prop · GL031D22 · 1998-01-01 00:00:00 — Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ingen avvikelse mellan anslag och utfall. Regeringens överväganden Resultatinformation Verksamhetens totala intäkter uppgick för /96 till , varav var anslagsmedel och utgjordes av avgifter och andra intäkter. Verksamhetens kostnader uppgick till . Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader utgjordes av ett överskott på . Regeringen konstaterar att överskottet för /95 uppgick till . Den kraftiga minskningen /96 förklaras i huvudsak av det beställningsstopp som införde i samband med sin översyn av forskningsuppdragen. På är de totala effekterna av att ser över sina uppdrag till VTI fortfarande oklara. Regeringen vill betona att den viktigaste uppgiften för VTI är att på ett kostnadseffektivt sätt bedriva samhällsmotiverad tillämpad forskning av hög kvalitet och med fastställd inriktning och inte, till skillnad från privata konsultföretag, generera betydande överskott. Liksom avser regeringen att ställa krav på att uppdragsintäkterna bör uppgå till av intäkterna. Målet skall alltjämt vara att utforma verksamheten så att den i fortlöpande dialog med beställarna kan utvecklas i enlighet med vad dessa efterfrågar och de krav som ställs på forskningsresultatens kvalitet och användbarhet. VTI måste kontinuerligt se över sin kompetens inom de områden som är strategiska för VTI:s framtid. I detta ingår också att avveckla delar som inte efterfrågas. VTI är beroende av endast ett fåtal beställare. Institutet bör därför även verka för att vidga kretsen av forskningsbeställare i avsikt att bli mindre sårbart för tillfälliga nedgångar i efterfrågan hos enskilda beställare. Årsredovisningen visar att myndigheten i allt väsentligt har uppfyllt de uppsatta målen. Regeringen menar att VTI har en viktig funktion som sektorsforskningsorgan och svarar för en samhällsekonomiskt motiverad forskning. Övergripande mål och inriktning bör därför ligga fast. har lagt fast ett besparingskrav på statlig konsumtion (prop. 1994/95:100 bil. 1, bet. 1994/95:FiU10, rskr. 1994/95:179). VTI har återrapporterat i enlighet med riksdagsbeslutet och redovisat att institutet uppfyllt ålagda besparingskrav på . UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 137 975 141 003 -3 028 98 varav 1996 88 760 98 097 -9 337 90 Prognos 1997 100 000 100 000 0 100 Budget 1998 100 000 100 000 0 100 Beräknat 1999 100 000 Beräknat 2000 100 000 Kommentarer: VTI är i mycket hög grad beroende av sina två största uppdragsgivare, och Kommunikationsforskningsberedningen. Dessa båda beställare står för av VTI:s avgiftsintäckter. Sammantaget kommer av avgiftsintäckterna från statliga beställare. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () revisionsberättelse för /96 innehåller inga anmärkningar. RRV påpekar dock i sin revisionspromemoria att uppföljningen av verksamhetsmålen bör utvecklas. Regeringen anser att uppföljningen av verksamheten är viktig och har därför för avsikt att tillsammans med VTI ta upp en diskussion med RRV i syfte att utveckla verksamhetsmålen och uppföljningen. Slutsatser De övergripande målen för VTI bör ligga fast även för den kommande planeringsperioden. Verksamheten skall utformas så att den i fortlöpande dialog med beställarna kan utvecklas i enlighet med vad dessa efterfrågar och de krav som ställs på forskningsresultatens kvalitet och användbarhet. Uppföljning av verksamheten är viktig och verksamhetsmålen samt uppföljningen av dessa bör utvecklas. 1 Anslag s- sparan de 75 104 Därav 1996 Utgift 136 735 Utgifts - progno s 190 000 1998 Förslag 146 766 1999 Beräkna t 150 228 2000 Beräkna t 153 856 1 Beloppen anges i tusental kronor Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) har till uppgift att planera, initiera, stödja och samordna övergripande kommunikationspolitiskt motiverad forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet. KFB skall också svara för information och dokumentation inom forskningsområdet. De övergripande målen för KFB är att medverka till att bygga upp en för kommunikationssektorn gemensam kunskapsbas och säkerställa tillgången till väl fungerande forskningsmiljöer och kompetenta forskare. KFB skall vidare stödja forskning som kan bidra till att uppnå de mål som statsmakterna har lagt fast för kommunikationssektorn samt stödja kunskapsutveckling inom områden där det saknas en naturlig annan huvudman för verksamheten. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar på ett betydande anslagssparande. Anslagssparandet kan till stor del hänföras till tidigare budgetår. Prognosen för visar däremot att utgifterna kommer att överstiga anslaget. Förskjutningen i utgifter mellan budgetåren beror till stor del på att KFB fått ett utökat ansvarsområde som är i en uppbyggnadsfas. Andra faktorer som påverkar den tidsmässiga fördelningen av utgifterna är finansieringen av det svenska deltagandet i EU:s forskningsprogram som är beroende av beslutsprocessen inom EU samt att vissa forskningsmedel inte betalas ut förrän slutredovisning lämnats. Regeringens överväganden Resultatinformation Resultatet relaterat till KFB:s verksamhet och ekonomi har redovisats i årsredovisningen. Regeringen anser att årsredovisningen har en överskådlig struktur där verksamheten beskrivs med avseende bl.a. på mål och prestationer. Det återstår dock ett utvecklingsarbete innan regeringens behov av resultatuppföljning är helt tillgodosett. Utvecklingen har dock varit positiv och enligt regeringens bedömning visar årsredovisningen att verksamhetsmålen i det närmaste är uppfyllda. Beställningsbemyndiganden I delsårsrapporten som KFB lämnade till regeringen framgår att myndigheten har med stöd av sitt bemyndigande att besluta om fördelning av medel för forskningsprojekt för en sexårsperiod, gjort sådana åtaganden för totalt avseende budgetåren 1998 och 1999. Det är angeläget att KFB kan besluta om fördelning av medel för forskningsprojekt som löper över . Regeringen anser därför att det även fortsättningsvis skall vara möjligt för KFB att fatta sådana beslut för en sexårsperiod. Beställningsbemyndiganden för fördelning av medel för forskningsprojekt och beräknad anslagspåverkan 2001 och . 19982 1999 2000 2001 OCH SENARE SUMMA Utnyttjat bemyndigande /96 63,91 32,2 7,6 3,1 42,9 Anvisat bemyndigande : 251 121 75 30 25 130 Begärt bemyndigande : 290 160 70 60 290 Summa 184,9 267,2 107,6 88,1 462,9 1 Beloppen anges i . 2 är endast med som en upplysning och ingår inte i summeringen för perioden . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser (/96) RRV har inte haft några invändningar mot KFB:s årsredovisning. RRV har i en revisionsrapport påtalat att KFB bör förbättra kvalitetssäkringen av sin årsredovisning. Regeringen anser att det är en viktig iakttagelse och avser att ta upp frågan vid mål- och resultatdialogen med KFB. Slutsatser Regeringen anser att de övergripande mål som lades fast forskningspolitiska proposition bör gälla även för . 1 Anslag s- sparan de 3 407 Därav 1996 Utgift 26 105 Utgifts - progno s 33 500 1998 Förslag 37 215 1999 Beräkna t 38 098 2000 Beräkna t 39 005 1 Beloppen anges i tusental kronor. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att anslagsförbrukningen motsvarade de anslagsmedel som anvisats för året. Det redovisade anslagssparandet på utgörs av ingående medel som fördes över vid ombildandet av Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet (DPU) till . Enligt prognos för innevarande budgetår kommer anslaget att överskridas med ca vilket innebär att en stor del av anslagssparandet därmed förbrukas. En anledning till detta är att nyrekryteringarna av anställda som påbörjats under föregående budgetår kunnat slutföras först och de medel som tidigare avdelats för detta syfte kommer därmed att tas i anspråk. Regeringens överväganden Resultatinformation bildades genom en ombildning av DPU. Omfattningen av institutets verksamhet har kontinuerligt vuxit ; när DPU bildades omfattade organisationen fem tjänster, vid utgången av hade 17 anställda och hade påbörjat rekrytering av ytterligare tre personer. Verksamheten finansieras helt genom anslag och består av verksamhetsgrenarna Samordning och utveckling samt Kommunikationsstatistik och nulägesbeskrivningar. verksamhet under /96 inom området Samordning och utveckling har dominerats av arbete med underlag till . Omfånget av detta arbete har medfört att arbetet med många viktiga metodfrågor har fått skjutas . Planeringsarbetet och remisserna av kommitténs delbetänkanden har visat på en rad angelägna metodproblem, bl.a. på godstransportsidan. I samband med arbetet åt har även framkommit att det finns ett behov av kontinuerlig uppföljning och utvärdering av gällande investeringsplaner. Verksamheten inom området Kommunikationsstatistik och nulägesbeskrivningar har bestått i ett systematiskt översyns- och utvecklingsarbete avseende de statistikområden som tilldelats ansvar för. Arbetet har resulterat i att kunnat åstadkomma konkreta och praktiska lösningar för att säkerställa produktionen av officiell statistik. har inkommit till regeringen med ett förslag till treårsplan för statistikverksamheten inom institutets ansvarsområde. fattade beslut (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) om en ny infrastrukturinriktning för framtida transporter. Beslutet innefattade bl.a. en ny decentraliserad planeringsprocess för transportinfrastrukturen 2007. Med anledning därav beslutade att kontinuerligt skall följa det regionala planeringsarbetet och presentera en utvärdering av hur den nya planeringsprocessen motsvarat regeringens och krav. inkom med en analys av lokalanvändning och lokalkostnader för . För nuvarande storlek och läge på gäller att hyresavtalet är i god överensstämmelse med de riktvärden som har redovisat. Med anledning av vad som anförts ovan samt vad som i övrigt redovisats i årsredovisning för /96 bedömer regeringen att till stor del uppfyllt åsatta verksamhetsmål. När det gäller verksamhetsgrenen Samordning och utveckling har det intensiva arbetet med underlag till inneburit att stora delar av arbete med långsiktig metodutveckling fått skjutas , vilket medfört att verksamhetsmålen i denna del inte kunnat uppfyllas. Regeringen anser att det är angeläget att inför kommande planeringsomgångar kan utveckla sin kapacitet att genomföra modellanalyser samt egna samhällsekonomiska kalkyler. Regeringen anser även att en uppföljning och utvärdering av gällande investeringsplaner bör ske. När det gäller uppföljning av den nya planeringsprocessen har redan beslutat att en sådan skall ske. För att skall kunna genomföra en ökad satsning på metodutveckling samt uppföljning och utvärdering föreslår regeringen att anslag för förstärks med . Förstärkningen föreslås finansieras genom en omfördelning inom utgiftsområde 22. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser revisionsberättelse för /96 avseende granskningen av årsredovisningen, räkenskaperna och ledningens förvaltning innehåller inga anmärkningar. RRV påpekar dock i sin revisionspromemoria att man anser att den ekonomiska redovisningen av prestationer behöver utvecklas. Regeringen avser därför att i dialog med utveckla och förtydliga verksamhetsmålen inför för att göra dem mer uppföljningsbara. har erhållit värdet AA vid ekonomiadministrativa värdering av statliga myndigheter avseende /96. Bidrag till m.m. 1998 Förslag 188 751 1 1999 Beräkna t 192 280 2000 Beräkna t 195 930 1 Beloppen anges i tusental kronor. Bidrag till (t.o.m. ) 1 Anslag s- sparan de 24 405 Därav 1996 Utgift 122 463 Utgifts - progno s EUMETSAT, WMO och ECMWF (t.o.m. ) 1 Anslag s- sparan de 17 545 Därav 1996 Utgift 35 300 Utgifts - progno s 61 300 1 Beloppen anges i tusental kronor. Verksamhetsutfallet för den anslagsfinansierade delen av verksamhet har enligt bokslutet förbättrats för /96 jämfört med /95. Affärsverksamhetens rörelseresultat (14,) låg något under de uppsatta målen () beroende på säsongsvariationer på intäkterna som påverkar det förlängda verksamhetsåret. Isolerat till uppfylldes dock målen. Regeringens överväganden Resultatinformation () är central förvaltningsmyndighet för meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska frågor. anslag skall användas till uppgifter som är nödvändiga för att tillgodose samhällets allmänna behov av prognoser, varningar och beredskap (den s.k. infrastrukturen) samt till sådana samhällsnödvändiga uppgifter som nyttiggör den kompetens bygger upp i den infrastrukturella verksamheten. övriga verksamhet skall finansieras med avgifter. Uppdragsverksamheten sker inom ramen för myndighetsansvar men bekostas med full kostnadstäckning av andra myndigheter. Affärsverksamheten bedrivs på kommersiella villkor på en helt eller delvis konkurrensutsatt marknad. Den avgiftsfinansierade verksamheten står för av den totala omsättningen. Den anslagsfinansierade verksamheten bedrivs i en händelsekedja för datainsamling förädling slut- produktion distribution som fr.o.m. /96 går under begreppet infrastruktur. Internationell samverkan samt delar av forskning och utveckling är nödvändiga stödfunktioner för att infrastrukturen skall kunna upprätthållas. skall understödja samhälleliga uppdragsgivares och kommersiella kunders ansträngningar att - skydda liv och egendom, - värna om miljön, - främja samhällsutvecklingen, - minimera kostnader eller öka intäkterna genom att affärsmässigt tillhandahålla planerings- och beslutsunderlag för väder- och vattenberoende verksamheter. representerar i de internationella organisationerna EUMETSAT, WMO, ECMWF och IOC. EUMETSAT svarar för utveckling och drift av europeiska vädersatelliter och koordinerar sin verksamhet med övriga vädersatellitoperatörer i världen. Genom medlemskap i får tillgång till satellitinformation, vilket bl.a. ingår som en integrerad del i det meteorologiska observationssystemet. WMO är den världsomspännande internationella meteorologiska organisationen och är en del av . ECMWF är ett europeiskt räknecenter för medellånga väderprognoser. IOC är ett FN-organ som organiserar internationella program för övervakning och kartläggning av förhållandena i havet. anslag skall också bekosta medlemsavgifter till vissa av dessa internationella organisationer i vilka representeras av . beräknas kostnaderna för medlemskap i organisationerna uppgå till för att sedan stiga till ca för respektive för . kommer kostnaderna åter att sjunka. De totala medlemsavgifterna i vissa av dessa organisationer beräknas fram t.o.m. till ca . Förklaringen till den tillfälliga ökningen i kostnaderna står att finna bl.a. i det faktum att vissa program inom EUMETSAT blivit försenade och att dessa utökats. Vid ingången fanns en reservation på anslaget G 3 EUMETSAT på , som var avsedda medlemsavgifter. Till detta skall läggas ett beräknat anslagssparande på anslaget E 5 EUMETSAT, WMO och ECMWF för på ca . I en s.k. hos EUMETSAT beräknas ha en fordran vid ingången av om . Detta summerar totalt till ca tillgängliga reserver vid utgången av . Medlemskapet i ECMWF ger tillgång till de bästa medellånga numeriska väderprognoserna i världen. ECMWF har kraftigt ökat datorkapaciteten i och med drifttagandet av ett nytt datorsystem. Denna kommer att effektivisera bearbetningen av observationsdata. Genom detta blir analyserna riktigare och prognoskvaliteten kan höjas. Via EUMETSAT erhåller meteorologiska, geostationära satellitdata varje halvtimme vilket är ett mycket viktigt underlag för väderprognoser. Arbetet med en ny satellitgeneration pågår och den nya generationen beräknas kunna tas 2000. är mycket aktiva inom EUMETSAT och innehar ordförandeskapet i den tekniska och vetenskapliga rådgivande gruppen. Ett av fastställt mål för är att producera planerings- och beslutsunderlag av bestämd kvalitet till lägsta möjliga kostnad. För att kunna sänka driftkostnaderna till de nivåer som olika riksdags- och regeringsbeslut kräver, har en automatisering av stora delar av produktionen genomförts. anslagssparande syftar till att skapa resurser för att möjliggöra rationaliseringar i infrastrukturen, samt för att upprätthålla kompetens. Vid utgången av hade dels ett anslags- sparande på anslaget E 5 Bidrag till mete- orologiska och hydrologiska institut på och dels en reservation och anslagssparande på anslaget G 3 EUMETSAT på . utnyttjas delar av anslagssparandet på anslaget E 5 Bidrag till för att fullfölja pågående rationaliseringsprojekt. De viktigaste av dessa är RiPP, som skall åstadkomma rationalisering i prog- nosproduktionen samt Drift 90 som skall ge en effektiv driftövervakning. ROAD är ett projekt som skall lösa problemen för både realtidsbehoven och den slutliga arkiveringen av data. genomförs realtidsdelen av ROAD i nära anslutning till RiPP- projektet. På anslaget E 5 EUMETSAT, WMO och ECMWF beräknas, som tidigare nämnts, uppkomma en reservation för på ca på grund av de tidigare beskrivna förseningarna och utvidgningarna av vissa program inom EUMETSAT. har i en särskild skrivelse till regeringen föreslagit en modell för beräkning av avkastningskrav i affärsverksamheten. Avkastningskravet utgör en avgift för utnyttjande av infrastrukturen. Syftet med modellen är bl.a. att ge infrastrukturen en säkrare finansiering. Affärsverksamhetens rörelseresultat om 14,2 mil- joner kronor låg något under de uppsatta målen om . Detta beroende på säsongsvariationer i intäkterna som påverkar det förlängda verksamhetsåret. Isolerat till uppfylldes dock målen. Totalt uppgick resultatet för den avgiftsfinansierade verksamheten efter finansiella intäkter om och kostnader för särskilda satsningar (framför allt RiPP) om till . När det gäller verksamhetsmål konstaterar regeringen att det viktigaste målet gällande det för varningstjänsten för skydd av liv och egendom inte uppfyllts på ett helt tillfredsställande sätt för . Måluppfyllelsen har dessutom sjunkit jämfört . Just när det gäller varningar är det viktigt att ha en mycket hög träffsäkerhet. Det pågår dock ett arbete för att förbättra träffsäkerheten. Även när det gäller väderprognoserna för allmänhet, land- och sjötrafik samt för andra samhällssektorer samt endygnsprognoser har målen inte helt uppfyllts. För dessa mål har dock måluppfyllelsen förbättrats jämfört . mål är medvetet högt satta i syfte att skapa en strävan mot en ständig förbättring. En internationell utveckling och samordning pågår för att få fram resultatmått och nyckeltal som kan vara jämförbara mellan olika länder. Regeringen bedömer med anledning av ovanstående att de övergripande målen för verksamhet, som beslutades av , bör kvarstå. och regeringen för dock en kontinuerlig dialog syftande till en utveckling av målkriterierna. BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET AFFÄRS- VERKSAMHET (MILJONER KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 223,3 221,1 1,2 101 varav 1996 153,7 151,4 2,3 102 Prognos 1997 156,0 156,0 0,0 100 Budget 1998 160,0 160,0 0,0 100 Beräknat 1999 164,0 UPPDRAGS- VERKSAMHET (MILJONER KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 45,5 45,5 0,0 100 varav 1996 28,2 28,2 0,0 100 Prognos 19971 11,5 11,5 0,0 100 Budget 1998 12,9 12,9 0,0 100 Beräknat 1999 12,8 1 redovisas inte bidrag till infrastrukturen under uppdragsverksamhet. Kommentar: I affärsverksamheten står staten för av omsättningen och övriga uppdragsgivare för . I uppdragsverksamheten har staten t.o.m. stått för av omsättningen. Fr.o.m. står dock staten för av omsättningen. MKR 199 7 199 8 199 9 200 0 Investeringar 37, 6 33, 6 34, 3 30, 7 Summa investeringar 37, 6 33, 6 34, 3 30, 7 Finansiering lån 37, 6 33, 6 34, 3 30, 7 Summa finansiering 37, 6 33, 6 34, 3 30, 7 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har granskat årsredovisning för /96. Revisionsberättelsen innehåller inga invändningar. Slutsatser Regeringen föreslår ett anslag till Bidrag till m.m. på för inklusive den uppräkning av anslaget som varit nödvändig för att uppnå neutralitet på statsbudgeten med anledning av den av föreslagna modellen för avkastningskrav. Jämfört med budgetunderlag är detta dock en besparing som kommer att föranleda ytterligare behov av rationaliseringar av verksamhet. Regeringen bedömer dock att detta kan ske utan att i allt för stor utsträckning påverka kvaliteten i verksamheten. I regleringsbrevet för för kommer regeringen att dela upp anslaget E 4 Bidrag till m.m. i delpost för medlemsavgifterna i EUMETSAT, WMO och ECMWF och i delpost för övrig anslagsfinansierad verksamhet. Vidare föreslås att de tillgängliga reserverna på anslag G 3 EUMETSAT på samt det beräknade anslagssparandet på anslaget E 6 EUMETSAT, WMO och ECMWF på får användas för medlemsavgifter i EUMETSAT, WMO och ECMWF under . föreligger stora reinvesteringsbehov i bl.a. två väderradaranläggningar. undersöker hur finansiering av dessa reinvesteringar skall ske. En tänkbar modell är att avnämarna av de prognoser som dessa anläggningar möjliggör, framför allt och , i ökad utsträckning skulle bidra med medel för re- investeringarna. En annan möjlighet är att nya lösningar söks för finansiering av såväl reinvesteringar som nyinvesteringar inom de resursramar som står till förfogande. skall vidare belasta affärsverksamheten med en avgift motsvarande av omsättningen i affärsverksamheten för utnyttjande av infrastrukturen. Den slutliga avräkningen skall ske senast vid bokslut. 9 Länsstyrelsernas verksamhet och roll inom vägtrafikområdet Länsstyrelsernas huvuduppgifter och aktuella utredningar Länsstyrelserna ansvarar bl.a. för tillståndsgivning och tillsyn av den yrkesmässiga trafiken, körkorts- administration, samordning av det regionala trafiksäkerhetsarbetet samt för frågor som rör lokala trafikföreskrifter, överlastavgifter, hastighetsbestämmelser, miljöfarliga transporter m.m. fick en särskild utredare (1995:160) i uppdrag att göra en översyn av läns- styrelsernas roll inom fordons-, trafik- och infrastrukturområdet. lämnade ut- redningen ett delbetänkande (SOU 1996:142), i vilket presenterades förslag till hur länsstyrelsernas roll i infrastrukturplaneringen kan göras tydligare och hur länsstyrelserna på ett bättre sätt kan bidra till förverkligande av de trafikpolitiska målen på regional nivå. Förslagen i delbetänkandet behandlades sedermera i regeringens proposition 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter. lämnade utredningen sitt slutbetänkande Länsstyrelsernas roll i trafik- och for- donsfrågor (SOU 1997:6) med förslag till hur länsstyrelsernas roll i planeringen av kollektivtrafiken och trafiksäkerheten kan göras tydligare. Utredningen lade också fram olika förslag till hur körkorts- och yrkestrafikfrågor skall handläggas. Slutbetänkandet har remissbehandlats. Regeringens förslag och bedömning redovisas senare i detta avsnitt. Resultat /96 - yrkestrafik Generellt sett visar länsstyrelsernas resultatredovisning på en hög ambitionsnivå och en effektivare förvaltning avseende yrkestrafikfrågor. Länsstyrelserna bör säkerställa ett bra informationsutbyte mellan länsstyrelserna så att vunna erfarenheter kan komma alla länsstyrelser till del. Ett övergripande mål för verksamhetsgrenen kommunikationer är att länsstyrelserna skall ef-tersträva en effektivare tillsyn av den yrkesmässiga trafiken. Länsstyrelserna ansvarar därvid för att ta erforderliga initiativ till samverkan på ledningsnivå mellan berörda regionala myndigheter vid tillsynen av den yrkesmässiga trafiken. Formerna för det regionala tillsynsarbetet har utvecklats och i majoriteten av landets län finns numera samrådsgrupper i yrkestrafikfrågor. Vidare skall länsstyrelserna enligt verksamhetsmålen prioritera arbetet med tillsyns- och till-ståndsprövningen av den yrkesmässiga trafiken. Särskilt skall beaktas vikten av en skärpt till-ståndsprövning och en skärpt uppföljning av lämpligheten hos den som fått taxitillstånd eller tillstånd till yrkesmässig trafik.