prop · GL031D7 · 1998-01-01 00:00:00 — I det fallet kan det finnas anledning att överväga om det finns bättre inriktning av de svenska resurserna. Det är angeläget att motverka snedvridningseffekter av livsmedelsbistånd genom att bl.a. verka för att det fokuseras på särskilt utsatta grupper. Livsmedelsbiståndets roll bör även ses i ljuset av en globalt ökande frihandel med livsmedel. FN:s flyktingkommissarie () har till uppgift att ge skydd och stöd åt flyktingar och andra nödställda i flyktingliknande tillstånd i avsikt att långsiktigt lösa flyktingarnas problem. har UNHCR ökat sitt arbete för internflyktingar. Väpnade konflikter och grova kränkningar av mänskliga rättigheter är de vanligaste orsakerna till flykt. Antalet flyktingar i världen har minskat, men de förhållanden under vilka flykt företas och flyktingbistånd förmedlas har försvårats och säkerhetsriskerna ökar. Tre modeller för att lösa flyktingars situation används i UNHCR:s arbete: lokal integrering i mottagarlandet, placering i tredje land och återvandring. har återvandring varit den dominerande lösningen. Det har föranlett UNHCR att i ökad utsträckning engagera sig i flyktingarnas hemländer. UNHCR har i ökad utsträckning utvecklats till en bred humanitär organisation och intar en ledande roll i FN- systemet. Regeringen avser fördjupa samarbetet med UNHCR som ett led i arbetet med att förtydliga samlade syn på flyktingfrågor och humanitära kriser, avseende såväl det humanitära skyddet och biståndet som den humanitära rätten och kopplingen mellan flyktingkatastrofer och konfliktlösning. Verksamheten vid för palestinaflyktingar (UNRWA) inriktas främst på skolundervisning och hälsovård. De allt större behoven på dessa områden har inte mötts av motsvarande bidragshöjningar från världssamfundet och organisationens finansiella ställning är därför mycket besvärlig. är en av de största bidragsgivarna till UNRWA, vars verksamhet är väsentlig för att främja en utveckling mot stabilitet och fred i . Under multilateral handelsrelaterad biståndsverksamhet ger under stöd till , WTO samt dess gemensamma organisation . Dessa organisationer har utvecklat ett väl fungerande samarbete bl.a. genom gemensamma biståndsprojekt där respektive organisations komparativa fördelar tas tillvara. var en av de största bidragsgivarna till ITC men har i likhet med andra givare kraftigt minskat bidragen p.g.a. tvivel om organisationens inriktning och verksamhet. har dock en förändring till det bättre kunnat skönjas, bl.a. som en följd av den nuvarande ledningens målmedvetna reformsträvanden och ändrade fokusering av verksamheten. bedriver handelsstödjande tekniskt bistånd med särskild fokusering på de minst utvecklade länderna. avser fortsätta att bidra till denna verksamhet. föreslås också fortsättningsvis bidra till WTO:s tekniska bistånd. Under budgetposten narkotikainsatser genom FN- systemet finansieras bl.a. bidrag till FN:s narkotikaprogram (UNDCP) och ett mindre bidrag till WHO:s program mot missbruk av beroendeframkallande medel. har haft en hög profil inom FN på narkotikaområdet och står fast vid en strikt tolkning av FN:s konventioner. avvisar därför alla förslag till legalisering av icke-medicinsk användning av narkotika och psykotropa ämnen. kommer särskild uppmärksamhet att ges till narkotikafrågorna eftersom ett extra generalförsamlingsmöte om narkotika ska hållas . Syftet med detta möte är att stärka det internationella samarbetet på narkotikaområdet. Den största mottagaren av svenskt stöd är FN:s narkotikaprogram (UNDCP) där är en av de största bidragsgivarna. arbetar för att UNDCP skall vara en liten, effektiv organisation, ett centre of excellence och en katalysator på narkotikaområdet. UNDCP skall genomföra vissa pilotprojekt själv, men framför allt stimulera övriga delar av FN-systemet, och enskilda länder att integrera narkotikaaspekterna i sina aktiviteter. Ett grundläggande problem för UNDCP är att många medlemsländer nästan enbart ger öronmärkta bidrag och ett mycket litet basbudgetstöd. Tre länder, däribland , har under en lång rad av år bidragit med över hälften av basbudgeten. För att stärka den multilaterala karaktären av UNDCP och ge incitament till andra givare att ta ett större ansvar bestäms det svenska basbudgetstödet som en viss andel av det totala basbudgeten, dock högst det i budgeten fastslagna beloppet. FN:s samlade program för HIV/AIDS, , går in i sitt tredje verksamhetsår. Styrelsearbetet har förändrats i positiv riktning. Verksamheten är inne i ett utvecklingsskede. Från svensk sida kommer ett väl fungerande styrsystem och finansieringsfrågorna även fortsättningsvis att prioriteras. kommer också att verka för utveckla och förstärka arbete på landnivå för att säkerställa att effektivt stöd ges till de nationella åtgärderna mot epidemin. Till () utbetalas den svenska medlemsavgiften från denna anslagspost. 4.1.3 Multilaterala utvecklingsbanker Bankernas roll i utvecklingssamarbetet Utvecklingsbankerna och de regionala bankerna i , och lånar ut . Detta gör dem till viktiga aktörer med betydande genomslagskraft i utvecklingsarbetet. Huvuddelen av utlåningen sker på marknadsmässiga villkor till medelinkomstländer, medan utlåningen till de fattigaste länderna sker på förmånliga villkor. Härtill kommer utvecklingsbankernas ledande roll i policyutveckling och givarsamordning. har bankerna stärkt sin övergripande inriktning på fattigdomsbekämpning genom nya strategier och utökad analyskapacitet. Bland de fattigdomsorienterade inslagen ingår ökat stöd åt s.k. mikrokrediter, ett instrument som också är intressant ur jämställdhetssynpunkt, eftersom det ofta avser utlåning till kvinnliga småföretagare. och gemensamma initiativ för att lätta skuldbördan för de fattigaste och mest skuldtyngda länderna (HIPC) är ett centralt inslag i arbetet med att frigöra resurser till ländernas egna ansträngningar att minska sin fattigdom. De första besluten om skuldlättnader har fattats inom ramen för initiativet. En omtolkning av regelverket sedan initiativets början har emellertid utökat antalet kandidatländer och komplicerat de ännu inte lösta finansieringsproblemen. deltar i skuldinitiativet. Även , Afrikanska , Internationella jordbruksutvecklingsfonden och Nordiska utvecklingsfonden har fattat beslut om att delta i initiativet. Den förstärkta fattigdomsfokuseringen har lett till insikten att förankring och deltagande är nödvändigt för att insatserna effektivt skall nå uppsatta mål. Partnerskapstanken är ett resultat av vidareutveckling av det traditionella givar-mottagarförhållandet. Likaså betonas vikten av en demokratisk samhällsutveckling byggd på god samhällsstyrning och effektiv statsförvaltning. I enlighet med svenska prioriteringar, ger bankerna hög prioritet åt att stödja låntagarländernas arbete med att effektivisera statens roll för samhällsutvecklingen. Till detta område hör lagstiftning och rättssystem som skyddar individens rättigheter. Dit hör också minskade militärutgifter till förmån för utvecklingsändamål. års markant ökade behov av insatser för återuppbyggnad av samhällen som härjats av krig och förstörelse har också påverkat bankernas verksamhet. Deras finansiella resurser och expertis ger dem förutsättningar att delta aktivt, även om de ofta politiskt komplexa sammanhangen innebär särskilda begränsningar för bankerna. Mot denna bakgrund har finansierat en studie om vilken roll bankerna kan spela i återuppbyggnadsskedet. har också antagit en policy på området. är inte hotet mot finansieringen av utvecklingsbankernas utlåning på mjuka villkor till de fattigaste länderna lika akut som . Det visas av utfallet av överenskommelser om påfyllnad av och liksom överenskommelser om påfyllnad av den Asiatiska utvecklingsfonden och av den Internationella jordbruksutvecklingsfonden (). framstår förhoppningar om en återgång till tidigare påfyllnadsnivåer som orealistisk. Den ökade konkurrensen om biståndsresurser höjer kraven på kvalitet och effektivitet. Bankerna har därför lagt ytterligare kraft på att utveckla metoder och indikatorer för att mäta resultatet av sina insatser. ställs en rad frågor om utvecklingsbankernas roll och finansiering, bl.a. därför att en ökande andel av bankernas och fondernas utlåning kan finansieras med deras egna inkomster och återflöden. Regeringen kommer i högre grad att ägna sig åt dessa perspektiv. Genom medlemskap i utvecklingsbankerna har svenska företag rätt att delta i konkurrensen om de mycket betydande leveranser som finansieras av bankerna. Regeringen arbetar aktivt för att öka andel av denna upphandling. Bedömning av verksamheten Världsbanksgruppen På grundval av en omvärldsanalys som lyfter fram bl.a. globalisering, demokratisering och aktivare civila samhällen, genomför de mest genomgripande reformerna tillblivelse. Regeringens bedömning är att omorienteringen är viktig för bankens fortsatta relevans. Den omfattar konkreta åtgärder för att förbättra projektkvaliteten, bl.a. genom att knyta ny långivning mer till resultatet av tidigare utlåning. Reformerna handlar också om att anpassa sig till en situation där lån som tillhandahåller allt oftare kompletterar andra flöden. Bankens roll som katalysator blir då mer central. Genom stöd till skattereformer och utveckling av finans- och kapitalmarknader bidrar banken till att förbättra förutsättningarna för privata investeringar. Gruppen stödjer också upprättande av privata företag samt erbjuder garantier mot politiska risker. Ett tecken på att privatsektorutvecklingen blir en allt viktigare del av bankens verksamhet är behovet av nytt kapital i Världsbanksgruppens garantiorgan, MIGA och den pågående utvecklingen av garantiinstrumentet. förnyade fokus på fattigdomsbekämpning framhäver vikten av förankring och deltagande. I sökandet efter en ny typ av partnerskap ser banken framför allt över sitt förhållande till . Utveckling av partnerskap ligger i linje med de preliminära överväganden som regeringen gör inom ramen för den svenska Afrikapolitiken Partnerskap med som utvecklas. Inom banken finns även ökad öppenhet gentemot andra givare om rollfördelning och samordning, som förstärks av satsningen på ökad fältnärvaro. För att stärka samarbetet med det civila samhället har banken, tillsammans med ett stort antal enskilda organisationer, tagit ett initiativ för att se över strukturanpassningens effekter i utvalda länder. Projektet förväntas leda till förbättrad förståelse om hur lokalt deltagande kan förbättra det ekonomiska beslutsfattandet. Regeringen stödjer initiativet och upprätthåller en dialog med svenska enskilda organisationer om denna såväl som andra delar av verksamhet. Inom bankens Särskilda program för (SPA), samordnas givarnas stöd till de strukturanpassningsprogram som pågår i ett tjugotal länder i söder om . har en ledande roll i den pågående utvärderingen av verksamheten. I anslutning till det senast ingångna (11) växte ett nytt synsätt fram beträffande bidragsdisciplin och respekt för ingångna avtal. De nya reglerna, som framförhandlats med aktiv svensk medverkan, har inneburit att bl.a. amerikanska företag har avstängts från en stor del av upphandlingen till IDA-finansierade projekt. Huruvida åtgärden har bestående effekt på bidragsdisciplinen kommer att framgå när nästa påfyllnadsförhandling för påbörjas. Regionala utvecklingsbanker Reformprocessen i Afrikanska (AfDB), som inleddes i och med den nye presidenten tillträde , har börjat ge resultat. Regeringen välkomnar de förbättringar som kan skönjas huvudsakligen inom de finansiella och operationella funktionerna i banken. krävs förstärkta insatser för att bl.a. åstadkomma bättre styrning av banken och effektivare administration. och övriga nordiska länder spelar en aktiv och konstruktiv roll i reformprocessen, som är nära knuten till de pågående förhandlingarna om en femte kapitalökning. ingår i en särskild högnivågrupp bestående av fem regionala och tre icke-regionala länder. Gruppens uppgift är att utarbeta rekommendationer om kapitalökningen och härtill knutna frågor rörande de icke-regionala ländernas inflytande i banken med syfte att stärka bankens finansiella ställning. Utlåningen av mjuka medel ur den avslutade sjunde påfyllnaden av den afrikanska utvecklingsfonden har påbörjats. Återstående inbetalningar från givarna, inklusive , är villkorade till framsteg i reformprocessen. I samband med Partnerskap Afrika-initiativ genomfördes ett seminarium i samarbete med AfDB i . Initiativet har väckt stort intresse bland bankens medlemsländer. Asiatiska (AsDB) har genomgått en genomgripande förändring av sin utlåningspolitik och ett intensivt policyutvecklingsarbete har ägt rum i linje med avtalet 1994 om bankens fjärde kapitalökning. I samband med bankens trettioårsjubileum presenterades en omfattande studie , som analyserar de senaste årens utveckling i och vilka effekter biståndet haft på utvecklingen. Den kommer att utgöra ett viktigt underlag i bankens arbete med att fastställa de långsiktiga prioriteringarna för verksamheten. Studien kommer också att utnyttjas för det analysarbete som regeringen inlett med att utveckla en svensk Asienstrategi. nådde medlemsländerna en överenskommelse om att fylla på bankens fond för utlåning på förmånliga villkor till de fattigare länderna i regionen. fick gehör för flera förhandlingskrav, bl.a. att en betydande del av resurserna om möjligt skall tas från bankens internt genererade resurser och att de rikare regionala medlemsländerna skall ta ett större ansvar . Uppgörelsen innebär att bankens långivning i fortsättningen kommer att få en tydligare inriktning på fattigdomsfrågor, jämställdhet och miljö. Banken kommer vidare att ställa högre krav på låntagarländerna om åtgärder mot korruption och återhållsamhet med militärutgifter. Regeringen anser att ökad tonvikt måste läggas på tillämpningen av de fattade policybesluten. Ett viktigt steg är därvid att stärka fältnärvaron i regionen. Efter avtalet 1994 om den åttonde påfyllnaden av den Interamerikanska () resurser har banken gått in i ett skede av konsolidering. Banken är den utan jämförelse största regionala med långt större verksamhet i regionen än . Regeringen anser att banken lyckats väl i sin uppföljning av påfyllnaden. Viktiga steg har tagits för att åstadkomma en ökad fattigdomsinriktning. Miljöanalyser har blivit en integrerad del av landprogrammeringen. Regeringen välkomnar också bankens vidgade roll som samarbetspartner i regionens utvecklingsprocess bl.a. vad gäller konstruktiva insatser i samband med freds- och återuppbyggnadsprocessen i . har dock IDB:s verksamhet i de fattigaste länderna försvårats av att bankens särskilda fond för utlåning på förmånliga villkor, FSO, håller på att ta slut. Medlemsländerna diskuterar hur resurser kan tillföras fonden. har, tillsammans med de flesta andra bidragsgivare, krävt att de rikare länderna i regionen skall visa solidaritet med de fattigare länderna genom att en del av bankens nettovinst förs över till FSO, vilket vi fått visst gehör för. finns en förhoppning kvar hos länderna i regionen om att givarna skall skjuta till ytterligare medel. Övriga utvecklingsbanker och -fonder Internationella jordbruksutvecklingsfonden () har ett mycket tydligt fokus på fattigdomsbekämpning genom sin inriktning på projekt för att förbättra levnadsförhållandena för landsbygdsbefolkningen i de fattigaste utvecklingsländerna. har haft en särskilt aktiv och framträdande roll i organisationen. Vid fondens årsmöte godkändes en omfattande påfyllnad av resurserna samt ett reformpaket, som förhandlats fram under svenskt ordförandeskap. Regeringen gör bedömningen att reformpaketet, som ger fonden en starkare förankring i såväl i- som , tillsammans med påfyllnaden innebär att fonden åter kan ägna all kraft åt verksamheten. I den nya styrelsekonstellationen har , , och egna platser, vilket ger de nordiska länderna förstärkta möjligheter att påverka verksamheten. Nordiska utvecklingsfonden (NDF) är en nordisk biståndsinstitution med säte i för finansiering av utvecklingsprojekt som främjar ekonomisk och social utveckling i utvecklingsländer. Utlåning sker på IDA-villkor. Fonden ger krediter endast i samfinansiering med andra finansiärer, främst andra multilaterala finansieringsinstitutioner. genomfördes en utvärdering av NDF. Som ett resultat av utvärderingen beslöt om en fördubbling av fondens grundkapital till . bedriver NDF en försöksverksamhet med stöd till utvecklingen av den privata sektorn i utvecklingsländer. Verksamheten kommer att utvärderas . Under budgetåret ingick NDF ett samarbetsavtal med , som verkar för att främja näringslivssamarbetet mellan och SADC. NORSAD (som består av och ) etablerades 1990 i syfte att främja näringslivssamarbete mellan och SADC- länderna, genom fondens medverkan främst i form av s.k. joint . Fondens grundkapital på är till stor del förbrukat varför en kapitalpåfyllnad aktualiserats. Ett kapitaltillskott i storleksordningen har diskuterats, vilket enligt gällande fördelningsnyckel skulle innebära ett bidrag om för svensk del som förutses inbetalas . Formellt beslut i frågan kommer att fattas före utgången av , då fondens nuvarande mandat går ut. Därmed kan inbetalningen av en del av kapitaltillskottet bli aktuellt , vilket kan finansieras med reservationer som regeringen disponerar och som inte behöver utnyttjas för ursprungligen avsett ändamål () arbetar huvudsakligen med att stärka utvecklingsländers kapacitet att utforma och genomföra makroekonomisk politik. ACBF har genomgått en granskning rörande arbetsmetoder och kapacitet att utöva sitt mandat. Utredningen visar att ACBF i stort utfört ett gott arbete och regeringen anser därför att fonden förtjänar fortsatt stöd. En påfyllnad av ACBF:s kapital kommer att förhandlas med början . Karibiska () långivning är inriktad på de små karibiska ö-länderna. Karibiska är en operativt och administrativt effektiv organisation med en stabil finansiell ställning. förbindelser med regionen är outvecklade. Regeringen anser att medlemskap i skulle stärka vår närvaro i regionen såväl i utrikes-, bistånds- som handelspolitiskt hänseende. Medlemskapsförhandlingar har inletts och inriktas på kriterier för ett svenskt inträde i banken. Utgången av dessa förhandlingar blir bestämmande för ställningstagande till medlemskap. Inom ramen för fredsprocessen, framfördes förslag om att upprätta nya finansiella arrangemang i och . Under de besvärliga och långdragna förhandlingar som därefter förts har olika institutionella arrangemang diskuterats. Det alternativ som fått bredast uppslutning är upprättandet av en regional utvecklingsbank med säte i . I flera europeiska länder, inklusive , finns en kvardröjande tveksamhet till huruvida en regional utvecklingsbank bäst svarar mot ekonomiska och finansiella behov i regionen, bl.a. mot bakgrund av den verksamhet som redan bedrivs på dessa områden av och EU. Den fortsatta utvecklingen i förhandlingarna om att upprätta nya finansiella arrangemang i och är nära knuten till fredsprocessens utveckling. 4.1.4 Övrigt multilateralt samarbete Under delposten Övrigt multilateralt samarbete finansieras Multilaterala miljöinsatser, Konfliktförebyggande insatser, Särskilda multilaterala insatser och Övriga mindre insatser. Multilaterala miljöinsatser Regeringens prioriteringar som lades fast i skrivelsen utvecklingssamarbete för hållbar utveckling (Skr. 1996/97:2) ligger fast. Avgörande för att åstadkomma varaktiga förändringar för ett hållbart samhälle är att miljöaspekter integreras i all verksamhet. Därutöver behöver vissa medel avsättas för särskilt angelägna insatser i det multilaterala samarbetet. Uppföljningen av FN:s generalförsamlings extra möte för utvärdering av som hölls är angelägen och bör inrymma insatser av katalytisk och tillfällig karaktär i de multilaterala organisationerna. Till sådana direkta insatser hör även stödet till den globala miljöfonden (GEF). Den finansierar merkostnader som mottagarländerna ådrar sig för att uppnå globala miljövinster inom områdena biologisk mångfald, klimatförändringar, skydd av internationellt vatten och uttunning av ozonskiktet. GEF fungerar f.n. också som multilateral finansieringskälla för konventionerna om biologisk mångfald och klimatförändringar. inleddes förhandlingar om den andra påfyllnaden av GEF:s resurser. Regeringen anser att GEF:s verksamhet fyller ett stort behov. Det är också angeläget att integrera de nya riktlinjer som konventionerna lämnar inom ramen för GEF:s verksamhet. Granskning och utvärdering av verksamheten har förbättrats genom ett särskilt program. De kompletterar därmed den redan existerande funktionen hos de genomförande organisationerna , och . Regeringen anser att bördefördelningen mellan givarna bör vara rättvis och fastställas i en öppen process som tar hänsyn till deras betalningsförmåga. Nya givare bör anmodas ansluta sig till givarkretsen. bör, liksom vid den första påfyllnaden, ta ett stort ansvar i denna förhandlingsprocess. Påfyllnadsförhandlingarna beräknas avslutas under första halvan av 1998, men utbetalning till GEF II kommer inte att uppgå till tidigare årsbaserade nivåer, varför medelstilldelningen till budgetposten har minskat. Regeringen kommer i budgetpropositionen redovisa de långsiktiga betalningsåtagandena för GEF II. I arbetet med Montrealprotokollet för ozonskiktets skydd är den viktigaste uppgiften att säkerställa u- ländernas eget ansvar för utfasningen av ozonnedbrytande ämnen. Vid den senaste påfyllnaden av Montrealprotokollets multilaterala fond fastslogs en påfyllnad om 466 miljoner USD för perioden 1997- 1999. andel utgör av totalbeloppet eller omkring 2,2 miljoner USD. Regeringen anser att en större andel av fondens medel bör användas för att höja kapacitet, t.ex. för myndighetsutövande. Regeringen avser att fortsatt använda en del av det årliga bidraget till fonden för bilaterala projekt i enlighet med det regelverk som finns inom Montrealprotokollet. Utöver de initiativ som blir resultatet av FN:s extra möte anser regeringen att det finns anledning att ytterligare förstärka genomförandet av de redan existerande konventionerna om klimatförändringar, biologisk mångfald och ökenutbredning i de multilaterala organisationernas verksamhet genom bidrag till studier, konferenser och andra former av kapacitetsbyggande. Multilaterala konfliktförebyggande insatser Det multilaterala systemet har en huvudroll i det internationella samfundets ansträngningar att förebygga uppkomsten av väpnade konflikter, bidra till lösningar och skapa förutsättningar för varaktig fred. Erfarenheterna från de senaste årens humanitära katastrofer och väpnade konflikter visar på svårigheten med entydiga tillvägagångssätt. I de allra flesta fall ställs krav på en kombination av insatser där politiska, civila, humanitära och också militära inslag kompletterar varandra. Inom ramen för verksamhetsområdet multilateralt konfliktförebyggande har regeringen stött flera nyskapande initiativ. Bland dessa märks insatser avseende förvarning, biståndskonditionalitet i konfliktsituationer och användbarheten av militära resurser i katastrofbiståndet. På det fredsfrämjande området kan nämnas: svensk civil närvaro i /, och ; bidrag till FN:s och OAU:s särskilde representant i Stora sjöregionen och stöd till utredande av ägandeförhållanden i Bosnien. Regeringen avser även fortsättningsvis aktivt delta i den internationella policy- och metodutvecklingen när det gäller konflikthantering för att förebygga humanitära katastrofer och bidra till effektiva insatser för konfliktlösning. Regeringen avser verka för att FN-systemet, de internationella utvecklingsbankerna och andra internationella, regionala och enskilda organisationer utvecklar synsätt och institutionell kapacitet i syfte att bidra till en varaktig lösning på de vitt skilda bakomliggande faktorer som är utlösande när det gäller dagens humanitära katastrofer. I hög grad handlar det om konfliktförebyggande, krishantering och konfliktlösning.