prop · GL0319 · 1998-01-01 00:00:00 — I betänkandet Integritet Offentlighet Informationsteknik (SOU 1997:39), som överlämnades till regeringen läm- nas förslag till lagstiftning som liksom EG-direktivet bygger på att själva hanteringen av personuppgifter regleras. Den föreslagna persondatalagen kan ses som en ramlag som ger generella riktlinjer för all behandling av personuppgifter. I den föreslagna lagen slås fast vissa grundläggande krav på all be- handling av personuppgifter. Den persondataansvarige skall se till att personuppgifter samlas in bara för särskilda, uttryckligt angivna och be- rättigade ändamål. Uppgifterna får sedan inte behandlas för något ända- mål som är oförenligt med det för vilket uppgifterna ursprungligen sam- lades in. Fler uppgifter än nödvändigt får inte behandlas och de behand- lade uppgifterna skall vara adekvata och relevanta. Felaktiga, missvi- sande eller ofullständiga uppgifter skall korrigeras. Uppgifterna får spa- ras bara så länge det är nödvändigt med hänsyn till ändamålen med be- handlingen. För uppgifter som behandlas för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål finns särskilda regler. Utredningen föreslår att den nya lagen skall träda i kraft . Betänkandet har remissbehandlats och en lagrådsremiss kan komma att beslutas . har också haft uppdraget att se över reglerna i 2 kap. tryckfrihetsförordningen om medborgarnas rätt att ta del av allmänna handlingar, den s.k. offentlighetsprincipen. Syftet har inte varit att för- ändra denna princip utan att undersöka hur den kan tillämpas i en modern . För detta har utredningen satt två utgångspunkter för arbetet; offentligheten skall vara så vid som möjligt och reglerna måste vara tyd- liga och lätta att tillämpa. Utredningen föreslår att det centrala begreppet i offentlighetsprincipen skall vara allmän uppgift i stället för allmän handling . Begreppet uppgift är teknikneutralt. Sekretesslagen bygger på detta be- grepp. Det har ingen betydelse om handlingen har formen av ett papper eller om den finns i digital form. Myndighetens skyldighet att lämna ut allmänna uppgifter skall omfatta sådana uppgifter som den förvarar, antingen rent fysiskt (på papper eller på en , diskett eller hårddisk) eller logiskt (i ett elektro- niskt arkiv som tillhör myndigheten). När det gäller själva utlämnandet av allmänna uppgifter till allmän- heten föreslås en utvidgning av offentlighetsprincipen. Den bör, enligt förslaget, även omfatta en rätt att få ut allmänna uppgifter i elektronisk form t.ex. på diskett eller via elektronisk post. Detta bör, åtminstone , vara positivt även för myndigheterna som slipper dyrbar pappers- hantering. 4.1.6 förutsatte att det skulle finnas en generell rättslig reglering för elektronisk dokumenthantering. Ett steg i denna riktning är utredningen om elektronisk dokumenthantering (SOU 1996:40), , som inlämnades till regeringen . Utredningen berör tre områden; ansvaret för elektroniska an- slagstavlor, myndigheters hantering av elektroniska dokument samt elektronisk dokumenthantering inom näringslivet. Myndigheters hantering av elektroniska dokument Beträffande myndigheters hantering av elektroniska dokument föreslås i att definitioner av begreppen elektronisk handling, digi- talt dokument, digital signatur och digital stämpel förs in i förvaltnings- lagen. Genom att använda digitala signaturer och stämplar anser utreda- ren att våra traditionella rättsregler om pappersbaserad uppgiftshantering kan användas i en IT-miljö, med endast smärre justeringar. Utredaren lämnar förslag till nya bestämmelser i , förvaltnings- lagen och förvaltningsprocesslagen om inkommande elektroniska hand- lingar. Slutligen föreslås en ändring i datalagen, för att anpassa rättig- heten för den som är registrerad att få utdrag ur register, och en ändring i sekretesslagen, för att säkerställa att krypteringsnycklar som myndigheter använder för signering kan skyddas mot insyn. Elektronisk dokumenthantering inom näringslivet konstaterar att nuvarande civilrättsliga reglering i huvud- sak bör fungera med avseende på elektronisk handel. Den ändring av gällande rätt som föreslås är att frågan om vem som står risken för att ett meddelande förvanskas under befordran skall regleras på samma sätt som när en handling försenas eller inte kommer fram (40 § avtalslagen). I föreslås att en särskild lag om ansvar för elektroniska anslagstavlor införs. Regeringen har upprättat ett lagförslag om ansvar för elektroniska anslagstavlor och inhämtat lagrådets yttrande i ärendet. En särskild lag föreslås i vilken den som tillhandahåller en elektronisk anslagstavla skall ha uppsikt över en sådan tjänst. En tillhandahållare av en elektronisk anslagstavla skall vidare vara skyldig att ge användare av tjänsten viss information och att förhindra spridning av vissa slag av meddelanden. Den som inte lämnar föreskriven information eller under- låter att förhindra spridning av vissa meddelanden föreslås kunna bli straffad. Datorer och annan utrustning som använts vid brott mot lagen skall i vissa fall kunna förverkas. 4.1.7 I betänkande Barnpornografifrågan Inne- havskriminalisering m.m. (SOU 1997:29) redovisas en undersökning av förekomsten av barnpornografi i elektroniska konferenssystem. Syftet har varit att ge kunskap om i vilken omfattning barnpornografiska bilder förekommer i konferenssystem och vilket ursprung de har. Utredningen har granskat elektroniska anslagstavlor, s.k. BBS:er (), hemsidor på World (WWW) och särskilda dator- konferenssystem på Internet t.ex. Usenet. Utredningen konstaterade att material av pedofilkaraktär endast undantagsvis förekommer på hemsidor i WWW. Däremot sker öppen spridning av barnpornografi över Internet genom Usenet. föreslår inga åtgärder som särskilt siktar in sig på användning av datorer och globala nätverk såsom Internet för spridning av pedofilt material. Däremot föreslår utredningen att en inter- nationell databas upprättas i . I databasen skall material som samlas in i samband med utredningar vid barnpornografibrott systemati- seras så att materialet kan nyttiggöras internationellt. föreslås bli huvudman för en sådan databas. 4.1.8 Rättsdatasystem tillsatte regeringen en interdepartemental arbets- grupp med uppgift att lämna förslag till ett moderniserat rättsdatasystem med grundläggande rättsinformation. Enligt regeringens beslut skall arbetsgruppen redovisa sina förslag etappvis. Arbetet skall vara avslutat . I en första etapp, som arbetsgruppen redovisade , har huvudlinjerna för ett fram- tida rättsdatasystem dragits upp. Arbetsgruppen har i denna del bl.a. övervägt och lämnat förslag till vilka rättskällor och därtill knutet mate- rial som det offentliga skall sprida elektroniskt och på vilka organ som ansvaret för denna spridning skall ligga. I en andra etapp har arbetsgruppen formulerat en kravbeskrivning av- seende bl.a. gemensamma standarder för strukturering, märkning och sökning av information i det nya rättsdatasystemet. Kravbeskrivningen finns tillgänglig på granskningsenhet. Under den tredje och sista etappen skall arbetsgruppen presentera kon- kreta förslag till åtgärder för införandet av det nya rättsdatasystemet. 4.1.9 Rättsväsendets informationsförsörjning Rättsväsendets myndigheter lämnade på uppdrag av rege- ringen förslag till en samlad strategi för samordning av rättsväsendets informationsförsörjning. fastställde regeringen strategin och uppdrog åt , Riksåklagaren, , , , Brottsoffermyndig- heten, och att fr.o.m. arbeta i enlighet med strategin. Enligt strategin skall samordningen inledningsvis omfatta informa- tionsförsörjningen inom brottmålsförfarandet. Samordningen skall sedermera successivt utvidgas till att omfatta andra områden där myn- digheterna har gemensamma intressen och behandla såväl frågor om verksamhet som teknik och därtill hörande administration, t.ex. säker- hetsfrågor, kommunikationslösningar, standardisering och gränssnitt. Nyttan för verksamheten skall vara styrande för samordningen. En viktig målsättning är att en uppgift normalt sett endast skall behöva registreras en gång och kontrolleras direkt vid källan. Behöriga myndigheter skall få tillgång till informationen och i önskad form. inrättade de berörda myndigheterna ett råd för rättsväsendets informationsförsörjning (). fastställ- des en tidsplan över vilka åtgärder som skall vidtas fram för att uppnå en samordnad informationsförsörjning. Regeringen kommer att följa det fortsatta arbetet bl.a. genom de rap- porter som skall lämna . 4.1.10 Straff- och processrättsliga frågor betänkande Information och den nya infor- mationsteknologin (SOU 1992:110) bereds inom . Inom ramen för detta arbete sker en inventering av de re- geländringar som krävs på straff- och processrättens område i syfte att för kunna presentera erforderliga förslag till lagändringar. Ar- betet syftar bl.a. till att anpassa vissa bestämmelser om straffprocessuella tvångsmedel, såsom beslag och husrannsakan. En särskild utredare biträ- der i detta arbete. 4.2 Utbildning i kunskapssamhället 4.2.1 Informationsteknik i skolan Skolan har till uppgift att ge alla elever en likvärdig utbildning med hög kvalitet. Alla elever skall få kunskaper som minst motsvarar kraven i läroplaner och kursplaner. Det är en fråga om alla elevers rätt att få kun- skaper oavsett bakgrund, kön, bostadsort etc. Denna rätt är inte minst viktig när det gäller rätten att få kunskaper om och förtrogenhet i att an- vända den moderna informationstekniken. Utöver alla möjligheter som en ökad användning av informationsteknik medför, så innebär IT-ut- vecklingen även hot om ökade klyftor mellan människor de som har respektive de som inte har tillgång till och kunskap om tekniken. Skolans kompensatoriska uppgift är därför av central betydelse. Regeringen gav i uppdrag att utveckla an- vändningen av informationsteknik i skolan. Uppdraget gäller tills vidare. Uppdraget ersätter de två tidigare uppdragen från och inom området informationsteknik och skola. De tidigare uppdragen har avrapporterats , . Den samlade nationella och internationella kunskapen om informa- tionsteknikens effekter på undervisningen är liten, vilket bl.a. beror på att effekterna är svåra att mäta och att det finns relativt lite forskning på om- rådet. Det är ett besvärande faktum med tanke på de stora materiella och immateriella satsningar på informationsteknik som görs i skolan i prak- tiskt taget alla kommuner. Det är viktigt att ha ambitionen att samla kun- skap om informationsteknikens effekter på skola och undervisning från utvärdering och forskning. Genom att sprida exempel på hur informa- tionsteknik kan användas i undervisningen skapas successivt en pedago- gisk utveckling inom området. /96 1997 har kommunerna gjort stora materiella investeringar inom IT-området. I datorer 1995 redovisades en dryg fördubbling av antalet undervisnings- och lärardatorer i . I samtal mellan Skol- verket och leverantörer av datorutrustning och telekommunikation har framkommit att investeringstakten inom IT-området är fortsatt hög. Ett exempel härpå är att i mätningar hade av grundskolorna tillgång till Internet. I en urvalsstudie som IDG/Marketing gjort på uppdrag av tidningen var motsva- rande siffra . Svenska och internationella studier tyder på att svenskt skolväsende tillhör den absoluta världstoppen, både kvantitativt och kvalitativt, vad gäller IT-utrustning i skolan. Detta trots att är ett av de få länder där staten inte subventionerar skolhuvudmännens inköp av datorutrust- ning och datorkommunikation. Attitydmätningar visar att skolledare, lärare och annan skolpersonal är positiva till användning av informationsteknik i skolan och i undervis- ningen. Föräldrar och elever är också generellt mycket positiva till en ökad IT-användning i skolan. Användningen av informationsteknik i undervisningen utvecklas trots detta relativt långsamt och framför allt inte i samma takt som investe- ringarna i utrustning. Intryck från konferenser, skolbesök och preliminära resultat från utvärderingsstudier visar att användningen av datorer i un- dervisningen visserligen ökar, men att datorerna främst används för ord- behandling och för enklare inlärningsprogram. Informationsteknik an- vänds fortfarande relativt sett sällan som ett verktyg för elever att söka information och för att kommunicera med. Ett av skälen till den relativt långsamma utvecklingen torde vara det krav på förändring av arbetssätt och arbetsorganisation som en mera avancerad användning av informa- tionsteknik i undervisningen ställer. Det allmänna intrycket bland svenska och utländska iakttagare är dock att internationellt sett ligger väl till vad gäller användningen av informationsteknik i undervis- ningen. vid genomför, i samarbete med , på uppdrag av en utvärderings- studie av IT-användningen i skolväsendet. Studien syftar till att beskriva och värdera effekter av användning av informationsteknik i undervisning inom ett tämligen brett spektrum. Tre områden skall dock fokuseras: - Arbetssätt och arbetsorganisation. IT-användningens konsekvenser för jämställdhet och elevernas likvär- dighet inför tekniken ingår i studien. Vidare skall de mål och förutsätt- ningar som kommunerna ger för verksamheten belysas och analyseras. En första rapport har presenterats. Rapporten är en baslinjebestämning för vidare studier inom området. Skola i utveckling är ett utvecklingsprojekt, där informationsteknik i un- dervisningen är ett av sju delprojekt. I delprojektet följs 50 skolor, om- fattande olika skolformer, under läsåren 1996/97 och 1997/98, i deras arbete med att implementera och utveckla informationsteknik i undervis- ningen. Syftet är bl.a. att sprida erfarenheter från skolornas utvecklings- arbete. Flera projekt har initierats för att visa och diskutera exempel på hur in- formationsteknik används i skolor och i undervisning. Den största sats- ningen gjordes i form av en nationell utbildningskonferens om informationsteknik och undervisning. Konferensen anordnades gemensamt av , , Svenska Kommunförbun- det, och på den 29 och syftade främst till att bli en mötesplats för lärare/utbildningsansvariga som är intresserade av innehåll och metoder i modern utbildningsverksamhet. Ett ytterligare syfte var att sprida kun- skaper och erfarenheter för att ge inspiration i det förändrings- och ut- vecklingsarbete som pågår inom utbildningsväsendet, erbjuda visionära föreläsningar, visa upp exempel samt anordna möten i form av semina- rier och workshops. På konferensen, vars namn var Mot bättre vetande , redovisade ett sjuttiotal skolor, folkhögskolor och högskolor sina erfa- renheter från användning av informationsteknik i undervisningen. Ett annat projekt vars syfte också är att möta behovet av information och erfarenhetsutbyte är Informationsteknik i undervisningen beskri- vande exempel. Inventering och insamling har skett vid ett antal regio- nala konferenser. Projektet har som huvudsyften: - Att lyfta fram och dokumentera intressanta exempel på hur skolor an- vänder informationsteknik i undervisningen. - Att redovisa en pedagogisk diskussion om informationsteknik i under- visningen utifrån de dokumenterade exemplen. - Att bilda regionala nätverk för informations- och erfarenhetsutbyte. Resultatet har blivit ett referensmaterial, som kommer att publiceras , där tre skolors IT-satsningar beskrivs och diskuteras. Till referensmaterialet hör en databas, som kan nås via Internet, där ytterligare ca 30 skolors IT-satsningar beskrivs. gav ut ett referensmaterial Multimedia i utbildning som ger en första orientering om användandet av multimedia i undervisningen. Materialet innehåller en samling exempel och några metodiska och tekniska aspekter. Materialet presenteras i form av en skrift med tillhörande CD-skiva. På CD-skivan finns exempel på multi- mediaprodukter som alla är producerade av lärare och elever. Materialet har sålts i mer än 3 000 exemplar. I regeringens uppdrag anges att det är rimligt att Skolver- ket anlägger ett IT-perspektiv i det generella kursplanearbetet. Ett sådant perspektiv används vid den översyn och revidering av gymnasieskolans och vuxenutbildningens kursplaner som pågår inom verket. Nätverksbaserat resurscentrum för IT-baserade läromedel Arbetet med att bygga upp ett resurscentrum har pågått . Inriktningen har främst varit att inventera var kompetens finns och etablera kontakter med de samarbetspartners som krävs för att utveckla ett väl fungerande centrum med hög kompetens. Seminarier, workshops, referensmaterial och TV/videokonferenser kommer att erbju- das landets skolor. fick ca 700 lärare från ett femtiotal skolor möjlighet att diskutera hur skolan kan använda program för simu- leringsövningar, multimediala databaser och framförallt hur eleverna kan skapa egna databaser. En faktor som försvårar när det gäller att i större utsträckning använda datorstöd som inlärningshjälpmedel är den bristande tillgången på pro- gramvara. I början utvecklades många av de specialgjorda programmen av enstaka lärare. I takt med att programmen blivit alltmer sofistikerade är det inte längre möjligt att med en rimlig arbetsinsats konstruera pro- gram på detta sätt. För att utveckla moderna multimediaprogram måste personer med olika kompetenser samarbeta. Programskapandet har över- gått till att vara ett lagarbete. Därmed ökar även kostnaderna för att utveckla program. En åtgärd som delvis förbättrat förutsättningarna är bildandet av särskilda resurscentra för utveckling av nya programvaror. Centra av denna typ har bildats vid flera svenska universitet och hög- skolor. Multimedia för utbildningsändamål befinner sig i början på en utveck- ling som kommer att öka kraftigt. Som ett resultat av ställ- ningstagande med anledning av IT-propositionen gav regeringen verket i uppdrag att bygga upp ett nätverksbaserat nationellt resurscent- rum för multimedia.. Centrumet byggs upp genom ett nätverk av olika aktörer, t.ex. universitet, högskolor och kommunala resurscentra. Arbetet med att utveckla ett informationssystem för utbildningsområdet påbörjades . Då tog fram ett förslag till struktur och innehåll i ett sådant system. Det egentliga arbetet med att utveckla systemet startade då vid i (LHS) fick upp- draget av . Kontakter har och tagits och diskussio- ner har förts med de samarbetspartner som anges i regeringens uppdrag. Diskussioner har även förts med och representanter för arbetsmarknadens parter genom Arbetsmarknadens yrkesråd. En första version av informationssystemet planeras att presenteras i decem- ber 1997. I projektet kring utbildning och infor- mationsteknik, har Tema Teknik och social förändring vid på uppdrag av genomfört en kartläggning av FoU- arbete i inom området utbildning och informationsteknik. Stu- dien, som skett på begäran av IDUN-gruppen inom Nordiska Minister- rådet (IDUN - IT och data i undervisningen), genomfördes parallellt i de Nordiska länderna. Kartläggningen gjordes på basis av det enkätformulär som utarbetats av IDUN-gruppen. Kartläggningen har genomförts och avrapporterades till IDUN-gruppen. Kartläggningen visade att det i princip inte förekom nå- gon svensk forskning kring effekterna av informationsteknik i undervis- ningen. Även ansökningarna om medel för forskning till , forskningsråd och forskningsstiftelser har visat på ett litet intresse från de pedagogiska forskarna vad gäller området IT skola undervisning. Detta ansågs både förvånande och bekymmersamt med tanke på den snabba utvecklingen och de stora investeringarna inom området IT och skola. För att bättra på kunskapsläget genomför verket en FoU-översikt som skall täcka frågor om dator- och IT-användningens effekter på lärar- och elevrollerna, på arbetssätt och arbetsorganisation och på jämställdhet mellan könen. Vidare skall översikten belysa IT-an- vändningens effekter på elevernas inlärning, inlärningsstrategier och omvärldsuppfattning. Avgränsning görs i första hand till internationell litteratur . Studien skall redovisas . 4.2.2 Skoldatanätet Skoldatanätet är en av de största och mest använda svenska infor- mationsstrukturerna på Internet. hämtas, under en vardag, över 20 000 sidor. Projektet utgör regeringens viktigaste bidrag till IT- utvecklingen inom skolan. Skoldatanätet har byggts upp successivt av och är under ständig utveckling, både kvantitativt och kvali- tativt. Inriktningen har dock varit ungefär densamma, dvs. - fortlöpande informationsinsatser av övergripande art, - utveckling av grundfunktioner som t.ex. katalog över skolor med WWW-hemsidor, informationsstrukturer för informationssökning, na- avtal med informationsgivare och publicering av beskrivande exempel på skolanvändning av Internet, - genomförande av utvecklingsprojekt kring användningen av Internet i skolan. En av de mest välbesökta funktionerna på Skoldatanätet är dess bibliotek Länkskafferiet . (En länk kan beskrivas som ett bokmärke som leder dig till en viss information.) Det som uppskattats mest av lärare och elever är att Länkskafferiets länkar är kvalitetsgranskade och sorterade i ämnes- områden. finns drygt 1 200 länkar i Länkskafferiet. Un- der görs en kraftfull satsning för att bygga ut Länkskafferiet. samarbetar med ett antal externa leverantörer av information samt subventionerar svenska skolors tillgång till deras tjänster. Elever och lärare kan söka kostnadsfritt i , ett digitalt tidningsarkiv som innehåller material från ett flertal dagstidningar. Tillgången till tidningars och nyhetsbyråers artikeldatabaser är en av Skoldatanätets mest uppskattade tjänster. I Skoldatanätet finns numera även en skolkatalog med en förteck- ning där svenska skolor som presenterar information på WWW och/eller har en officiell e-postadress kan registrera sig. fanns 1 000 skolor förtecknade i databasen. Planeten är ett nytt projekt på Skoldatanätet som riktar sig till barn i åldern 6 . Det är ett forum där de kan mötas för diskussion och samarbete med hjälp av modern informationsteknik. Barnen kommunice- rar på sitt språk och allt ska vara så enkelt att även barn som inte kan läsa skall kunna delta. Till det mest spännande i projektet hör videokonferen- ser i vilka barnen kan prata med varandra och visa saker som de gjort själva med ljud och rörliga bilder. För att ytterligare öka värdet av den infrastruktur som de svenska och nordiska skoldatanäten utgör samt för att ytterligare stimulera till inter- nationella kontakter har på svenskt initiativ ett arbete påbörjats med att skapa ett europeiskt skoldatanät omfattande samtliga EU:s medlemslän- der samt , och . Det europeiska skoldatanätet skall uppmuntra kontakter mellan europeiska skolor, öka den europeiska di- mensionen i utbildningen samt underlätta och stärka erfarenhetsutbytet mellan lärare, elever och utbildningsadministratörer. Det europeiska skoldatanätet skall fungera dels som en ram för samarbete mellan med- lemsländerna på IT-området, dels som en Internetbaserad informations- och kontaktservice som länkar samman existerande nationella och andra nätverk inom skolområdet i . Det skall erbjuda lätt tillgängliga och välstrukturerade informationstjänster. Ytterligare ett område som bör utvecklas inom skoldatanätet är ett nät- verksbaserat forum för lärares kompetensutveckling (). Ytterst syftar detta till att utveckla kvaliteten i utbild- ningen i samtliga deltagande länder. Som ett första steg i riktning mot ett europeiskt skoldatanät är medlemsländerna överens om att i samarbete med kommissionen genomföra ett treårigt pilotprojekt med början . Efter det att den initiala fasen finansierats med svenska medel kommer den fortsatta uppbyggnaden att finansieras av EU-medel inom ramen för dess utlysning av medel till multimedieprojekt och från EU:s övriga program för utbildning, forskning, telematik m.m. liksom också från företag och andra privata intressenter. För att kunna genom- föra pilotprojektet krävs det ett omfattande förberedelsearbete .