prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Inkomster från lämnade garantier Inkomster från garantiavgifter redovisningsperioden /96 uppgår till 2 285,5 (1 157,3) , eller av den totala kapitalskulden. Inkomsterna genereras främst av 966,4 (0,0) , 823,3 (709,9) , 249,6 (244,0) och 183,9 (106,9) . Inkomster till följd av återbetalning av infriade garantier uppgår till 1 915,5 (807,2) eller av den totala kapitalskulden. Dessa inkomster härrör främst från 1 870,8 (788,1) . TABELL 7.4 STATLIGA GARANTIER MILJONER KRONOR GARANTERAD KAPTALTALSKULD 31 DECEMBER 1996 UTGIFTER TILL FÖLJD AV INFRIADE GARANTIER INKOMSTER FRÅN GARANTIAVGIFTER INKOMSTER TILL FÖLJD AV ÅTER BETALNINGAR AV TIDIGARE INFRIADE GARANTIER 407 393,9 0,0 966,4 0,0 169 425,9 0,0 249,6 0,0 182 074,7 38 369,0 714,3 823,3 1 870,8 74 000,0 24 690,4 1 516,6 183,9 38,7 24 690,4 11 651,5 0,0 0,0 0,0 11 651,5 Länsstyrelserna 1 266,3 43,2 27,8 4,6 2 176,0 0,0 0,0 33,9 0,0 0,0 Övriga 1 048,9 92,0 0,6 1,4 2 718,3 Totalsumma 653 845,9 2 366,1 2 285,5 1 915,5 - 1 Källa: 1. Någon summering är inte meningsfull eftersom garantiramen för insättningsgarantinämnden alltid motsvaras av storleken på insättningarna. För övriga myndigheter gäller angivna garantiram som tak. Det ekonomiska utfallet av verksamheten Summan av inkomsterna från garantiavgifter och återbetalningar för tidigare infriade garantier har i förhållande till utgifterna för infriade garantier resulterat i ett nettoöverskott på 1 för redovisningsperioden /96. Föregående budgetår visade ett nettoöverskott på . Sammanställning av statliga garantier Tabellen nedan visar i sammandrag kapitalskulden för samtliga statliga garantier per samt inkomster och utgifter för statliga garantier /96. 7.3 Statsbudgetens utfallet /96 En utförlig genomgång av statsbudgetens utfall /96 gjordes i årets ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150, avsnitt 5.7 Utgiftstak för den offentliga sektorn). Därför görs i denna proposition endast en kortare genomgång. Utfallet av statsbudgeten Utfallet av statsbudgetens inkomster blev . Jämfört med budgetförslaget ökade inkomsterna med . Utgifterna uppgick , vilket är högre än statsbudgeten. Underskottet blev därmed , vilket är en förbättring med vid jämförelse med beräkningen i statsbudgeten. Statsbudgetens inkomster och utgifter har justerats upp med till följd av nya regler beträffande inbetalning av mervärdesskatt . I statsbudgeten redovisades dessa inkomster i posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto på utgiftssidan. Beslutet om nya utjämnings- och bidragssystem vad gäller kommuner och landsting innebar en ökning av såväl inkomster som utgifter med ca . Inkomster Skatterna ökade under budgetåret med , varav mervärdesskatten svarade för . Ökningen är främst en följd av ett nytt system för reglering av mervärdesskatt och nytt bidrags- och utjämningssystem för kommuner och landsting. Denna ökning påverkar dock inte statsbudgetens saldo eftersom motsvarande belopp belastar utgiftssidan. Inkomstskatterna från juridiska personer ökade med , främst beroende på att fastighetsskatt på kommersiella lokaler återinfördes och att fastighetsskatt infördes även på industrifastigheter. Inkomsterna av socialavgifter och allmänna avgifter ökade med . Av ökningen svarade den särskilda löneskatten för . Av detta belopp avser särskild löneskatt på den pensionsskuld som , och övertagit från de förutvarande affärsverken. Arbetsmarknadsavgiften ökade med på grund av att avdragen för utbildningsvikariat och stöd för nyanställningar (RAS) blev lägre än beräknat. Fysiska personers inkomstskatt minskade med främst beroende på kommunalskatteutbetalningarna för . Utbetalningarna fastställdes och baserades på en beräknad lönesumma som var högre än den som låg till grund för statsbudgetens beräkningar. Inkomsterna av försåld egendom ökade med , vilket främst beror på försäljning och inlösen av aktier i . Utgifter Utgifterna ökade jämfört med statsbudgeten totalt med . Ökningen beror framför allt på effekten av de nya statsbidrags- och utjämningssystemen för kommuner och landsting, som kommenterats under skatteinkomster. Detta är en redovisningsteknisk förändring. En annan förklaring är att utgifterna för bidrag till arbetslöshetsersättning ökade liksom utgifterna inom infrastrukturområdet. Den tidigare av dessa båda förändringar beror på att sysselsättningen utvecklades mindre gynnsamt är prognostiserat. Utgifterna minskade främst inom försvarsdepartementets område. Minskningen är dock till största delen av redovisningsteknisk natur och föranleds av ändrade regler för finansiering av förskott till leverantörer. TABELL: 7.5 STATSBUDGETENS UTFALL BUDGETÅRET 1995/96 MILJONER KRONOR AVVIKELSE MOT STATSBUDGE T Statsbudgetens inkomster Skatter m.m. varav 4 Mervärdesskatt 2 Juridiska personers inkomstskatt 3 Socialavgifter 1 Fysiska personers inkomstskatt 5 Övriga skatter 673 143 176 483 58 525 248 056 33 733 156 346 40 245 195 483 58 525 248 056 33 733 177 591 744 806 213 712 73 674 259 758 25 126 172 536 71 663 37 229 15 149 11 702 -8 607 16 190 Inkomster av statens verksamhet 34 881 34 881 41 408 6 526 Inkomster av försåld egendom 81 81 13 881 13 800 Återbetalning av lån 9 331 9 331 5 596 -3 735 Kalkylmässiga inkomster -2 045 -2 045 -2 348 -303 Bidrag m.m. från EU 9 563 367 9 563 7 798 -1 765 Extraordinära medel från EU 6 100 6 100 5 838 -262 Summa 731 053 40 612 771 298 816 978 85 925 Statsbudgetens utgifter Statschefen och regeringen 2 886 1 000 2 3 888 2 844 -42 29 196 27 2 29 225 29 357 161 24 -479 Försvarsdepartementet 63 746 -17 971 44 45 819 44 896 -18 850 261 562 -112 38 261 488 257 268 -4 294 35 953 233 36 186 43 889 7 936 112 416 40 773² 153 189 147 620 35 204 57 230 3 466 60 696 56 497 -733 18 738 531 19 269 15 778 -2 960 136 827 613 137 440 145 260 8 433 6 914 122 3 7 50 335 1 376 51 711 51 750 1 415 4 2 658 1 061 3 719 2 923 265 och dess myndigheter 1 185 39 1 224 1 183 -2 Räntor på statsskulden 132 000 132 000 123 758 -8 242 Oförutsedda utgifter 1 1 7 6 Minskning av anslagsbehållning 1 000 1 000 0 -1 000 Beräknat tillkommande utgifts- behov, 5 000¹ 5 000 0 -5 000 Summa 945 720 31 285 92 977 097 957 567 11 847 Statsbudgetens saldo -214 667 9 327 -92 -205 799 -140 589 74 078 Räntorna på statsskulden minskade jämfört med statsbudgeten med beroende på en lägre räntenivå än som antogs i budgetpropositionen. Andra faktorer som påverkat ränteutgifterna är över/under-kurser vid emission, realiserade valutavinster/för-luster på lån i utländsk valuta samt kursförluster/vinster vid uppköp av obligationslån. Bilaga 5 Årsredovisning för staten för /96 innehåller tabeller med detaljerat utfall per anslag och inkomsttitel samt en sammanställning per departementsområde av besparingar och reservationer respektive överföringsbelopp. 7.4 Avgiftsbelagd verksamhet De totala avgiftsintäkterna har /93 ökat från till . Utvecklingen redovisas i tabell 7.6. Att avgiftsintäkterna för /94 är betydligt lägre än övriga år beror på att ett tiotal myndigheter ombildades till aktiebolag . Bland dessa kan nämnas AMU-gruppen och . Ökningen av avgiftsinkomsterna under /95 förklaras av att avgiftsfinansieras från . De totala avgiftsintäkterna för är i stort sett oförändrade jämfört med /95. Ökningen av offentligrättsliga avgifter förklaras huvudsakligen av att banavgifter () inkluderats i den senaste redovisningen. Fler myndigheter än tidigare redovisar intäkter i exportverksamhet och några myndigheter uppvisar en kraftig ökning. Avgifter enligt 4 § avgiftsförordningen har minskat något. Av de totala avgiftsintäkterna på ca för /96 svarar kundkategorin statliga myndigheter för , vilket motsvarar av intäkterna. Året innan utgjorde andelen interndebiteringar . Kostnadstäckningsgraden har under /96 ökat något både på det offentligrättsliga området och på uppdragsområdet. av myndigheterna har en kostnadstäckningsgrad på . Motsvarande siffra /95 var . Den genomsnittliga avgiftsförändringen har under /96 varit för offentligrättsliga avgifter och för uppdragsverksamheten. Många myndigheter har behållit avgifterna oförändrade. Huvuddelen av de offentligrättsliga avgiftsintäkterna () kommer från externa uppdragsgivare. Resterande kommer från statliga myndigheter. Avgiftsintäkterna från uppdragverksamheten kommer i huvudsak från interna uppdragsgivare, dvs. Av den totala volymen för uppdragsverksamhet kommer från statliga myndigheter. En myndighet, FMV, står för cirka 2/3 av de totala avgiftsintäkterna inom uppdragsverksamheten. Avgiftsintäkter I myndighetsavsnitten i denna proposition redovisas budgetar för avgiftsbelagd verksamhet som omfattar och beräkingar av den avgiftsfinansierade verksamheten för budgetåren 1999 och 2000. En sammanfattande bedöming av dessa budgetar indikerar att avgiftsintäkterna för budgetåren 1997 och 1998 ligger i nivå med volymen för . I kommande budgetpropositioner kommer en samlad redovisning av budgetar för avgiftsfinansierad verksamhet per utgiftsområde att lämnas. TABELL 7.6 UTFALL AVGIFTSINTÄKTER MILJONER KRONOR 1995/96 (18 MÅN) Offentligrättsliga avgifter 3 351 3 721 4 552 4 364 6 332 9 497 Uppdragsavgifter 29 874 29 708 15 351 33 172 32 705 49 057 Avgifter enligt 4 § Avg. förordningen 130 149 441 738 708 1 062 Summa 33 355 33 578 20 344 38 274 39 745 59 616 varav export 288 327 259 262 358 538 7.5 Revisionens iakttagelser Revisionens iakttagelser sammanfattas i en årlig rapport till regeringen. Iakttagelserna bygger på revisorernas bedömningar av myndigheternas årsredovisningar, särskilda studier, effektivitetsgranskningar, regeringsuppdrag samt remissyttranden. En utgångspunkt för regeringens beredning av revisionens iakttagelser är att ineffektiv användning eller bristfällig redovisning av statliga medel inte kan accepteras. Det primära ansvaret för att påtalade brister och missförhållanden åtgärdas ligger hos myndigheternas ledning. Om en myndighet erhåller revisionsberättelse med invändning skall myndigheten till regeringen redovisa de åtgärder myndigheten avser att vidta med anledning av invändningen. I det följande lämnas en sammanfattande redovisning av revisionens iakttagelser med tonvikt på frågor av generell karaktär. En redogörelse av vilka bedömningar regeringen gör med anledning av revisionens myndighetsspecifika iakttagelser samt vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidta för att undanröja påtalade brister lämnas under respektive utgiftsområde. Vissa generella iakttagelser () konstaterar att den finansiella redovisningen i årsredovisningarna redovisningstekniskt uppvisar en högre kvalitet än . Informationskvaliteten och överskådligheten i den finansiella redovisningen kunde däremot vara väsentligt bättre. Vissa brister i årsredovisningarna kan härledas till otydligheter i bl.a. regleringsbreven och avser främst redovisning av avgiftsfinansierad verksamhet. Resultatredovisningen har förbättrats hos många myndigheter. Det finns dock fortfarande ett stort antal myndigheter där man ännu inte har nått en godtagbar kvalitetsnivå. Förordningen (1995:686) om internrevision vid statliga myndigheter reglerar vilka myndigheter som skall inrätta internrevision. Några myndigheter uppfyller kraven enligt förordningen. Enligt RRV:s bedömning är dock revisionsresurserna i flera fall otillräckliga i relation till myndighetens storlek och verksamhet. RRV har observerat att styrelseledamöter i myndigheter och statliga bolag i många fall inte besitter tillräckliga kunskaper om eller missuppfattar innebörden och omfattningen av det ansvar och de befogenheter som följer med ställningen som styrelseledamot. Detta yttrar sig t.ex. i att de frågeställningar som styrelsen har ansvar för i vissa fall inte i tillräcklig grad uppmärksammas och behandlas av styrelsen. RRV anser därför att regeringen bör informera samtliga styrelseledamöter i statliga myndigheter om vilka förväntningar man ställer på dem och vilka frågor man vill att de särskilt skall bevaka. Regeringens sammanfattande bedömning Regeringen ser positivt på den förbättring som kontinuerligt sker av årsredovisningarnas kvalitet men vill betona vikten av att påtalade brister i såväl den finansiella redovisningen som i resultatredovisningen åtgärdas. Enligt regeringens bedömning skapar den nya förordningen (1996:882) om myndigheternas årsredovisning m.m. och de förordnings-ändringar som följer av budgetlagen bättre förutsättningar för en utveckling av kommande årsredovisningar. års utveckling av mål- och resultatdialogen med myndighetsledningarna, som beskrivs närmare i avsnitt 7.7, bör också leda till en förbättrad resultatredovisning. Regeringen delar revisionens uppfattning om att internrevisionen inte har fungerat som avsågs i förordning (1995:686) om intern revision. Mot bakgrund bl.a. av revisionens iakttagelser kommer en översyn av förordningens tillämpning och ändamålsenlighet att påbörjas . Regeringen delar revisionens uppfattning om att styrelseledamöterna bör informeras om styrelsens ansvar och befogenheter samt om vilka frågor ledamöterna särskilt skall bevaka. genomförs därför en utbildning av styrelseledamöter i myndigheter med styrelser med fullt ansvar. Vidare har Statskontoret på uppdrag utarbetat en vägledning för effektivt styrelsearbete. Revisionsberättelser med invändningar RRV och dess revisorer granskar och avger revisionsberättelser för myndigheter, stiftelser, bolag och andra organisationer. Revisionen kan föranleda kritik av varierande grad. Den allvarligaste formen av kritik innebär att revisionsobjektet erhåller revisionsberättelse med invändning. Antalet revisionsberättelser med invändning var för /96 26 stycken. För budgetåren 1993/94 och 1994/95 var antalet revisionsberättelser med invändningar 31 respektive 14. Myndigheterna har upprättat sitt årsbokslut och sammanställt sin årsredovisning med en månad till sitt förfogande. Nästan samtliga myndigheter har ändå lyckats lämna årsredovisningen inom utsatt tid. En bidragande orsak till detta torde vara att myndigheterna under det förlängda budgetåret lämnade två delårsrapporter. Tillkomsten av delårsrapporten har bl.a. medfört att myndigheterna sett över sina rutiner för att upprätta bokslut. har en ny förordning (1996:882) om myndigheters årsredovisningar m.m. trätt i kraft. Denna förordning innehåller övergångsbestämmelser som innebär att delar av den nya förordningen var tillämpliga på årsredovisningen för /96, vilket påverkade myndigheternas arbete med årsbokslut och årsredovisning. Främst är det förordningens föreskrifter om sammanställning över väsentliga uppgifter (5 §) och om underskrift (8 §) som lett till en del oklarheter och missförstånd. Ökningen av antalet revisionsberättelser med invändningar jämfört med föregående år kan till viss del hänföras till de förändrade kraven. Anslagsöverskridanden och brister i internkontrollen är relativt vanliga skäl till revisionens invändningar. Regeringen ser allvarligt på detta och förutsätter att berörda myndigheter dels förbättrar den interna kontrollen och uppföljningen av anslagsförbrukningen, dels att den interna revisionen utvecklas i enlighet med gällande föreskrifter. Nedan följer en sammanställning av de organisationer som fått revisionsberättelse med invändning och skälen till dessa. Regeringens bedömningar i de enskilda fallen redovisas under respektive utgiftsområde. : har inte inrättat internrevision enligt förordning 1995:686 Turistdelegationen: Årsredovisningen har inte skrivits under av samtliga styrelseledamöter. SPV: Internkontrollen har inte fungerat på ett tillfredsställande sätt med fel och brister i den finansiella redovisningen som följd. : Internkontrollen har inte fungerat på ett tillfredsställande sätt med fel och brister som följd. Kammarkollegiet: Ett anslag är överskridet. En anslagspost är överskriden. Ett anslag /95 har utnyttjats /96. Folkens muséum/: Överskridande av anslag med . Vid granskningen har väsentliga felaktigheter framkommit i redovisningen, vilket lett till att årsredovisningen vad avser de finansiella delarna inte är rättvisande. : har inte i behörig ordning fattat beslut om årsredovisningen. Ett anslag har överskridits med . Statens konstmuséer: Den ekonomiska redovisningen i resultatredovisningen omfattar endast av räkenskapsårets arton månader. : RRV kan inte bedöma om föreliggande årsredovisning har skrivits på av en behörig styrelse. RRV kan inte heller finna att beslut om årsredovisning fattats enligt gällande regler. : Överskridande av anslag med . av nutida svensk konst i utlandet: Resultatredovisningen och anslagsframställningen uppfyller inte kraven enligt förordningen om myndigheters årsredovisning m.m. Ett reservationsanslag har överskridits. : RRV kan inte bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande, eftersom ett tillfredsställande underlag till räkenskaperna inte avlämnats. RRV kan inte heller finna att beslut om årsredovisningen fattats enligt gällande regler. : Årets kapitalförändring är inte rättvisande beroende på felaktig redovisning av intäkter i den avgiftsfinansierade verksamheten. Bokförda intäkter om ca avseende uppdrag från Försvarsmakten motsvarar inte avtalad och genomförd verksamhet. Dessa medel borde istället ha bokförts som förskott från kund. Internkontrollen har inte fungerat på ett tillfredsställande sätt med fel och brister i redovisningen som följd. Styrelsen för psykologiskt försvar: Internkontrollen har inte fungerat på ett tillfredsställande sätt med fel och brister i redovisningen som följd. : RRV har funnit väsentliga brister i den interna kontrollen och redovisningen av helårsstudenter och helårsprestationer. Detta har fått till följd att det råder stor osäkerhet om redovisningens tillförlitlighet vad avser anslagsredovisning och resultaträkning. RRV kan på grund därav inte bedöma om årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Vänerskolan: Årsredovisningen har inte skrivits under av samtliga styrelseledamöter. Sammanställning över väsentliga uppgifter saknas. : Sammanställning över väsentliga uppgifter saknas. : Årsredovisningen har inte skrivits under av samtliga styrelseldamöter. Sammanställning över väsentliga uppgifter saknas. Verket för högskoleservice: Årsredovisningen har väsentliga brister. i : Två anslag är överskridna med ett sammanlagt belopp om . i : har , utan regeringens tillstånd, tecknat borgen på totalt . i län: Två anslag är överskridna med ett sammanlagt belopp om . : Sammanställning över väsentliga uppgifter saknas. Sida: Resultatredovisningen uppfyller inte väsentliga krav enligt förordningen om myndigheters årsredovisning m.m. Polisväsendet: Årsredovisningen har inte lämnats in . : Årsredovisningen har inte lämnats in . Revision av delårsrapport per Under det förlängda /96 gällde ett temporärt krav på delårsrapportering från myndigheterna. Detta krav permanentades i och med att förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m. har trätt i kraft. Regeringen bedömer att införandet av delårsrapportering bidrar till en förbättrad kontinuitet i uppföljningen av myndigheterna. RRV har granskat delårsrapporterna per och därvid funnit brister som utmynnat i revisorsintyg med invändning i åtta fall. 7.6 EA-värderingen RRV genomför på regeringens uppdrag en årlig ekonomiadministrativ värdering (EA-värdering) av myndigheter under regeringen. EA-värderingen är ett instrument för regeringen att löpande följa upp såväl myndigheternas ekonomiadministrativa standard som ansvars- och befogenhetsfördelningen mellan regeringen och myndigheterna. EA-värderingen omfattar 241 myndigheter under regeringen. Nedan följer resultatet av årets EA-värdering med jämförelsesiffror från föregående år. TABELL: 7.13 RESULTAT AV EA-VÄRDERINGEN 1994/95 ANTAL MYNDIGHET ER 1995/96 1994/9 5 PROCE NT 1995/9 6 1994/9 5 Fullt tillfredsställande 162 111 67 44 Tillfredsställande 60 120 25 47 Ej tillfredsställande 19 22 8 9 Andelen myndigheter med bedömningen Fullt tillfredsställande har ökat . Regeringen anser att den positiva utvecklingen är mycket tillfredsställande. 7.7 utveckling Statskontoret har regeringens uppdrag att göra en samlad och översiktlig redovisning av utvecklingen inom statsförvaltningen. Syftet är att skall få en bättre och mer allsidig information om de strukturella förändringarnas inverkan på ekonomi och sysselsättning m.m. Statskontoret har för andra året överlämnat sin rapport till regeringen. Rapporten beskriver tre huvudområden. Först belyser Statskontoret statens betydelse när det gäller sysselsättning, personalens sammansättning, utbildning och löner, konsumtion av statliga tjänster och produktivitetsutveckling. Sedan redovisas konsekvenserna av den förda förvaltningspolitiken i form av organisations- och strukturförändringar i staten. behandlas också bl.a. omlokalisering av statlig verksamhet och förvaltningspolitikens likheter och olikheter i några . Slutligen tas de förändringar upp som IT- utvecklingen har medfört för statsförvaltningen. Nedan görs en sammanfattning av rapporten i omvandling. Därefter följer regeringens bedömning med anledning av denna rapport. Staten i omvandling: Sammanfattning Staten i samhällsekonomin Sysselsättningen i staten 1996 sysselsatte staten 195 000 personer (exkl. affärsverken ). Det är av de anställda i . Om affärsverken inkluderas fanns det ca 235 000 hel- och deltidsanställda hos staten 1996. Socialförsäkringssektorn räknas inte in i denna statistik. Överslagsberäkningar ger vid handen att staten är marginellt större jämfört med för tjugofem, . Drygt 29 av de statsanställda utanför affärsverkssfären har sagts upp . Neddragningarna har berört alla verksamhetsområden utom den högre utbildningen och kulturområdet. Sysselsättningen vid universitet och högskolor har däremot ökat kraftigt och bidragit till att de anställda inom den högre utbildningen numera är den största gruppen i staten. Ett regionalt perspektiv på den statliga sysselsättningen Antalet statsanställda i har visserligen minskat , men den totala sysselsättningen inom staten har minskat mer. Det innebär att i relation till samtliga statstjänstemän har andelen ökat mest i . Andra län där andelen stigit är och . Ökningen av sysselsättningen vid universitet och högskolor förklarar att staten minskat det totala antalet statsanställda mindre i vissa län än i andra. Personalen i staten av de statligt anställda är kvinnor. På grund av den statliga verksamhetens mycket heterogena karaktär varierar andelen kraftigt mellan olika verksamhetsområden. Störst är kvinnodominansen inom skatteförvaltningen . Inom domstolsväsendet och kronofogdemyndigheterna är andelen kvinnor nästan lika hög. Den manliga dominansen finns inom kommunikationer, där och väger tungt, samt försvar och polis. Neddragningar inom framför allt länsstyrelserna, men också i försvaret , har medfört att andelen kvinnor sjunkit inom dessa områden. Inom kommunikationsområdet har de däremot blivit relativt fler. Sammantaget innebär förändringarna att andelen kvinnor i statsförvaltningen är marginellt högre jämfört med . Deltidsarbete i staten minskar radikalt. har sådant arbete minskat i betydelse inom så gott som samtliga statliga verksamhetsområden. av kvinnorna i staten arbetar deltid. Medelåldern på arbetsmarknaden stiger Åldersstrukturen på hela arbetsmarknaden, liksom i staten, har under den förhållandevis korta perioden 1996 förändrats mycket kraftigt. Det är framför allt ungdomarna som inte kommit in på arbetsmarknaden eller har försvunnit ut i arbetslöshet. Det har medfört att medelåldern på arbetsmarknaden stigit markant. I staten, där de anställda haft högre medelålder än övriga delar av arbetsmarknaden, ökade medelåldern med till genomsnittsåldern 44. Det är i de här sammanhangen fråga om en kraftig förändring, även om ökningen inom övriga sektorer är ännu större. Motsvarande tal för näringslivet var en uppgång till en genomsnittsålder på 1996. Utbildningsnivån högst i staten Den vanligaste grundutbildningen bland de sysselsatta i är tvåårigt gymnasium, men i staten är akademikergruppen störst.