prop · GL0338 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens myndighetsgemensamma mål och riktlinjer för ekobrottsbekämpningen Regeringen utfärdade myndighetsgemensamma mål och riktlinjer för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Där anges bl.a. att myndighetssamverkan skall utvecklas i olika avseenden samt att gemensamma aktioner skall genomföras och då bl.a. minst en aktion med nationell räckvidd. Av rapporterna från de regionala samverkansorganen framgår att myndighetssamarbetet genomgående har utvecklats positivt . Alla samverkansorgan har genomfört gemensamma kontrollaktioner avseende restaurangbranschen och i många fall även taxibranschen. Kontrollaktionerna bedöms ha gett betydande effekt. Myndigheternas samverkan med kommuner, näringsliv och organisationer har utvecklats betydligt. Brottsförebyggande verksamhet i form av s.k. preventiv ekonomisk kontroll (PEK) har påbörjats i de flesta län. Flera samverkansorgan redovisar också att punktmarkering sker av kända ekobrottslingar. fick i uppdrag att utveckla exekutionsväsendets roll i myndighetssamarbetet. I uppdraget ligger bl.a att söka ge en aktivare roll till kronofogdemyndigheterna när det gäller att fånga upp indikationer på ekonomisk brottslighet. På central nivå planeras och genomförs en gemensam kontrollaktion med nationell räckvidd avseende skalbolagshandel. Regeringen avser att utfärda myndighetsgemensamma mål och riktlinjer för ekobrottsbekämpningen . 3.2 Övriga frågor Några huvudpunkter: - Samlad myndighetsrapportering om ekobrottsligheten. - Effektivare organisation för exekutionsväsendet och skatteförvaltningen. - Myndigheternas kompetens har höjts. Riksåklagaren, , och har redovisat sin gemensamma årsrapport rörande den ekonomiska brottsligheten. Redovisningen bygger på rapporter från de regionala samverkansorganen i enlighet med vad som föreskrivs i förordningen (1995:736) om regional myndighetssamverkan för bekämpning av ekonomisk brottslighet (se ovan). I rapporten anförs bl.a. att den ekonomiska brottsligheten knappast har ändrat karaktär i någon övergripande mening. Många av de regionala samverkansorganen har pekat på att ekobrottsligheten tenderar att bli mera komplicerad. Ett ökande inslag av internationell brottslighet kan noteras. Särskilt ökar den EU-relaterade brottsligheten. Det finns tecken som tyder på en ökning av blandad brottslighet, dvs. fall då det handlar både om ekobrott och annan kriminalitet. En trend har varit att bolagsplundring och skalbolagsaffärer ökat i antal och komplexitet. Delredovisning har också lämnats beträffande det uppdrag att minska antalet ekobrottsutredningar i arbetsbalansen hos polis- och åklagarmyndigheter som lämnades till Riksåklagaren och (se skr. 1996/97:49 s 17). Arbetet med att nedbringa balanserna fortsätter. Uppdraget skall vara slutfört senast per . Exekutionsväsendets och skatteförvaltningens organisation Exekutionsväsendet har från fått en mera ändamålsenlig och slagkraftig organisation som bygger på en indelning i 10 regioner med en kronofogdemyndighet i varje region (prop. 1996/97:1 utg.omr.4, bet. 1996/97:JuU1, rskr. 1996/97:98, SFS 1996:1449). I budgetpropositionen har regeringen föreslagit en ny organisation för skatteförvaltningen från . Organisationen innebär att den regionala organisationen inom skatteförvaltningen i huvudsak kommer att överensstämma med motsvarande organisation inom exekutionsväsendet. Regeringen uppdrog åt berörda centrala myndigheter att i samverkan planera och genomföra utbildningsinsatser för att höja kompetensen i ekobrottsfrågor inom domstolsväsendet, åklagarväsendet, polisväsendet, , skatteförvaltningen och exekutionsväsendet. I arbetet har också deltagit och genomfört utbildningar med de samverkande myndigheterna under . Kompetensutvecklingsuppdraget har slutredovisats genom en skrivelse från Riksåklagaren, som varit samordnare i projektet. har lett fram till en rad åtgärdsförslag, som delvis redan har genomförts och som översiktligt berörts i regeringens förra skrivelse till om ekobrottsbekämpningen (skr. 1996/97:49 s. 12). Bl.a. har ett centralt utbildningråd inrättats med representanter från berörda myndigheter för samråd och gemensam planering. Inom åklagarväsendet införs en tvåveckors grundläggande ekokurs för alla åklagare. Inom polisen har utbildningen för ekoutredare helt förnyats genom införande av en flerårig kombinerad teoretisk och praktisk utbildningsgång. Härutöver har införts en åtta veckors ekoutbildning för kriminalpoliser som utreder enklare ekobrott. Inom område har utbildningar genomförts i bl.a. skatterevision och redovisning med deltagare från olika samverkande myndigheter (åklagare och polis). (Se vidare redovisningen i skr. 1996/97:49.) Riksåklagaren har i sin slutredovisning av kompetenshöjningsprojektet anfört att erfarenheterna av myndigheternas samverkan inom projektet är mycket goda. Det är därför av stor vikt att samarbetet fortsätter, vilket kommer att ske inom ramen för det nyinrättade utbildningsrådet, enligt vad Riksåklagaren anfört. 4 Förstärkt skattekontroll Några huvudpunkter: - Reglerna om skattekontroll, särskilt revision, har skärpts. - Bättre underlag för s.k. maskinella urvalskontroller har införts. - Nytt system för redovisning och betalning av skatter införs . - Lagen mot skatteflykt skärps från . - Punktskattekontrollen skärps. När det gäller läget i fråga om skattebrottslighet m.m. ligger fusket avseende mervärdesskatt fortfarande på en hög nivå enligt vad som framgår av rapporterna från de regionala samverkansorganen (se avsnitt 3). Från en del län har rapporterats en ökning av vissa andra slag av EU- relaterad brottslighet, såsom insmuggling av obeskattad sprit eller av varor med hög tullavgift. Däremot rapporteras bedrägerier mot EU:s bidragssystem, som är ett stort problem i flera andra länder, förekomma endast obetydligt i . Reglerna om skattekontroll har skärpts från (prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, rskr. 1996/97:276). De nya reglerna bygger på förslag års (SOU 1996:79). I första hand berörs reglerna om revision. Revision skall kunna ske under löpande period och hos tredje man. Om det är av betydelse för en revision med kassakontroll, lagerinventering eller vissa liknande fysiska kontroller skall den reviderade kunna underrättas om revisionsbeslutet först i samband med att revisionen verkställs. Genom beslut i samma lagstiftningsärende införs från ett nytt system för redovisning och betalning av skatter och avgifter. Det nya systemet innebär att det hos skattemyndigheten skall finnas ett skattekonto för varje skatt- och avgiftsskyldig. Reglerna om skattekonto finns i skattebetalningslagen (1997:483). Systemet bygger på förslag i slutbetänkande (SOU 1996:100) och innebär en väsentlig förenkling av administrationen av främst företagens skatte- och avgiftsbetalningar. Ändringar har också införts i skatteregisterlagen (1980:343) med verkan från (prop. 1996/97:116, bet.1996/97:SkU19, rskr.1996/97:251, SFS 1997:354 och 1997:523). Ändringarna innebär bl.a. att uppgifter skall få hämtas från vissa andra myndigheter och registreras i det centrala skatteregistret. Uppgifterna skall användas för att genom bl.a. maskinella urvalskontroller ta fram kontrollvärda förhållanden. Lagen (1995:575) mot skatteflykt skärps med verkan från (prop. 1996/97:170, bet. 1997/98:SkU3). Ändringarna innebär främst att rekvisiten i lagen preciseras så att lagen blir lättare att tillämpa och att tillämpningen blir lättare att förutse. Tillämpningen effektiviseras främst vid sådana förfaranden där skatteflyktsmomentet överväger och i de fall då den skattskyldige endast indirekt medverkar i förfarandet. En provisorisk reglering av frågor om punktskattekontroll av alkohol, tobak och mineralolja infördes från genom lagen (1996:598) om kontroll av yrkesmässiga vägtransporter av mineraloljeprodukter, alkohol och tobak (prop. 1995/96:197, bet. 1995/96:SkU30, rskr. 1995/96:291). Anledningen är att det uppstått en omfattande och svårbemästrad kriminalitet genom att produkter av angivna slag införs från andra EU-länder utan att svenska punktskatteregler följs. De provisoriska reglerna innebär bl.a. att skattemyndigheten, med biträde av polis, får kontrollera att det som är eller kan antas vara yrkesmässiga transporter av varor genomförs enligt gällande lagstiftning om respektive skatt på energi, alkoholskatt eller tobaksskatt. I gränsnära områden har tullen också givits sådan kontrollbefogenhet. har i sitt slutbetänkande (SOU 1997:86) föreslagit en permanent reglering av dessa frågor om punktskattekontroll m.m. Förslaget innebär bl.a. en precisering av beskattningsmyndighetens och tullens kontrollbefogenheter, krav på medgivande av domstol för vissa slag av kontroller m.m. Kontrollen kan ske i form av transportkontroll eller lokalkontroll. Skatteindrivning skall kunna säkerställas genom s.k. skattebeslag och skatteförverkande, som kan avse inte bara den skattepliktiga varan utan också transportmedel m.m. Vidare föreslås att den skattskyldige skall kunna påföras en sanktion benämnd transporttillägg, medan förare m.fl. skall kunna dömas för transportkontrollbrott. Förslaget bereds inom . I samma betänkande föreslår också regler om identitetskontroll när skattemyndigheten genomför skattekontroll i verksamhetslokaler samt om särskild skattekontroll beträffande tillfällig handel. Vid riktade kontroller av försäljning av bl.a. aktier har konstaterats att en relativt omfattande del av försäljningarna inte redovisats på en korrekt sätt i självdeklarationen. års taxering gäller en obligatorisk kontrolluppgiftsskyldighet om reavinster och reaförluster vid försäljning av andel i värdepappersfonder och, vad gäller andra finansiella instrument, en kontrolluppgiftsskyldighet om den sammanlagda försäljningslikviden. I betänkande Kontroll Reavinst Värdepapper (SOU 1997:27) tas ytterligare ett steg i frågan om kontrolluppgiftsskyldighet vid försäljning av finansiella instrument genom bl.a. förslag om ett system som innebär att skattemyndigheten beräknar reavinst/reaförlust vid fysiska personers och dödsbons avyttring av marknadsnoterade aktier och obligationer. Betänkandet bereds i . 5 Näringslivets egenåtgärder - Näringslivets egenåtgärder mot ekobrott utreds. Regeringens strategi innebär att näringslivet måste ta ett större ansvar när det gäller att skydda sig mot eller annars förebygga ekonomisk brottslighet. En diskussion har fortlöpande förts mellan och näringslivsföreträdare i dessa frågor. Diskussionerna har lett fram till att departementet uppdragit åt en advokat med stor erfarenhet av näringslivsfrågor att utarbeta ett underlag för näringslivets egenåtgärder mot ekonomisk brottslighet. Underlaget skall avse hur näringslivet, genom frivilliga åtgärder, kan förbättra sitt eget skydd mot ekonomisk brottslighet och vad statsmakterna kan göra för att främja sådana egenåtgärder. Utredaren skall genomföra arbetet i fortlöpande dialog med näringslivet. Underlaget, som bedöms vara framtaget , skall kunna läggas till grund för en dialog mellan regeringen och näringslivsföreträdare rörande inriktningen av fortsatt utvecklingsarbete såväl från statsmakternas och myndigheternas sida som från näringslivets sida. 6 Branschsanering, upphandling och åtgärder mot bolagsplundring m.m. Några huvudpunkter: - Branscher som är särskilt utsatta för ekobrott saneras. - Skärpta regler för upphandling föreslås. - Effektivare kontroll vid tillståndsgivning, bidragsgivning och tillsyn föreslås. - Ökad kontroll i samband med upphandling föreslås. - Åtgärder mot bolagsplundring utreds. - Åtgärder mot användning av stiftelser i samband med ekobrott övervägs. - Åtgärder mot vissa bulvanförhållanden utreds. - Reglerna för yrkestrafiken skärps. - Ytterligare skärpta regler om näringsförbud föreslås. (Ju 1995:11, dir. 1995:142 och 1997:29) lade fram ett delbetänkande (SOU 1996:172) med diskussion om olika modeller för schablonbeskattning av företag i branscher som är särskilt utsatta för ekonomisk brottslighet. Utredningen anser att en modell med licensavgift är den bästa modellen. Betänkandet innehåller ett principförslag till licensavgiftssystem för taxibranschen. Principförslaget har remissbehandlats och bereds i . Frågan om licensavgiftsystem utvecklas vidare i slutbetänkande (SOU 1997:111), som överlämnades till justitieministern . Betänkandet innehåller i övrigt en rad förslag till åtgärder inom utsatta branscher. Hit hör bl.a. restaurangbranschen, taxibranschen, flyttbranschen samt delar av städ- och byggbranscherna. När det gäller s.k. kontantbranscher såsom restaurang- och taxibranscherna föreslår utredningen bl.a. regler om typgodkända kassaregister och skyldighet att tillhandahålla kunden ett kvitto. Också förslagen om licensavgifter avser kontantbranscherna. För entreprenadbranscher föreslås bl.a. regler för att komma till rätta med oseriösa underentreprenörer, exempelvis att särskilda krav skall ställas för att få F- skattsedel. Utredningen lämnar vissa principiella förslag för att förbättra kontrollen vid tillståndsgivning, bidragsgivning och tillsyn. Bl.a. föreslås att de system och regelverk som finns inom nämnda område, efter behövliga ändringar, systematiskt skall användas som administrativa filter mot ekonomisk brottslighet. förslag berör ett flertal departement och bereds i samverkan mellan dessa. () har på regeringens uppdrag utarbetat förslag till förbättrad kontroll i samband med offentlig upphandling. Förslagen redovisades i en rapport (RRV 1996:74). Bl.a. föreslogs en ökad kontroll av leverantörer genom att kontroll skall göras av att de personer som företräder ett bolag är laglydiga. Kontrollen föreslås i ökad utsträckning bli ett obligatoriskt inslag i upphandlingsförfarandet. Myndigheterna föreslås bli mera restriktiva med att tillåta underentreprenörer med hänsyn till att erfarenheten visar att användning av underentreprenörer i viss utsträckning har lett till problem för det allmänna när det gäller redovisning av skatter och avgifter. RRV föreslog vidare en ökad kontroll av revisionsorganen när det gäller den personal vid myndigheterna som arbetar med upphandling. Regeringen gav tilläggsdirektiv till att lägga fram egna förslag till förbättrad kontroll vid upphandling på grundval bl.a. av RRV:s rapport (se ovan). har i sitt slutbetänkande lämnad olika förslag till skärpta regler vid upphandling. Bland förslagen kan nämnas att orimligt låga anbud, som inte en anbudsgivare kan ge en rimlig förklaring till, skall förkastas, att en skärpt kontroll av utländska leverantörers registrering i företagsregister i hemlandet skall göras, att olika former av skärpt kontroll genomförs för att klarlägga att skatter och avgifter tidigare betalats samt att bättre möjligheter skall införas att begära redovisning av vilka underentrepenörer som anlitas av en leverantör. Åtgärder mot bolagsplundring m.m. Inom förbereds en utredning av vissa bolagsrättsliga frågor som har samband med ekonomisk brottslighet, bl.a. frågor om s.k. styrelselösa aktiebolag och regler som medger bättre kontroll vid registrering hos . Projektet har sin utgångspunkt bl.a. i en rapport från Riksenheten mot ekonomisk brottslighet rörande åtgärder mot bolagsplundring och som redovisats i föregående lägesrapport till . I en annan rapport från Riksenheten mot ekonomisk brottslighet behandlas frågor om användning av stiftelser i samband med ekobrottslighet. Också inom detta område övervägs lagstiftningsåtgärder. I övervägs vidare frågan om bolagsrevisorers skyldighet att agera vid misstanke om brott. Åtgärder mot bulvanförhållanden m.m. En särskild utredare tillkallades för att utreda frågor om åtgärder mot vissa bulvanförhållanden m.m. (Ju 1996:06, dir. 1996:55). Ett mål för utredningen är att effektivisera bekämpningen av ekonomisk brottslighet genom att förhindra eller försvåra att sådan brottslighet bedrivs med bulvaner som täckmantel. Utredningen skall redovisas före utgången av . Bland utredningens uppgifter kan nämnas åtgärder mot s.k. målvakter och mot illojal användning av generalfullmakter, frågor om kreditupplysning och möjligheter för myndigheter med tillsyn och tillståndsgivning att kunna inhämta information, registreringsfrågor avseende fåmansföretag och vissa frågor kring näringsförbudet. Inom förbereds en ny yrkestrafiklag med bl.a. skärpta regler för åkeri- och taxinäringen. Arbetet har sin utgångspunkt i EG-direktiv på området och i betänkande Ny yrkestrafiklagstiftning (SOU 1996:93). Översynen omfattar en rad åtgärder i samband med tillståndsprövning m.m. , som sett över hela yrkestrafiklagstiftningen, har presenterat ett flertal förslag till regeländringar för den yrkesmässiga trafiken inklusive taxitrafik. Flera förslag syftar till att komma till rätta med de inslag av ekonomisk brottslighet som förekommer inom taxibranschen. Utredningen föreslår t.ex. ökade kapitalkrav för dem som har trafiktillstånd och förändringar av taxameterbestämmelserna. Vidare föreslås åtgärder som skall underlätta myndigheternas tillsyn etc. En proposition, på grundval av utredningens betänkande, kommer att läggas fram för . Länsstyrelserna har i regleringsbrev ålagts att prioritera tillsyn och tillståndsgivning i fråga om den yrkesmässiga trafiken. Det är därvid angeläget att tillsynen av den yrkesmässiga trafiken integreras i annat arbete som länsstyrelserna är involverade i och som avser åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. En skärpning har också skett när det gäller tillståndsprövning och uppföljning inom detta område enligt vad länsstyrelserna har rapporterat. Enligt uppgift har detta lett till att tillståndshavarnas skulder till det allmänna har minskat. Särskilda kontroller av nya tillståndshavare uppges ha haft en god preventiv effekt. (N 1996:03, dir.1996:20) har utrett frågor om att förenkla och effektivisera reglerna om näringsförbud. I betänkandet (SOU 1997:123) Ett effektivare näringsförbud, som överlämnades , föreslås en ny lag om näringsförbud. Lagförslaget behandlar bl.a. frågor om presumtioner för näringsförbud, personkretsen som kan komma att omfattas av näringsförbud samt frågor om talerätt. Ärendet bereds i Närings- och . Skärpta regler mot insiderbrott m.m. Reglerna i insiderlagen (1990:1342) har skärps från . Ändringar i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument har inneburit att ett nytt brott, otillbörlig kurspåverkan, införts. 7 Penningtvätt, sanktioner och processfrågor Några huvudpunkter: - Skärpt lagstiftning om penningtvätt föreslås. - Konkurstillsynen utreds. - Effektivare regler om delgivning med aktiebolag har införts. - Straff- och processrättsliga regler om IT-brottslighet utreds. - Straffansvar för juridiska personer föreslås. - Förverkande av av brott utreds. - Reformering av förberedelsebrottet övervägs. - Sekretessreglerna rörande ekobrott utreds. - Miljöbrottsbekämpningen effektiviseras. - Åtgärder för snabbare handläggning av stora ekobrottmål i domstol vidtas. har sett över lagstiftningen mot penningtvätt för att effektivisera bekämpningen av denna verksamhet (SOU 1997:36). Utredningen föreslår en helt ny lag om penningtvätt. Den nya lagen innebär bl.a. att basen för bekämpningen av penningtvätt breddas genom att också skattebrott skall kunna utgöra förbrott till penningtvätt. En annan nyhet är att åklagare skall kunna besluta om att frysa en misstänkt transaktion . Vidare föreslås att den som för ett belopp överstigande in i eller ut ur landet skall anmäla detta till tullen, som också skall ha befogenhet att hålla kvar medlen vid misstanke om att de härrör från brottslig verksamhet. Utredningen föreslår att penningtvätt kriminaliseras genom en specialstraffrättslig regel som för grova fall omfattar fängelse upp till . Även grov vårdslöshet vid yrkesmässig rådgivning i penningtvättsammanhang föreslås bli straffbelagd. Förslagen har varit föremål för remissbehandling och ärendet bereds i . En särskild utredare tillkallades för att utreda frågor rörande den framtida konkurstillsynen (Ju 1997:05, dir. 1997:74). Utredningsarbetet utgår bl.a. från vid konkurs (RRV 1994:13), vari redovisas verkets erfarenheter och synpunkter från en granskning av konkurstillsynen. Syftet är bl.a. att precisera konkurstillsynens innehåll och hur tillsynen skall kunna fungera på ett effektivt sätt. I direktiven framhålls vikten av att tillsynsfunktionen utformas så att bekämpandet av ekonomisk brottslighet underlättas. Uppdraget skall redovisas före utgången av 1998. Nya regler om delgivning med aktiebolag har införts från (prop. 1996/97:132, bet. 1996/97:JuU16, rskr. 1996/97:215, SFS 1997:268). Reglerna innebär att delgivning under vissa förutsättningar skall kunna ske genom att en handling skickas i lösbrev utan krav på kvittens. Genom sådan s.k. särskild delgivning med aktiebolag underlättas bl.a. delgivning i fall då företrädare för bolag söker förhala ett rättsligt förfarandet genom att hålla sig undan. Inom inventeras vilka regelförändringar som behövs på straff- och processrättens områden mot bakgrund av den nya informationstekniken. Bl.a. ses reglerna om beslag och husrannsakan över. I det praktiska polisarbetet har det uppstått tveksamhet om de nuvarande reglernas tillämplighet i IT-miljö, exempelvis vad som gäller i fråga om att göra husrannsakan i en dator och beslagta information som finns lagrad där. En särskild utredare biträder departementet i arbetet. Straffansvar för juridiska personer (Ju 1995:06, dir. 1995:95) har utrett frågor om sanktioner vid brott i näringsverksamhet. I betänkandet (SOU 1997:127) Straffansvar för juridiska personer, som överlämnades till justitieministern , anger utredningen att reglerna om före- tagsbot inte motsvarat ställda förväntningar. Utredningen har mot denna bakgrund föreslagit att reglerna om företagsbot avskaffas och ersätts med ett nytt sanktionssystem. Förslaget innebär ett straffansvar för juridiska personer. En juridisk person skall kunna dömas till straff om en fysisk person har begått brott i den juridiska personens verksamhet. Straffet skall vara böter, normalt . För att skilja dessa böter från andra former av böter skall de kallas för företags- böter. Utredningsförslaget har utformats med utgångspunkterna att sanktionsreglerna skall vara enkla och praktiska att tillämpa, att sanktionerna skall kunna bestämmas till ett belopp som är tillräckligt högt för att vara avskräckande samt att regleringen skall vara ägnad att underlätta det internationella samarbetet i fråga om bekämpningen av brott i näringsverksamhet. Betänkandet bereds i . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att utreda frågor om att förverka av brott (Ju 1997:02, dir. 1997:48). I uppdraget ligger bl.a. att, mot bakgrund av utvecklingen i fråga om ekonomisk och annan grov brottslighet, undersöka om dagens regler om att förverka av brott är tillräckliga för att kunna angripa denna brottslighet effektivt. Utredningen kan delvis sägas vara en uppföljning av . I flera länder har redan genomförts, eller föreslagits, effektivare regler om förverkande. Det ingår i utredningens uppdrag att ta del av erfarenheterna från sådan lagstiftning i andra länder. Utredningen skall dock avse hela kedjan i förverkandeförfarandet, från spaning och utredning till verkställande av beslut om förverkande. Också andra åtgärder än lagändringar skall övervägas, såsom förbättringar i fråga om arbetsmetoder, myndighetssamarbete, internationellt samarbete och kompetenshöjning. Utredaren skall också överväga om häleribestämmelserna bör ändras för att kriminalisera straffvärda men ej brottsliga förfaranden i fråga om tillgångar som tillkommit på ett brottsligt sätt. Ett exempel kan vara att hjälpa någon annan med att omsätta pengar som utgör undandragen skatt eller tull. Utredningsarbetet skall vara avslutat före utgången av . har i sitt slutbetänkande (SOU 1996:185) lagt fram förslag till delvis omfattande förändringar av den centrala regleringen inom straffrättens område. Bl.a. föreslås ett mera generellt och heltäckande ansvar för förberedelse till brott.