prop · GL031D10 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår vidare att den försäkring mot kostnader för sjuklön enligt SjLL som finns för arbetsgivare vars sammanlagda lönekostnader under ett kalenderår inte beräknas överstiga 130 gånger det gällande basbeloppet bibehålls i avvaktan på den utredning som utreder försäkringen. Även det utökade särskilda högriskskyddet som träder i kraft fr.o.m. bör bibehållas. Regeringen föreslår inte i övrigt några förändringar i SjLL. Detta innebär att nuvarande regler om t.ex. personkrets, kvalifikationsvillkor, s.k. sjuklönegaranti och läkarintyg bibehålls. Inte heller fortsättningsvis behöver således det läkarintyg som lämnas in till arbetsgivaren innehålla uppgift om diagnos. Även arbetsgivares anmälnings- och uppgiftsskyldighet bibehålls. Vidare avser regeringen att senare anpassa ersättningen till sjömännens arbetsgivare i förordningen (1982:842) om vissa sjukförsäkringsersättningar för sjömän. De nya reglerna om sjuklöneperiodens längd bör träda i kraft och gälla även sjuklöneperioder som påbörjats före , vilket innebär att för den som uppburit sjuklön eller mer blir reglerna om Sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring tillämpliga. Regeringen beräknar att en förkortning av sjuklöneperioden fr.o.m. kommer att öka utgifterna för anslaget A 1. Sjukpenning och rehabilitering, m.m. under med . UTGIFTSUTVECKLING FÖR DE I UTG.OMRÅDE 10 INGÅENDE VERKSAMHETSOMRÅDENA MILJONER KRONOR UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 UTGIFTS- PROGNOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNA T 1999 BERÄKNAT 2000 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 48 382 31 551 29 987 32 258 33 958 35 147 Socialförsäkringsadministration 7 978 5 106 5 567 4 935 5 062 5 161 Totalt för utgiftsområde 10 56 360 36 657 35 554 37 193 39 020 40 308 4 A Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 4.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar anslagen sjukpenning och rehabilitering, m.m., förtidspensioner samt handikappersättningar. Sammanfattande kommentarer till verksamhets- och ekonomiskt utfall Försäkringskostnaderna och volymerna för sjukpenning och rehabilitering har minskat /96 jämfört med /95. Minskningen beror främst på att ersättningsnivåerna sänktes fr.o.m och att antalet ersatta dagar har minskat. Utgiftsprognosen visar också på lägre kostnader och volymer än vad som beräknats i BP för år 97. Kostnaderna och volymerna för förtidspension har också minskats /96 jämfört med /95. Prognosen visar emellertid ett överskridande jämfört med anslaget belopp beroende på att antalet förtidspensionärer blivit fler än beräknat. Större förändringar Regler om bättre underlag för beslut om sjukpenning och förtidspension trädde i kraft . Ersättningsnivån för bl.a. sjukpenning, rehabiliteringspenning och närståendepenning sänktes av den förmånsgrundande inkomsten. Sjuklöneperioden förlängdes fr.o.m. , dvs. arbetsgivaren har givits ett lagstadgat ansvar för ersättning till arbetstagare i form av sjuklön i ett sjukfall. skall vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten inte ingå andra skattepliktiga förmåner än ersättning i pengar och inte heller skattepliktiga kostnadsersättningar. Vidare skall semesterlön och semesterersättning beräknas till högst det belopp som skulle ha utgjort ersättning för utfört arbete semesterlönen kan anses motsvara. De särskilda reglerna inom förtidspensioneringen för försäkrade som är eller äldre har avskaffats fr.o.m. . Fr.o.m. gäller nya kriterier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension. Utrymmet för att vid bedömningen av arbetsförmågans nedsättning beakta andra faktorer än rent medicinska har minskats. UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 UTGIFTSPROGN FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 A 1. Sjukpenning och rehabilitering, m.m. 26 438 17 123 15 478 17 881 19 380 20 215 A 2. Förtidspensioner 20 504 13 460 13 525 13 375 13 552 13 876 A 3. Handikappersättningar 1 440 968 984 1 002 1 026 1 056 Totalt för verksamhetsområde A 48 382 31 551 29 987 32 258 33 958 35 147 Ersättningsnivåerna för bl.a. sjukpenning, sjuklön, rehabiliteringspenning och närståendepenning höjs till fr.o.m. . Regeringen föreslår även i denna proposition att arbetsgivarens ansvar för att utge ersättning till en arbetstagare i form av sjuklön ändras till av ett sjukfall. Prioriteringar för Att lämna förslag till ett nytt regelsystem för förtidspension och sjukbidrag. Att se över reglerna för arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar samt försäkringen mot kostnader för sjuklön. 4.2 Resultatbedömning och slutsatser För verksamhetsområdet kan konstateras att kostnaderna och volymerna har sjunkit under /96. Innevarande budgetår fortsätter kostnaderna för sjukpenningen att sjunka medan kostnaderna för förtidspensionerna beräknas bli något högre än budgeterat. Antalsutvecklingen för sjukpenning och förtidspension framgår av tabellerna nedan. ANTAL PÅGÅENDE SJUKPENNINGÄRENDEN PER 1000 SJUKPENNINGFÖRSÄKRADE I RIKET DAGAR PERIOD 30 89 90 179 180 - 364 365 - 730 731 - 9212 9,1 7,2 7,3 8,2 7,1 9312 9,0 6,9 6,8 6,6 5,3 9412 9,4 6,8 7,1 6,5 4,1 9512 6,6 5,9 6,1 6,5 3,9 9612 7,0 6,3 5,8 6,2 4,4 Källa: RFV:s årsredovisning för socialförsäkringen /96 Måluppfyllelse I regleringsbrevet för /96 angav regeringen fyra verksamhetsmål som berör detta verksamhetsområde. För sjukpenningen angav regeringen tre mål. Antalet långtidssjukskrivna som återfår arbetsförmågan skulle öka jämfört med /95, sjukfallen skulle bli kortare jämfört med /95 och antalet partiella ersättningar, i förhållande till antalet hela ersättningar, inom sjukförsäkringen skulle öka jämfört med /95. () visar i årsredovisningen att andelen långtidssjukskrivna som återfått arbetsförmågan har ökat. De försäkringskassor som har nått målet har arbetat aktivt gentemot läkarkåren genom informationer om t.ex. partiell ersättning, kontaktat läkare i större utsträckning i de enskilda fallen samt avsatt ökade resurser för hantering av sjukpenningrättsbedömningar. RFV konstaterar vidare i årsredovisningen vad gäller målet att sjukfallen skall bli kortare att sjukfallen har minskat i antal men inget tyder på att dessa kvarvarande fall blivit kortare. Det genererades dock betydligt färre ersatta dagar med sjukpenning och rehabiliteringspenning jämfört med /95. RFV anser att det finns flera faktorer som bidragit till att sjukfallen minskat i antal, bl.a. den lagändring som skedde innebärande bl.a. att bedömningen av rätten till sjukpenning förtydligades i lagtext och krav på en fördjupad bedömning efter fyra veckors sjukskrivning. Vidare har försäkringskassornas satsning på ökat samarbete med sjukvården, arbetsgivarna, och andra rehabiliteringsaktörer bidragit till minskningen. För- säkringskassorna har också tagit den kritik som fram- förts från bl.a. på allvar och vidtagit åtgärder för att förbättra beslutsunderlagen i ärendena. UTVECKLING AV ANTALET FÖRTIDPENSIONÄRER ÅR NYBEVILJADE BESTÅND I DECEMBER (FOLKP. OCH PENSIONSTILLSK.) KVINNOR MÄN SUMMA KVINNOR MÄN SUMMA 1991 25 741 23 813 49 554 198 360 168 567 366 927 1992 30 100 28 282 58 382 207 920 175 233 383 153 1993 32 060 30 405 62 465 218 221 183 930 402 151 1994 25 114 23 417 48 531 223 659 186 967 410 626 1995 20 565 18 639 39 204 223 163 185 413 408 576 1996 20 941 18 304 39 245 223 873 183 711 407 584 Av RFV:s årsredovisning framgår även att antalet partiella ersättningar i förhållande till antalet hela ersättningar har ökat för varje budgetår sedan budgetåren 1993/94. Mellan /95 och 1996 är ökningen . Detta är en följd av försäkringskassornas omfattande arbete för att öka antalet partiella ersättningar bl.a. genom informationsinsatser gentemot läkare, arbetsgivare, m.m. För förtidspension angav regeringen att återstående pensionsåtagande för dem som uppbär förtidspension skulle minska jämfört med /95. Måttet visar det beräknade antalet återstående år fram till för beståndet förtidspensionärer . Pensionsåtagandet påverkas av bl.a. utvecklingen av antal nybeviljade förtidspensioner, antal upphörda förtidspensioner och medelåldern på dem som förtidspensioneras. RFV:s årsredovisning visar att pensionsåtagandet ökar över tiden, men att ökningen varit liten . RFV konstaterar i årsredovisningen att tonvikten för att nå målet om minskat pensionsåtagande inom förtidspensioneringen ligger på förebyggande insatser och övriga insatser för att uppnå målen som rör sjukpenning och rehabilitering. Effektiv och kvalitativ sjukfallshantering och tidig samordnad rehabilitering minskar inflödet till och behovet av förtidspension/sjukbidrag. Detta är emellertid ett långsiktigt arbete som tar tid innan det påtagligt inverkar på resultatutvecklingen. De regler om ändrade kriterier för rätt till sjukpenning och förtidspension som införts samt borttagandet av de särskilda regler för försäkrade som är eller äldre (de s.k. äldrereglerna) bör ge en minskande effekt på nybeviljandet. På grund av stora balanser på försäkringskassorna av ansökningar med anledning av övergångsregler för dessa förändringar, har de nya reglerna ännu inte börjat tillämpas i någon stor omfattning (se vidare nedan). I årsredovisningen redovisar RFV under verksamhetsgren 2 Åtgärder mot ohälsa, försäkringskassornas insatser vad gäller rehabilitering. En slutprestation för verksamhetsgrenen som redovisas är genomförd samordnad rehabilitering . Den omfattar de åtgärder som vidtagits i det enskilda ersättningsärendet i syfte att ge den försäkrade möjlighet att återfå sin arbetsförsmåga efter det att bedömning gjorts att den försäkrade sannolikt inte kan återgå i arbete utan att rehabiliteringsåtgärder vidtas. Av årsredovisningen framgår att i knappt hälften av de fall där bedömer att rehabiliteringsutredning är behövlig har en sådan gjorts. RFV bedömer att detta inte är ett tillfredsställande resultat. En bidragande orsak till resultatet kan bl.a. vara att handläggare personligen diskuterar rehabilitering för en sjukskriven anställd på arbetsplatsen och att någon rehabiliteringsutredning, som noteras i journalen, inte görs. En annan slutprestation för verksamhetsgrenen är genomförd förebyggande insats . Exempel på insatser från försäkringskassorna är vidtagna informationsinsatser riktade mot t.ex. läkare och arbetsgivare, generell samverkan med sjukvård och andra rehabiliteringsaktörer samt utbildningar, företagsgenomgångar, seminarier, utställningar, m.m. Ett samarbete med har också utvecklats bl.a. som ett led i kassornas förebyggande arbete. Regeringen uppdrog åt Statskontoret att göra en översyn av resultaten och effekterna av de senaste årens rehabiliteringssatsningar med tyngdpunkt på den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Uppdraget skall redovisas . Effekter av vidtagna större regelförändringar Syftet med regelförändringen var att förtydliga regelsystemet för aktörerna inom socialförsäkringssystemet och att förbättra det underlag som ligger till grund för beslut om sjukpenning och förtidspension. De ökade insatserna som sker p.g.a. krav om bättre kvalitet i utredningar och beslutsunderlag har medverkat till att administrationskostnader och styckkostnader för både sjukpenning och förtidspension kraftigt har ökat det senaste budgetåret. Mer tid läggs ned på varje ärende vilket kan skönjas i handläggningstiderna. RFV har i en rapport regler i sjukförsäkringen och (RFV ANSER 1996:5) när det gäller sjukpenningen redovisat att reglerna från har fyllt sitt syfte och gjort att försäkringskassorna har fått bättre underlag för sin bedömning av rätten till sjukpenning. Sänkningen av den genomsnittliga ersättningsnivån till fr.o.m. och en nedgång av den med sjukpenning ersatta sjukfrånvaron har medfört att försäkringskostnaderna och volymerna för sjukpenning har minskat det senaste budgetåret i jämförelse med /95. Minskningen ligger framför allt på den senaste 12-månadersperioden av budgetåret, dvs. Den främsta orsaken till att antalet sjukpenningdagar minskar torde vara den ovan nämnda förändringen som skedde och ökade rehabiliteringsinsatser. Både försäkringskostnaderna och volymerna förväntades minska, dock inte i den omfattning som blivit fallet. gäller nya kriterier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension. Utrymmet för att vid bedömningen av arbetsförmågans nedsättning beakta andra faktorer än rent medicinska har minskats. De ändrade reglerna beräknas sänka utgifterna för såväl sjukpenningen som förtidspensioneringen. har fått i uppdrag att i samråd med och göra en uppföljning av effekterna av de nya kriterierna för rätt till sjukpenning och förtidspension. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Det är principiellt viktigt att trygghetssystemen utformas så att alla omfattas och att lönetagare och företagare så långt möjligt likabehandlas i trygghetssystemen. Regeringen har därför för avsikt att ge en särskild utredare i uppdrag att belysa oönskade effekter som kan uppstå i samband med företagares rätt till arbetslöshets- och socialförsäkringsersättning samt föreslå erforderliga regelförändringar. Regeringen återkommer till med förslag så att beslut i frågan kan fattas . 4.3 Anslag A 1. Sjukpenning och rehabilitering, m.m. Utgifts - progno s 15 477 700 1998 Förslag 17 881 000 1999 Beräkna t 19 380 000 2000 Beräkna t 20 215 000 Beloppen anges i tusental kr. Från anslaget bekostas utgifter för sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar m.m. Redovisningen av anslaget är uppdelad på fyra ändamål: sjukpenning rehabilitering närståendepenning vissa yrkesskadeersättningar m.m. Sjukpenning Här redovisas utgifter för sjukpenning inklusive de utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet (s.k. sjuklönegaranti och särskilt högkostnadsskydd). skall även täcka kostnaderna för återbetalningspliktiga studiemedel, som belöper på studerandes sjukperioder. Kostnadsutvecklingen styrs av antalet dagar ersatta med sjukpenning. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets admininistration. Även demografiska rörelser samt frånvaroförändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framförallt av regelverket samt löneutvecklingen. För ändamålet avsattes för /96. Det faktiska utfallet uppgick till . Differensen har främst uppstått genom att antalet dagar ersatta med sjukpenning minskade kraftigare än beräknat samt att ersättningsnivåerna förändrades . beräknas enligt prognosen underskridas med . Orsaken till detta är att antalet dagar ersatta med sjukpenning minskar kraftigare än beräknat. Rehabilitering Redovisningen omfattar utgifter för: rehabiliteringspenning merkostnader i form av särskilt bidrag ersättning vid köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster rehabiliteringsundersökningar vid Riksförsäkrings- verkets sjukhus bidrag till arbetshjälpmedel särskild ersättning för rehabiliterings- och behandlingsinsatser (s.k. Dagmarmedel) resor till och från arbetsplats i stället för sjukpenning läkarutlåtanden läkarundersökningar finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård samt socialtjänst. UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 UTGIFTSPROG NOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 Sjukpenning 22 326 14 611 13 150 15 557 16 828 17 635 Rehabilitering 4 053 2 473 2 287 2 279 2 504 2 530 Närståendepenning 50 33 35 39 42 44 Vissa yrkessskadeersättningar m.m. 9 6 6 6 6 6 Totalt för anslaget 26 438 17 123 15 478 17 881 19 380 20 215 Utgiftsutvecklingen styrs av antalet ersatta dagar. Liksom för sjukpenningen påverkas antalet ersatta dagar av förändringar inom regelverk och regelverkets admininistration. Även demografiska rörelser samt frånvaroförändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framförallt av regelverket samt löneutvecklingen. För ändamålet avsattes för /96. Det faktiska utfallet uppgick till . Differensen beror främst på att ersättningsnivån sänktes samt att antalet ersatta dagar har minskat. Prognosen för beräknas underskridas med . Orsaken till detta är att antalet dagar med rehabiliteringspenning minskar mer än beräknat. Närståendepenning och vissa yrkesskadeersättningar m.m. Närståendepenning utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutveckling för närståendepenningen styrs av samma faktorer som för utvecklingen av sjukpenningen, antal ersatta dagar, löneutvecklingen och regelverket. Vissa yrkesskadeersättningar m.m. bekostas enligt lagen (1977:265) om personskadeskydd (LSP) vid tjänstgöring i civilförsvaret eller vid brandsläckning liksom skadeersättning åt fångar m.fl. Vidare bekostas ersättningar enligt lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän. För liknande skadefall inträffade belastas anslag enligt flera olika förordningar. Anslaget bekostar också tillägg för vissa äldre livräntor samt kostnader för skadeståndslivräntor. Regeringens överväganden Resultatinformation Sjukpenning Under innevarande år har en hel del förändringar i regelverket skett som kommer att påverka sjukpenningkostnaderna. Den förlängda sjuklöneperioden, ändrad beräkning av sjukpenninggrundande inkomst och förändringen av kriterier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension har en minskande effekt på kostnaderna för sjukpenning. I prognosen beräknas antalet ersatta dagar fortsätta minska . Den främsta orsaken till detta torde enligt RFV vara den striktare bedömningen av rätten till sjukpenning fr.o.m. och ökade rehabiliteringsinsatser. Den genomsnittliga ersättningen per dag beräknas i prognosen öka utgifterna . Anledning till detta är den föreslagna höjningen av ersättningsnivån från av den sjukpenninggrundande inkomsten. Även en förändrad åldersstruktur bland de sjukförsäkrade beräknas öka utgifterna något för sjukpenningen . Övrigt som antas påverka kostnaderna för sjukpenning är t.ex. försäkringskassornas ohälso- och kvalitetssäkringsarbete samt frånvaroförändringar på individnivå. Höjningen av ersättningsnivån till finansieras bl.a. av förändringar i beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten, vilket även har beaktats i prognosen och anslagsberäkningen. Regeringen har för avsikt att återkomma till med förslag avseende sjukpenninggrundande inkomst. I beräkningarna har även hänsyn tagits till att sjuklöneperioden ändras från 28 . Rehabilitering Sänkningen av ersättningsnivån gjorde att kostnaderna och antalet dagar minskade för rehabiliteringspenning . Av de regelförändringar som skett under innevarande år är det beräkning av sjukpenninggrundande inkomst som har betydelse för utgifterna för rehabilitering. Regeländringen har en minskande effekt på utgifterna för rehabiliteringspenning. Antalet dagar antas i prognosen öka något . Även den genomsnittliga ersättningen per dag kommer att öka . Detta till följd av den föreslagna höjningen av ersättningsnivån från av den sjukpenninggrundande inkomsten. Även en förändrad åldersstruktur bland de sjukförsäkrade beräknas öka utgifterna något . Övrigt som antas påverka utgifterna för rehabilitering är t.ex. försäkringskassornas ohälso- och kvalitetssäkringsarbete samt frånvaroförändringar på individnivå. Regeringen föreslog i sin ekonomiska vårproposition (prop. 1995/96:150) att särskilda medel skall ställas till försäkringskassornas förfogande genom en sammanläggning av medel som är avsatta för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar. bör således försäkringskassorna ges möjlighet att inom ramen för särskilda medel bedriva olika projekt bl.a. i syfte att uppnå samverkansvinster. Dessa särskilda medel ställs till försäkringskassornas förfogande genom en sammanläggning av dels ovan nämnda poster, dels posterna särskilt bidrag samt resor till och från arbetet i stället för sjukpenning. Dessutom tillförs vissa ytterligare medel. Sammanlagt beräknas de särskilda medlen till . Av dessa medel får högst användas för försäkringskassornas administration. Vad gäller särskild ersättning för rehabiliterings- och behandlingsinsatser föreslår regeringen att avsätts för detta ändamål. Dessutom föreslås att anvisas för rehabiliteringsundersökningar vid sjukhus. beslutade regeringen direktiv (dir. 1997:90) som gav en särskild utredare i uppdrag att utreda arbetsgivarens åtgärds- och kostnadsansvar vid rehabilitering samt utformningen av försäkringen mot kostnader för sjuklön. Utredarens förslag skall redovisas . I de delar som förslagen avser försäkringen mot kostnader för sjuklön skall utredaren redovisa sitt uppdrag . Närståendepenning och vissa yrkesskadeersättningar m.m. visar prognosen att antalet ersatta dagar med närståendepenning kommer att öka något. beräknas antalet dagar öka från 66 500 till 67 500. I prognosen har också beaktats att ersättningsnivån höjs till . Volymen för anslagsposten vissa yrkesskaderesättningar m.m. antas vara relativt . I prognosen förväntas utgifterna för äldre skadefall minska i samma takt som utgifterna för skadefall inträffade ökar. Utgifterna styrs i första hand av basbeloppsutvecklingen. Skadeståndslivräntor räknas upp normalt endast om basbeloppet stigit med sedan föregående uppräkning, vilket inte kommer att inträffa enligt de antaganden som gjorts. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 17 anvisas under anslaget A 1. Sjukpenning och rehabilitering, m.m. . beräknas anslaget till 19 respektive 20 . Utgifts - progno s 13 525 000 1998 Förslag 13 375 000 1999 Beräkna t 13 552 000 2000 Beräkna t 13 876 000 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget bekostas förtidspension från folkpensioneringen, pensionstillskott till förtidspension och barntillägg till förtidspension. Utöver folkpension i form av förtidspension från detta anslag utbetalas även ATP i form av förtidspension. Utgiftsutvecklingen för förtidspensioner är beroende av en mängd olika faktorer. Av dessa är regeltillämpning, praxisutveckling, demografi, utveckling av ATP-nivån och basbeloppsutvecklingen de viktigaste. Utgifterna för förtidspensioner uppgick /96 till . Anslaget var uppfört med . Underskridandet beror framför allt på att antalet förtidspensionärer blev färre än vad som tidigare beräknats. Antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag har minskat kraftigt . Inte har antalet nybeviljade förtidspensioner varit så lågt som . Det totala antalet förtidspensionärer har också minskat något . Under innevarande år har antalet förtidspensionärer dock ökat mer än beräknat. Anslaget bedöms därför överskridas, dock inom kreditramen. Anledningen till ökningen är dels överströmningar till förtidspensioneringen med anledning av införandet av inkomstprövad änkepension, dels att fler än beräknat har ansökt om förtidspension/sjukbidrag enligt övergångsbestämmelser till de regelförändringar som trädde i kraft (se vidare nedan under regeringens överväganden). Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet förtidspensionärer har ökat kraftigt under innevarande år. Antalet förtidspensionärer uppgick till 407 584 personer, visar preliminära siffror från månadsstatistik att antalet har ökat till ca 415 000 personer. Orsaken till denna stora ökning är för det första införandet av inkomstprövad änkepension som har inneburit överströmningar till förtidspensioneringen. Denna överströmning beror på att änkor som har formell rätt till både änke- och förtidspension, men bara har rätt att välja en folkpensionsförmån, har valt att övergå till förtidspension då änkepensionen blivit lägre eller upphört helt i och med inkomstprövningen. Regelförändringen har inneburit en överströmning av ca 3 500 personer till förtidspensioneringen (gäller endast folkpension). För det andra beror ökningen på det stora antalet ansökningar som inkommit med anledning av övergångsregler för de ändrade kriterierna för rätt till sjukpenning och förtidspension samt borttagandet av de särskilda regler för försäkrade som är eller äldre, vilka båda trädde i kraft . På vissa försäkringskassor finns det fortfarande ärenden som skall prövas enligt de gamla reglerna.