ökningen av fastighets- och förmögenhetsskatterna bidrar till den negativa differensen mellan de periodiserade och kassamässiga inkomsterna.