prop · GL03151D1 · 1998-01-01 00:00:00 — De regler som vi nu föreslår innebär således att måste pröva vem av föräldrarna som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår i alla de fall där föräldrarna inte gjort någon anmälan i frågan. Det är då också rimligt att ex officio gör en omprövning av beslutet om pensionsrätt för den andre föräldern i den situtionen att det senare visar sig att den förälder som har tillgodoräknats det pensionsgrundande beloppet inte uppfyllde förutsättningarna för detta. Vi föreslår därför nu ingen särskild omprövningsrätt för den enskilde i den situationen. För förfluten tid är situationen däremot annorlunda och bör därför gälla andra regler, vilket närmare redogörs för i avsnitt 27.6. Som nämnts i inledningen till detta avsnitt kan inte begära omprövning av beslut men däremot av skattemyndighetens beslut om pensionsgrundande inkomst. Att Riksför- säkringsverket inte kan begära omprövning av beslut motiverades i propositionen 1977/78:20 med förslag till ändrad organisation för besvärsprövning inom socialförsäkringen m.m. med att det ansågs onödigt (s.98). Om vill att ett beslut av skall ändras, kan verket överklaga beslutet i stället. Eftersom det också får anses olämpligt att en tillsynsmyndighet kan begära omprövning av beslut som har fattats av den som myndigheten har att utöva tillsynen över, föreslås här att inte skall ha möjlighet att begära omprövning av beslut som skattemyndigheten, eller meddelat enligt den föreslagna lagen om inkomstgrundad ålderspension. uppgift bör i stället vara att främja enhetlig tillämpning av lagstiftningen och verket bör därför ingripa endast när det gäller frågor som är av betydelse till ledning för rättstillämpningen. Det rättsmedel som då bör användas är överklagande. Om den enskilde begärt omprövning av ett beslut och överklagar samma beslut bör hela ärendet överlämnas till förvaltningsdomstol för prövning. Beträffande omprövning på initiativ av skattemyndigheten, försäk- ringskassan eller finns det anledning att göra olika överväganden beroende på vad beslutet avser. För beslut om pensionsrätt, pensionspoäng och vårdår bör omprövning få göras av skattemyndigheten eller som den en- skilde kan begära omprövning av dessa beslut, det vill säga efter fastställelseåret. Eftersom det inte alltid är alldeles klart om en sådan omprövning är till fördel eller till nackdel för den enskilde bör någon begränsning i detta avseende inte gälla för dessa beslut. För övriga beslut däremot, det vill säga framförallt beslut om pension, bör Premie- pensionsmyndigheten eller , såsom också länsrätten i har förordat, bara kunna ompröva ett beslut till den enskildes fördel om inte omprövningen föranleds av att det lämnats oriktiga uppgifter eller liknande enligt vad som följer nedan. En omprövning av andra beslut än pensionsrätt m.m. till den enskildes fördel bör få göras från det att beslutet meddelades. Beslut enligt den här föreslagna lagen kommer ofta att fattas utan att den enskilde själv behöver göra någon anmälan eller inkomma med några uppgifter. Det är i princip bara vid uttag av pension som den enskilde behöver ge in en ansökan. Beträffande den som tillgodoräknas pensions- grundande belopp för barnår finns dock en skyldighet att uppge inkoms- ter från arbete i utlandet. Om den som beslutet avser har lämnat oriktiga uppgifter eller underlåtit att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyl- dighet bör det vara möjligt att ompröva ett beslut även som angivits. I fråga om premiepension till efterlevande kan en oriktig uppgift ha lämnats såväl av pensionsspararen som en tidigare förmåns- tagare, som sedan har avlidit. I så fall bör även ett beslut om premiepen- sion till den efterlevande få omprövas efter den vanliga omprövnings- tiden. Detsamma bör gälla om det framkommer att beslutet har fattats på ett uppenbart felaktigt eller ofullständigt underlag eller om det föreligger andra synnerliga skäl samt om det föranleds av ett beslut om ändrad arbetsgivaravgift, t.ex. om skattemyndigheten vid bestämmande av avgiftsunderlaget enligt skattebetalningslagen skulle anse att ett belopp som ingår i inkomst av anställning inte skall räknas in i avgiftsunderlaget. Omprövningar av de anledningar som angivits här bör få ske både till fördel och till nackdel för den enskilde. Beträffande pensionsgrundande belopp för barnår kan det dessutom bli nödvändigt att ompröva ett sådant beslut för en försäkrad om beslutet för den andre föräldern (eller i förekommande fall styvföräldern) ändras och detta bör föranleda en ändring även av den förstnämnde försäkrades pensionsrätt. Detta har kommenterats i författningskommentaren till 13 kap. 13 §. Även i denna situation bör omprövning få ske . Den enskilde skall alltid få tillfälle att yttra sig innan ett beslut om omprövning fattas på initiativ av en myndighet eller försäkringskassa. Enligt 20 kap. 10 § AFL gäller att omprövning av en fråga angående för mycket utbetald ersättning skall göras av socialförsäkringsnämnd om det belopp som har utbetalats för mycket överstiger av basbeloppet. har emellertid med i kraftträdande beslutat att denna bestämmelse skall tas bort (prop.1997/98:41, bet.1997/98:SfU8, rskr. 1997/98:153). Någon motsvarighet till denna bestämmelse föreslås därför inte i här. 27.5 Överklagande av beslut Regeringens förslag: Beslut enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension skall överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Både den enskilde och skall kunna överklaga besluten. Har den som beslutet avser avlidit får även annan som är berörd av beslutet överklaga detta. Den enskilde får dock bara överklaga beslut som först har omprövats eller ett beslut om avvisning. Överklagande av en enskild skall ha kommit in från det att denne fick del av beslutet om omprövning. får överklaga ett beslut om pensionsrätt m.m. efter fastställelseåret och andra beslut från det att beslutet meddelades. Den begränsning i rätten att överklaga vissa avvisningsbeslut som har föreslagits i förvaltningsprocesslagen skall inte gälla avvisnings- beslut enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension som har fattats av , skattemyndigheten eller Premiepensions- myndigheten. Beslut av allmän förvaltningsdomstol får överklagas av den en- skilde från det att denne fick del av beslutet och av från det att beslutet med- delades. Beslutet kan dessutom i vissa fall överklagas av den som meddelat det överklagade beslutet, varvid skall gälla som gäller för . Bestämmelserna om tvåpartsprocess i 7 a § förvaltningsprocesslagen (1971:291) skall dock inte gälla för mål om pensionsrätt m.m. För prövning i kammarrätten krävs prövningstillstånd. Nämndemän skall inte ingå i kammarrätten vid prövning av mål om pensionsrätt. Vid prövning av övriga mål skall nämndemän ingå i kammarrätten om sådana ingått vid prövning i länsrätten. Promemoriornas förslag: Förslagen i Ds 1995:41 och Ds 1997:66 stämmer delvis överens med regeringens förslag. I Ds 1995:41 och 1997:66 föreslogs dock att beslut om pensionsgrundande inkomst och andra pensionsgrundande belopp normalt bara skulle få överklagas i samband med överklagande av beslutet om pensionsrätt. Utredningens förslag: Förslaget i SOU 1997:131 stämmer i princip överens med regeringens förslag angående överklagande av ett beslut om pension. Remissinstanserna: och i tillstyrker uttryckligen förslaget i Ds 1995:41. Länsrätten i påpekar att det i Ds 1995:41 föreslås vissa bestämmelser i lagen som har samma materiella innehåll som förvaltningslagen och förvaltningsprocesslagen. Länsrätten anser vidare att det kan medföra olägenheter att tiden för överklagande i vissa fall blir obegränsad på grund av att den görs beroende av delgivning. Länsrätten ställer sig frågande till hur partställning skall behandlas i praktiken. I sina remissvar över Ds 1995:41 anför i att det bör vara möjligt att korrigera felaktigheter i beräkningen av arvsvinstberäkningen, och Länsrätten i anser att den allmänna bör vara part även i mål om pensionsrätt. Kammarrätten i menar att det saknas skäl för att nämndemän skall ingå i kammarrätten vid avgörande av socialförsäkringsmål. Kam- marrätten i anser beträffande förslagen i Ds 1995:41 att det inte bör uppställas särskilda villkor för att få överklaga beslut om pen- sionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp utan de allmänna förvaltningsrättsliga reglerna bör vara tillräckliga. Vidare påpekar kammarrätten beträffande förslaget i Ds 1997:66 att nämndemän bara ingår om målet beviljas prövningstillstånd och prövas i sak. anför att verket bör undantas från kravet på prövningstillstånd i kammarrätten. Skälen för regeringens förslag: I det nuvarande pensionssystemet får skattemyndighetens beslut om pensionsgrundande inkomst överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Detsamma gäller beslut i olika ärenden enligt AFL. Om beslut har fattats av en tjänsteman hos kassan måste det först omprövas innan det kan överklagas. Enligt den här föreslagna lagen kommer inga beslut att fattas av socialförsäkringsnämnd. På motsvarande sätt som gäller för beslut enligt AFL bör därför ett beslut enligt denna lag först omprövas innan det får överklagas av den enskilde. För att få enhetliga regler bör detta, i de fall beslut om pensionsgrundande inkomst får överklagas särskilt, även gälla sådant beslut. För att förhindra att ett beslut om pensionsrätt påverkas av en ompröv- ning som sker av både skattemyndigheten och obero- ende av varandra, har det i föregående avsnitt föreslagits att en huvud- regel bör vara att endast beslut om pensionsrätt skall få omprövas på begäran av den försäkrade. beslut om pensionsgrundande inkomst och beslut om pen- sionsgrundande belopp bör få omprövas bara i samband med omprövning av beslutet om pensionsrätt. I vissa fall föreslår vi dock att beslut om pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp skall få om- prövas särskilt. Eftersom det föreslagits att endast ett beslut som har omprövats skall få överklagas av den enskilde behövs ingen motsvarande begränsning för överklagandet. I den mån ett beslut om pensionsgrun- dande inkomst eller pensionsgrundande belopp har omprövats får det också överklagas. Förslaget i denna del innebär också att i de enstaka fall då enbart beslutet om den pensionsgrundande inkomsten överklagas kommer samma regler om överklagande m.m. som gäller för , enligt vad som följer nedan, att gälla också för skattemyndigheten. När ett beslut om pensionsrätt överklagas kommer det dock i allmänhet att medföra att domstolen ändå måste överpröva samtliga beräkningar som gjorts, eftersom såväl pensionsgrundande inkomst som pensionsgrundande belopp kan ligga till grund för beslutet om pensionsrätt. Även övriga beslut enligt den föreslagna lagen bör givetvis efter omprövning vara överklagbara på samma sätt som . Det gäller t.ex. beslut om utbetalning eller återbetalning av pension. Detsamma gäller beslut varigenom en begäran om omprövning har avvisats. Däremot utgör t.ex. den årliga arvsvinstuppräkningen, indexeringen inom fördelningssystemet av pensionsrätt m.m. inte ett särskilt beslut utan detta är en ren beräkningsprocedur inför beräkningen av pensionens storlek som inte bör kunna överklagas särskilt. En sådan beräkning kan givetvis göras om, i fall det skulle visa sig att den innehåller felaktigheter av något slag. Eftersom det föreslås att endast omprövningsbeslut ( och i förekom- mande fall beslut om avvisning) skall få överklagas av den enskilde kan den tid inom vilken han eller hon måste klaga på beslutet vara densamma oavsett om beslutet gäller pensionsrätt eller pension. De olika tidsfrister som föreslås gälla för den enskilde i fråga om de olika besluten behöver då bara beaktas vid omprövningen. När en enskild överklagar ett beslut föreslås det därför att överklagandet skall ha inkommit från det att han eller hon fick del av beslutet. bör för övrigt också gälla för överklagande av förvaltningsdomstols beslut. bör också ha möjlighet överklaga samtliga be- slut av skattemyndigheten, den allmänna och Premie- pensionsmyndigheten enligt den här föreslagna lagen. I föregående av- snitt har det emellertid föreslagits att inte skall kunna begära omprövning av beslut. Därför bör den tid inom vilken ett överklagande från verket måste ha inkommit vara densamma som gäller för en enskild som vill begära omprövning, dvs. det bör gälla olika frister beroende på vad beslutet gäller. Beslut om pensionsgrundande inkomst och belopp, pensionsrätt, pensionspoäng och vårdår bör således överklagas före utgången av året efter fastställelseåret eller, om beslutet har meddelats efter det året, från det att beslutet meddelades. Eftersom beslut enligt 4 kap. LIP föreslås skall vara meddelade året efter fastställelseåret torde sistnämnda tidsfrist framförallt bli aktuell om vill överklaga ett beslut om ändring eller omprövning. För övriga beslut enligt denna lag bör ett överklagande från ha inkommit från det att beslutet meddelades. Om verket vill överklaga en allmän förvaltningsdomstols beslut bör överklagandet ha inkommit från det att detta beslut meddelades. Regeringen har i den till överlämnade propositionen 1997/98:101 Översyn av förvaltningsprocessen; en allmän regel om domstolsprövning av förvaltningsbeslut m.m. lämnat förslag till vissa ändringar i bl.a. förvaltningsprocesslagen avseende överklagande av av- visningsbeslut. I propositionen föreslås att om en förvaltningsdomstol har överprövat ett beslut om avvisning på grund av att ett överklagande har kommit in , skall domstolens beslut inte få överklagas. Denna regel skall dock enligt förslaget inte gälla när avvisningsbeslutet har fattats av en försäkringskassa eller en arbetslöshetskassa. Bakgrunden till förslaget om överklagandeförbud är ett önskemål om att effektivisera förvaltningsprocessen och att därför införa ett överklagandeförbud motsvarande det som gäller enligt 30 § förvaltningslagen. I den lagrådsremiss som föregick propositionen lämnades därför ett förslag till begränsningar såvitt avsåg rätten att överklaga beslut om att avvisa ett överklagande på grund av att det har kommit in . I propositionen (s.89) har konstaterats att denna begränsning på socialförsäkringsområdet och när det gäller rätten till arbetslöshetsersättning dock endast skulle omfatta de fall där ett överklagande har kommit in för sent och inte avvisningsbeslut som avser en för sent inkommen begäran om omprövning. I anledning härav har i propositionen föreslagits att ett undantag från överklagandeförbudet skall gälla bl.a. i fråga om beslut enligt AFL som fattats av . Undantaget gäller däremot inte när länsrätten fattar avvisningsbeslutet eftersom det i dessa fall alltid är fråga om att avvisa ett överklagande. Regeringen anger vidare i propositionen att avsikten är att i ett annat sammanhang återkomma till frågan avseende de fall där det nu görs undantag från överklagandeförbudet. Också i det reformerade pensionssystemet föreslår vi att det skall finnas regler om omprövning av beslut av , skatte- myndigheten och . Om inte undantag görs i förhållande till det i prop.1997/98:101 lämnade förslaget om över- klagandeförbud kommer detta förbud att gälla för avvisningsbeslut såvitt avser ett för sent inkommet överklagande men inte en för sent inkommen begäran om omprövning. Av samma skäl som anförts för att det tills vidare skall göras undantag för beslut av i ärenden enligt AFL bör undantag gälla avvisningsbeslut enligt LIP. Detta överensstämmer också med vad som var innebörden av förslaget i lagrådsremissen angående inkomstgrundad ålderspension. Undantaget bör dock på samma sätt som enligt förslaget i prop.1997/98:101 be- gränsas till att gälla avvisningsbeslut av den instans som också skulle kunna fatta omprövningsbeslut. Även om detta innebär en avvikelse från lagrådsremissens förslag saknas skäl att här utvidga undantaget i denna lag till att gälla även avvisningsbeslut av högre instans när något sådant undantag inte har föreslagits i de övriga författningar där det i proposition 1997/98:101 har föreslagits att ett undantagande skall införas. Undantag skall således endast gälla avvisningsbeslut enligt LIP som har fattats av , skattemyndigheten eller . Undantagsbestämmelsen skall därtill också gälla för personer födda eller tidigare, för vilka i övrigt processreglerna i LBP i stället är tillämpliga. beslutade att det skulle införas en obligatorisk tvåpartsprocess i förvaltningsprocessen, där det allmänna skulle företrädas av den myndighet som först beslutade i saken. En särskild bestämmelse härom har införts i 7 a § förvaltningsprocesslagen. har dock enligt 20 kap. 12 § andra stycket AFL möjlighet att överta den allmänna uppgift att föra talan. Ändringarna, som bara gäller i den mån det inte finns avvikande bestämmelser i annan lag eller författning, trädde i kraft . Beträffande mål om pensionsrätt innebär emellertid en sådan processordning vissa praktiska problem, eftersom den här föreslagna ordningen innebär att såväl skattemyndigheten som har meddelat beslut som ligger till grund för beslut om pensionsrätt och pensionspoäng som besluten om pensionsgrundande inkomst och belopp normalt skall få överklagas bara i samband med överklagande av beslut om pensionsrätt. Regeringen anser därför att ensam bör vara part i mål som rör pensionsrätt, pensionspoäng och vårdår. Eftersom mål om pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp, i de fall då de överklagas särskilt, skall behandlas som mål om pensionsrätt kommer även dessa mål att vara undantagna från 7 a § för- valtningsprocesslagen. Tvåpartsprocessen bör däremot kunna tillämpas vad gäller övriga mål om inkomstgrundad ålderspension, dvs. framför allt i mål om utbetalning och återbetalning av pension. En motsvarighet till den införda bestämmelsen i AFL om rätt att överta uppgift att föra talan bör införas även i den nu föreslagna lagen om inkomstgrundad ålderspension och detta bör även gälla för mål där är part. När och hur och försäkringskassorna bör underrätta om mål som kan vara av intresse att bevaka eller överta talan i, får verket reglera särskilt. Tvåpartsprocessen innebär också att såväl som de allmänna försäkringskassorna får överklaga en allmän förvaltningsdomstols beslut i de mål där myndigheten eller kassan har varit part, dvs. i detta fall i alla mål utom mål om pensionsgrundande inkomst och belopp, pensionsrätt, pensionspoäng samt vårdår. För överklaganden av eller en allmän försäkringskassa bör samma tidsfrister gälla som för , det vill säga från det att beslutet meddelades. Enligt det förslag som lämnats i avsnitt 13.3 skall beslut om pensions- grundande inkomst enligt huvudregeln meddelas av den skattemyndighet inom vars verksamhetsområde den försäkrade var bosatt intjänandeåret och beslut om pensionsgrundande belopp av den försäk- ringskassa inom vars verksamhetsområde den försäkrade är bosatt när beslutet fattas. Vanligtvis torde detta sakna betydelse för frågan om vilken domstol som skall handlägga ett överklagande av ett sådant beslut, eftersom det föreslås att i normalfallet endast beslutet om pensionsrätt skall kunna överklagas. I de undantagsfall som tidigare redovisats då be- slut om pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp skall kunna överklagas särskilt kan det dock inträffa att besluten som över- klagas har fattats av en skattemyndighet respektive en försäkringskassa i två olika län, varför besluten skall överklagas till två olika länsrätter. I sådana fall bör domstolarna med stöd av bestämmelserna i 14 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar se till att målen hand- läggs vid en länsrätt. Inom domstolen bör det vanligen vara mest lämpligt att mål om tillämpningen av lagen om inkomstgrundad ålderspension handläggas gemensamt om där finns flera mål som antingen berör samma person eller berör flera personer vars pensionsrätt är beroende av varandra. behandlade propositionen 1993/94:133 om in- stansordningen m.m. i de allmänna förvaltningsdomstolarna. I denna pro- position föreslog regeringen bl.a. att det skulle införas en möjlighet att kräva prövningstillstånd vid överklagande till kammarrätt. godkände regeringens förslag (bet. 1993/94:JuU24, rskr. 1993/94:319). I propositionen 1994/95:27 om fortsatt reformering av instansordningen m.m. i de allmänna förvaltningsdomstolarna har regeringen föreslagit att prövningstillstånd skall införas för ett stort antal måltyper, bl.a. socialförsäkringsmål. har godkänt även detta förslag (bet. 1994/95:JuU6, rskr. 1994/95:165). I enlighet med den allmänna principen bör det även för mål enligt den nu föreslagna lagen fordras prövningstillstånd för prövning i kammarrätten. Huruvida bör undantas från detta krav är en fråga som bör behandlas enhetligt för hela socialförsäkringsområdet. Detta får därför övervägas i samband med en översyn av de processuella bestämmelserna i m.fl. författningar inom det området. Enligt nuvarande bestämmelser skall kammarrätten avgöra mål enligt LBP utan att nämndemän medverkar medan nämndemän skall medverka i mål enligt AFL om nämndemän ingått i länsrätten. Mål om pensionsrätt torde till största delen komma att avse beräkning av pensionsgrundande inkomst och andra pensionsgrundande belopp. De påminner därmed mer om mål enligt LBP än om andra socialförsäkringsmål. Det torde inte heller vara så vanligt med rena skälighetsbedömningar i dessa mål. Mot bakgrund av detta föreslås att nämndemän inte bör medverka i kammar- rätten när det gäller mål angående pensionsrätt m.m. För övriga mål en- ligt den föreslagna lagen bör däremot nämndemän medverka enligt samma regler som gäller för mål enligt AFL. Så som Kammarrätten i har påpekat förekommer medverkan av nämndemän i kammarrätten bara när målet prövas i sak. 27.6 Beslut avseende Regeringens förslag: För beslut om pensionsrätt för premiepension avseende åren 1995 1997 skall en begäran om omprövning ha in- kommit till den allmänna . För beslut om pensionsrätt i övrigt och andra pensionsgrundan- de belopp än pensionsgrundande inkomst för åren 1960 1998 skall begäran om omprövning ha kommit in till den allmänna försäkrings- kassan . Motsvarande tidpunkter skall gälla för överklagande av . Om beslutet har meddelats efter respektive får dock komma in med överklagandet från den dag då beslutet meddelades. Särskilda tidsfrister skall gälla för den som inte fått kännedom om beslutet före de ovan nämnda tidpunkterna samt om det pensions- grundande beloppet för barnår för en förälder har omprövats och den andre föräldern av denna anledning vill få sin egen pensionsrätt omprövad. I övrigt skall i huvudsak samma regler om ändring, omprövning och överklagande gälla som för det årliga beslutet. Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1995:41 stämmer delvis överens med regeringens. I den promemorian föreslogs dock att endast ett retroaktivt beslut skulle meddelas och begäran om omprövning eller överklagande skulle ha inkommit . Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några synpunkter på detta förslag. Skälen för regeringens förslag: Beslut om pensionsrätt och andra pensionsgrundande belopp än pensionsgrundande inkomst för åren 1960 1998 skall, enligt det förslag som redovisats i avsnitt 15.5, med- delas vid två olika tillfällen av den allmänna och den försäkrade skall underrättas om besluten respektive . Pension enligt det reformerade pensionssystemet skall enligt förslaget börja betalas ut tidigast . Eftersom det i huvudsak är besluten om den retroaktiva pensionsrätten som skall ligga till grund för den utbetalade pensionen, är det angeläget att de retroaktiva besluten i så stor utsträckning som möjligt kan vinna laga kraft före nämnda tidpunkt. Av denna anledning föreslås en särskild tidsregel för omprövning och överklagande av besluten för förfluten tid. För sådana beslut bör en begäran om omprövning ha kommit in till före såvitt avser beslutet om pensionsrätt för premiepension och såvitt avser övriga beslut. kan även självmant ompröva sina beslut. Beslut om pensionsgrundande inkomst för tiden berörs inte av dessa regler.