prop · GL031D15 · 1998-01-01 00:00:00 — STUDERAN DE UTBETALDA BELOPP (MKR) BIDRAG UTBETALD A BELOPP (MKR) LÅN Studiehjälp 314 000 1 878 0 Studiemedel 325 750 4 630 9 575 - gymnasial nivå 81 720 1 020 2 029 - högskolenivå 223 720 3 345 6 601 - utlandsstudier 20 320 265 945 Korttidsstudiestöd och internatbidrag 15 830 51 Svux1 20 400 944 227 Svuxa2 36 900 1 250 270 Timersättning m.m. 3 700 113 Svux till studerande vid vissa lärarutbildningar 1 010 44 5 NT-svux 4 010 263 69 () 1. Särskilt vuxenstudiestöd 2. Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa Kostnaderna för studiehjälp har hållits nere genom sänkningen av studiebidraget . Vidare har studiebidrag och extra tillägg betalats ut jämfört enligt tidigare regler. Antalet studerande som fått studiehjälp under /97 är i stort sett oförändrat jämfört med /96. Antalet studerande som beviljades det behovsprövade extra tillägget ökade dock. De senaste årens utbildningssatsningar har inneburit att antalet studerande och antalet studiestödstagare har ökat successivt. Det totala antalet studerande som fick studiemedel ökade med mellan /96 och /97. Den största ökningen har skett för studerande på grund- och gymnasieskolenivå, där ökningen motsvarar . Antalet studerande som beviljats svux och svuxa var i stort sett oförändrat mellan läsåren 1995/96 och 1996/97. Utnyttjandet av resurserna för svuxa har varit lägre än beräknat. infördes möjligheten till vuxenstudiestöd, s.k. NT-svux, för studier vid vissa tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. Efter den tredje antagningen har enligt preliminära uppgifter nära 8 000 studenter utnyttjat möjligheten att läsa vid dessa utbildningar. Det särskilda utbildningsbidraget ingår som en del av denna utbildningssatsning. Arbetslösa ges en möjlighet att studera med detta stöd på motsvarande grundskole- eller gymnasieskolenivå. Även anställda kan under vissa förutsättningar få stödet. Beloppet motsvarar vad en person skulle få i arbetslöshetsersättning vid arbetslöshet. Omkring 77 000 studerande beräknas få särskilt utbildningsbidrag och omkring 63 000 . En stor del av de studerande kommer att få annat vuxenstudiestöd eller studiemedel. Efterfrågan på utbildningsplatser och studiestöd är mycket stor. Den kraftiga förstärkningen av antalet utbildningsplatser som sker fr.o.m. innevarande budgetår och både inom högskolan och samt införandet av det särskilda utbildningsbidraget kommer att medföra att antalet studerande som söker och beviljas studiestöd ökar dramatiskt. Drygt 1,2 miljoner personer har studielån. Lånen har ett sammanlagt värde av , varav för lån beviljade fr.o.m. . Betalningsfrekvensen är fortfarande hög men visar tendenser att minska. Antalet anståndsärenden har ökat . beräknas knappt 290 000 låntagare få anstånd med betalningen. Av de anstånd som beviljats för lån tagna efter 1989 är på grund av studier. En parlamentariskt sammansatt kommitté har lämnat betänkandet Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90). Betänkandet har remitterats och remissinstansernas svar har inkommit. Regeringen avser att återkomma avseende ett nytt återbetalningssystem för studielånen grundat på utredningens förslag kombinerat med en prövning av bidragsandelens storlek 2000. Utgiftsutvecklingen inom området präglas av de stora utbildningssatsningar som genomförs inom både vuxenutbildningen och högskolan. Intresset för det nya särskilda utbildningsbidraget är stort. Prognosen för anslaget visar att ett underskridande på anslaget kommer att uppstå med . Prognosen för utnyttjande av särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) är dock osäker på grund av den kraftiga utbyggnaden av vuxenutbildningen inom . Regeringen utgår från att hela anslaget kan komma att utnyttjas . Totalbeloppen, som framgår av följande uppställning (), avviker från de belopp som angavs i den ekonomiska vårpropositionen (1996/97:150) på grund av att medel har beräknats för ytterligare 10 000 platser inom högskolan samt att utgifterna för räntor på studielånen väntas öka mer än beräknat. UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 ANVISAT 1997 UTGIFTSPROG NOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 Totalt för utgiftsområde 15 17 469 12 529 17 324 16 823 21 334 22 619 23 815 Därav 1996 Utgift 1 881 650 Utgifts - progno s 1 942 200 1998 Förslag 2 139 056 1999 Beräkna t 2 104 730 2000 Beräkna t 2 199 341 Beloppen anges i tusental kronor De utgifter som belastar anslaget är studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg enligt 3 kap. studiestödslagen (1973:349). Vidare bekostas från anslaget - enligt särskild förordning (CSNFS 1983:17) - ersättning till svenska elever utomlands för dagliga resor. Under anslaget redovisas också medel för stipendier till studerande som genomgått basårsutbildning inom komvux. Utgifterna på området är främst beroende av antalet 16-19-åringar som studerar i gymnasieskolor och motsvarande skolformer. En jämförelse mellan anvisade medel för /96 och utfall visar att ett överskridande gjorts med . Under kan anslaget komma att överskridas med främst till följd av att den genomsnittliga studietiden per studerande och år närmar sig maximala . Regeringen avser att återkomma om det visar sig att ett finansieringsbehov föreligger. Regeringens överväganden Studiebidrag Studiehjälp lämnas för den del av läsår under vilken den studerande bedriver studier. Studiebidrag betalas i allmänhet ut . Bidraget, som beloppsmässigt följer det allmänna barnbidraget, är . Regeringens förslag: Studiebidraget i studiehjälpen höjs från till i månad. Skälen till regeringens förslag: Under utgiftsområde 12 föreslår regeringen en höjning av det allmänna barnbidraget från till . Med anledning av detta föreslås även en höjning av studiebidraget i studiehjälpen med motsvarande belopp. Förslaget kräver en ändring av 3 kap. 6 § studiestödslagen (1973:349). Under /97 betalades studiebidrag ut till cirka 314 000 studerande. Prognosen för elevutvecklingen är något osäker och regeringen räknar med ett oförändrat antal studerande jämfört med . Kostnaden för höjningen uppgår till . Totalt beräknas kostnaden för studiebidrag till 1 . Extra tillägg Extra tillägg beviljas med , eller beroende på familjens ekonomiska situation. Extra tillägg lämnas liksom studiebidrag normalt . Under /97 betalades extra tillägg ut till 25 000 studerande. Under beräknas tillägget betalas ut till ungefär samma antal studerande. Medelsbehovet uppgår till . Inackorderingstillägg Inackorderingstillägg beviljas i huvudsak till studerande utanför det offentliga skolväsendet (folkhögskolor, fristående skolor, riksinternatskolor m.fl.) med lägst och högst beroende på avståndet mellan hemmet och skolan. Under /97 fick nära 3 000 studerande inackorderingstillägg. Ungefär samma antal elever beräknas få tillägget under . Medelsbehovet uppgår till . Dagliga resor för studerande utomlands m.m. Kostnaderna för dagliga resor till och från skolan för studerande utomlands beräknas till under . Studerande som är och genomgår naturvetenskaplig och teknisk basårsutbildning inom komvux under /98 föreslås få ett stipendium på efter slutförd utbildning. Medel för detta ändamål beräknas under anslaget A 3. Därav 1996 Utgift 7 563 657 Utgifts - progno s 9 634 000 1998 Förslag 9 904 570 1999 Beräkna t 9 866 130 2000 Beräkna t 10 482 670 Beloppen anges i tusental kronor De utgifter som belastar anslaget är dels studiemedel i form av studiebidrag, dels räntesubventioner och avskrivning av studielån som ingår som en del i studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). Dessutom belastas anslaget av avskrivningar av studielån som ingått som en del i studiehjälpen enligt äldre bestämmelser samt av kostnader för avskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier (ändrad 1994:715) eller på grund av att låntagaren avlidit eller varit varaktigt betalningsoförmögen. Studiemedelsanslaget är rättighetsstyrt och belastningen är beroende bl.a. av antalet studerande och lånebenägenheten. Även faktorer som konjunkturläget, ränteutvecklingen och basbeloppet styr utgifterna på området. Ränteutgifterna styrs också av den ingående fordran som staten har på låntagarna. Antalet studiemedelstagare har ökat kraftigt. En jämförelse mellan anvisade medel och utfall för /96 visar ett överskott på nästan . Prognosen visar att utgifterna för studiemedlen kommer att bli högre än vad som tidigare beräknats främst på grund av högre räntekostnader. CSN:s totala upplåning från beräknas bli vid utgången av 1997 för studielån tagna efter 1989. beräknas ytterligare lånas upp för studielån. Regeringen avser att återkomma om det visar sig att ett finansieringsbehov uppstår utgifter. Regeringens överväganden Under /97 fick nära 326 000 studerande studiemedel. Detta är en ökning med i förhållande till /96. Det maximala beloppet i studiemedel är , varav är bidrag. kommer antalet permanenta platser vid universitet och högskolor att utökas med 60 000. Ytterligare 10 000 platser tillkommer . sker en kraftig utökning av vuxenutbildningen inom på grund- och gymnasieskolenivå. Regeringen bedömer att sammanlagt omkring 68 000 personer kommer att få studiemedel på grund- och gymnasieskolenivå och omkring 69 000 . Regeringen bedömer vidare att omkring 233 000 studerande på eftergymnasial nivå kommer att få studiemedel och omkring 242 000 . Kostnaden för studiebidrag uppgår till 5 . En stor del av anslagsbelastningen utgörs av räntekostnader till följd av att den totala skuldstocken ökar och återbetalningarna ännu är relativt små. Utgiften för räntor och avskrivningar beräknas uppgå till 4 . Regeringen har i vårpropositionen (prop. 1996/97:150) aviserat besparingar på inom studiemedelsområdet . I det följande redovisas hur besparingarna skall uppnås. Studiemedel för studier utomlands Studiemedel för studier utomlands kan beviljas till svenska medborgare samt till medborgare från andra EES/EU-länder som på grund av verksamhet i kan jämställas med svenska medborgare. För studier i ett annat nordiskt land lämnas stu- diemedel på i huvudsak samma villkor som vid studier i . Vidare kan studiemedel beviljas för i princip all eftergymnasial utbildning utanför som bedöms ha en godtagbar standard. Dessa liberala regler för studier utanför infördes i samband med omläggningen av studiemedelssystemet . Bedömningen av om en utbildning kan anses ha en godtagbar standard görs av när det gäller eftergymnasial utbildning och CSN när det gäller gymnasial utbildning. Studiehjälp och studiemedel för gymnasiala studier utanför ges bara om motsvarande utbildning inte finns i . Dock kan barn till svenska medborgare som vistas utomlands, t.ex. i svensk utrikestjänst, som regel få studiehjälp för gymnasiestudier i vistelselandet. Vuxenstudiestöd kan inte beviljas för studier utomlands. Antalet studerande som beviljats studiemedel för utlandsstudier har ökat kraftigt . Under /97 beviljades stöd till omkring 20 000 studerande. studerar i de andra nordiska länderna, i europeiska länder utanför , i och och i övriga världsdelar. Studier utomlands är som regel förenade med högre kostnader än studier i . Det gäller särskilt om den studerande måste betala undervisningsavgifter. Den studerande kan få extra studielån med per studiemånad för avgifter. Extra lån lämnas också för reskostnader och försäkringar. Beviljningen av extra lån medför att skuldsättningen för utlandsstudier kan bli mycket hög. Regeringens bedömning: Möjligheterna att få studiemedel för studier utanför bör begränsas till i huvudsak utbildningar på högskolenivå. Beviljningen av extra lån för undervisningsavgifter bör vara mer restriktiv. Skälen för regeringens bedömning: Den utvidgning av möjligheterna till utlandsstudier som infördes medförde att ett stort antal studerande har kunnat genomgå längre eller kortare utbildning utomlands med förmånliga ekonomiska villkor. Samhället har därmed tillförts vidgad kompetens och internationella erfarenheter. En undersökning bland utlandsstuderande (1994:1) visar på i huvudsak positiva effekter av reglerna. Det är av stor vikt att slå vakt om internationaliseringsprocessen inom utbildningsområdet och studerandeutbytet länder emellan. Av den anledningen är det också angeläget att vidmakthålla den huvudinriktning som låg till grund för de nuvarande reglerna om rätt till studiemedel vid utlandsstudier. Men det finns naturligtvis också anledning att överväga om reglerna behöver justeras i något avseende så att resurserna används så effektivt som möjligt. Antalet studerande har som nämnts ökat kraftigt. Nyttan av utlandsstudierna kan i en del fall ifrågasättas i förhållande till de kostnader som de är förknippade med. De möjligheter till studiestöd vid utlandsstudier som och de övriga nordiska länderna erbjuder är bland de mest generösa i världen, både till innehåll och räckvidd. I nuvarande statsfinansiella läge är emellertid vissa besparingar nödvändiga. förordar i sitt betänkande Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90) att de studerande som betalar undervisningsavgifter skall få ett visst bidrag för att delvis täcka avgifterna. Särskilda medel föreslås avsättas inom ramen för antalet högskoleplatser. Även CSN har i flera sammanhang fört fram förslag om införande av ett bidrag till avgifterna. Regeringen är emellertid inte beredd att godta de ökade kostnader som ett extra bidrag skulle medföra. I sitt yttrande över betänkande har CSN utförligt redogjort för sin syn på de nuvarande reglerna. CSN har också lämnat förslag till ändringar för den händelse begränsningar måste ske i utlandsprogrammet. Bland annat förordar CSN att den generella tidsgränsen för rätt till studiemedel, , skall bestämmas till för utlandsstudier. Förlängning skall som vid studier i kunna ske om det finns särskilda skäl. Den som t.ex. antas till en fyraårig utbildning skall inom ramen för särskilda skäl kunna erhålla studiemedel . Däremot bör inte, enligt CSN, studiemedel beviljas för det inledande året (s.k. freshman year) av en fyraårig BA (Bachelor of Arts) i . Detta inledande år kan nämligen i princip anses utgöra studier på gymnasial nivå. Även studier vid som inte enligt avtal mellan skolan och ett universitet kommer att tillgodoräknas i en BA bör undantas från rätt till stöd. För förberedande språkstudier som anordnas av universitet och högskolor utomlands bör krav normalt kunna ställas att grundkunskaperna inhämtats i . Därmed kan också studietiden för sådana förberedande kurser kortas ned. Annan utbildning på gymnasial nivå eller utbildning på eftergymnasial nivå som inte är högskolemässig bör ge rätt till stöd endast undantagsvis när särskilda skäl finns, anser CSN. När det gäller det konstnärliga området menar CSN att stöd bör ges enbart för utbildningar som utgör en värdefull påbyggnad till en tidigare grundutbildning. Regeringen avser att ge i uppdrag att bedöma och efter samråd med CSN lämna förslag om vilka utbildningar utomlands som lämpligen bör ge rätt till statligt studiestöd. Det är emellertid nödvändigt att redan nu begränsa utflödet av bidrag och lån. Regeringen anser att CSN:s förslag tills vidare utgör lämpligt avvägda prioriteringar mot bakgrund av syftet med utlandsprogrammet och behovet att hålla kostnaderna nere. Åtgärder i den angivna riktningen bör vidtas. Även med de restriktioner som görs kommer studiemedel normalt att kunna lämnas för i princip all grundutbildning vid universitet och högskolor utomlands. Som kommer stöd också att kunna ges för värdefulla utbildningar som saknas i . Det är viktigt att den studerande får den utländska utbildningen tillgodoräknad i . Här har högskolan ett stort ansvar. beviljas som nämnts extra studielån (s.k. extra studiemedel) för avgifter med per studiemånad. För den som utnyttjar denna möjlighet och studerar utomlands blir skuldsättningen orimligt stor, ofta dubbelt så stor som vid motsvarande studier i . Man måste räkna med att flertalet sådana lån inte kommer att betalas tillbaka i sin helhet. Regeringen anser det därför nödvändigt att möjligheterna till extra lån för avgifter begränsas, exempelvis till en halvering av nuvarande lånebelopp. Detsamma bör för övrigt gälla även i de fall avgifter förekommer vid svenska studie- stödsberättigande utbildningar. De som har påbörjat en utbildning bör få studiestöd enligt nuvarande regler under en övergångstid. Sammantaget kommer antalet utlandsstuderande att reduceras successivt. Regeringen räknar med en dryg halvering . En stor del av den grupp som med de nya reglerna inte får studiemedel för studier utomlands kommer emellertid att söka sig till studier i i stället. Med beaktande av detta beräknas belastningen på anslaget minska med , varav i räntor, och med ytterligare i bidrag under vardera och 2000. beräknas utbetalningen av lån ha minskat med jämfört med nuläget. Enligt 4 kap. 36 § studiestödslagen ankommer det på regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att utforma de närmare bestämmelser som behövs för beviljning av studiemedel för studier utanför . Återkrav - efterkontroll av inkomst Efter det att studiestöd beviljats kan förhållanden inträffa som är av betydelse för rätten till stöd eller för stödets storlek. Det kan röra sig om byte av utbildning, studieavbrott, ändrade inkomster etc. I studie- stödsförordningen regleras att den studerande är skyldig att till CSN anmäla sådana ändrade förhållanden som är av betydelse för rätten till studiestöd eller för stödets storlek. Har studiestöd uppburits obehörigen eller med för högt belopp och den studerande insett eller bort inse detta kan enligt bestämmelserna i 9 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349) vad som utbetalats för mycket genast återkrävas. På det återkrävda beloppet tas ränta ut med en räntesats som är över statens utlåningsränta. CSN kan om det finns särskilda skäl sätta ned räntan. , som i sitt betänkande tar upp kontrollfrågorna, anser att nuvarande regler behöver ändras i vissa avseenden. Regeringen återkommer senare med ställningstagande till utredningsförslagen i dess helhet. En ändring i reglerna om återkrav bör emellertid göras . Regeringens förslag: Om någon har fått studiemedel felaktigt eller med för högt belopp på grund av att inkomsten varit högre än den som lagts till grund för beräkningen av studiemedlen, får det som betalats ut för mycket krävas tillbaka. Belopp understigande en av regeringen fastställd miniminivå skall dock inte krävas tillbaka. Om någon genom oriktiga uppgifter eller genom att inte fullgöra sin uppgifts- och anmälningsskyldighet eller på annat sätt har orsakat att studiestöd lämnats felaktigt eller med för högt belopp får det för mycket utbetalda beloppet krävas tillbaka. Om någon på annat sätt fått studiestöd felaktigt eller med för högt belopp och insett eller skäligen borde ha insett detta, får det belopp som utbetalats för mycket återkrävas. Återbetalningsskyldigheten skall i vissa fall kunna efterges helt eller delvis om det finns synnerliga skäl. Skälen för regeringens förslag: Studiemedlen reduceras när den beräknade inkomsten under det kalenderhalvår då studier bedrivs överstiger ett visst belopp, det s.k. fribeloppet. Uppgifter om inkomst lämnas av den studerande i studiemedelsansökan. Ändras därefter inkomstförhållandena skall anmälan göras till CSN. Enligt nuvarande rutiner sker en efterkontroll genom samkörning av de uppgifter som lämnats till CSN mot inkomstuppgifterna i register. Visar det sig att för mycket stöd betalats ut kan CSN besluta om återkrav förutsatt att den studerande har insett eller bort inse att för mycket studiestöd har betalats ut. De aktuella ärendena kräver särskilda utredningsinsatser. Risk finns också att bedömningen varierar mellan CSN-kontoren. anser att studiemedelsbeloppet alltid skall kunna korrigeras i efterhand med hänsyn till den studerandes faktiska inkomst /kalenderhalvåret. Har inkomsten varit högre än vad som tidigare uppgetts och som lagts till grund för beräkningen för studiemedlen skall det för mycket utbetalda beloppet kunna krävas tillbaka utan att någon prövning görs om den studerande varit i god tro eller ej. Regeringen delar denna uppfattning. Studiemedelsbeloppet skall alltså kunna justeras i förhållande till den sammanräknade inkomsten av tjänst, näringsverksamhet och kapital vid taxeringen. Kravet på myndigheten att avgöra huruvida den studerande har insett eller bort inse att för mycket stöd har betalats ut bör tas bort. Inte heller behöver myndigheten i dessa fall avgöra om den studerande har förorsakat felutbetalningen. Därmed kommer alla studerande att behandlas lika i likartade situationer. Den administrativa hanteringen underlättas. Belopp som understiger en viss miniminivå, exempelvis 300 konor, bör dock inte återkrävas. Liksom nu skall den studerande vara skyldig att anmäla inkomstökningar till CSN. Sker anmälan kan ändring av studiemedelsbeloppet i vissa fall ske under löpande termin. Är i stället återkrav aktuellt minskar ränteutgifterna för den studerande vid egen anmälan jämfört med om inkomstökningen framkommer i samband med den nämnda kontrollen hos . Återkrav av studiestöd på grund av ökade inkomster som här beskrivits har betydelse enbart för studerande som har studiemedel. Återkrav på grund av andra ändrade förhållanden kan däremot avse alla former av studiestöd. När det rör sig om förändringar i studiesituationen som exempelvis avbrott i studier, ändrad studieomfattning eller byte av utbildning skall i princip alltid rätten till studiestöd omprövas. Den studerande skall anmäla sådana ändrade förhållanden. Sker inte detta eller om den studerande på annat sätt orsakar en felaktig utbetalning bör han eller hon bli återbetalningsskyldig. Denna återbetalningsskyldighet föreligger även om den studerande inte har insett eller bort inse konsekvenserna av sitt handlande. Har studiestöd betalats ut felaktigt eller med för högt belopp på grund av andra orsaker än som här nämnts bör ett beslut om återkrav liksom alltid föregås av en godtrosprövning. En möjlighet till eftergift av återkrav bör också finnas om synnerliga skäl föreligger. Mycket starka skäl bör då föreligga, som t.ex. en felaktig beräkning från myndighetens sida. Bestämmelserna i studiestödsförordningen behöver förenklas och förtydligas. Det ankommer på regeringen att göra sådana ändringar. Det är vidare av stor vikt att informationen till de studerande om anmälningsskyldighet och återkravsregler blir så fullständig som möjligt. De förändringar som föreslås beräknas medföra att ytterligare återkrävs. Tillsammans med ränteinkomster beräknas besparingen uppgå till . Förslaget medför ändringar i 9 kap. 2 § studiestödslagen. Regeringens förslag: Studiemedel får inte lämnas för forskarutbildning om den studerande redan har fått studiemedel . Den studerande får inte vara eller ha varit anställd som doktorand eller ha eller ha haft utbildningsbidrag för doktorander. Skälen för regeringens förslag: Skälen för regeringens förslag finns redovisade under utgiftsområde 16 (avsnitt 5.5.7). Förslaget medför ändring i 4 kap. 8 § studiestödslagen. 1 371 419 Därav 1996 Utgift 2 113701 Utgifts - progno s 4 584 636 1998 Förslag 8 624 280 1999 Beräkna t 9 989 783 2000 Beräkna t 10 589 558 Beloppen anges i tusental kronor De utgifter som belastar anslaget är korttidsstudiestöd, internatbidrag och särskilt vuxenstudiestöd (svux) i form av vuxenstudiebidrag. Från anslaget betalas också utgifter för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) i form av vuxenstudiebidrag samt utgifter för det särskilda utbildningsbidraget som infördes inom ramen för (SFS 1996:1654). En jämförelse mellan aviserade medel och utfall för /96 visar anslaget underskridits med 1 102 miljoner. Detta beror på att svuxa inte utnyttjades i den omfattning som förväntades. I prognosen är utnyttjandet av svuxa osäkert på grund av den kraftiga utbyggnaden av vuxenutbildningen inom . Regeringen utgår från att hela anslaget kan komma att utnyttjas . Regeringens överväganden har beslutat (prop.