prop · GL03150D6 · 1998-01-01 00:00:00 — I de två återstående fallen förutsätts priserna i det ena fallet sjunka så mycket att nettopriset kommer att sammanfalla med det som gäller i , dvs per paket medan i det andra fallet paketpriset antas sjunka till den danska nivån, varvid nettopriset bestäms som en restpost. Det senare fallet är av ett uppenbart intresse då en prissänkning av denna storlek är önskvärd för att begränsa gränshandeln; nivån i är ungefär densamma som i . Vid en jämförelse mellan de olika tabellerna såvitt gäller effekterna av en prissänkning med framkommer det tidigare redovisade resultatet; vid föreslagna regler sjunker nettopriserna mindre än vid gällande regler. har noterats att det är önskvärt att priset faller ner till dansk nivå, dvs. ett paketpris på . Vid gällande regler kräver detta en mycket kraftig neddragning av nettopriset, från till . Vid föreslagna regler krävs en väsentligt mindre neddragning, till . Vid denna nivå kommer ändå nettopriset att ligga över den danska nivån. Betydelsen av skattestrukturen illustreras också av resultaten för prissänkningar som resulterar i nettopriser på dansk nivå. Vid gällande regler kan priserna bara sjunka till medan vid föreslagna regler priserna kan falla ner till . I olika avseenden förbättrar alltså föreslagna regler förutsättningarna för att sänka priserna så att gränshandeln och konsumtion av illegala cigarretter minskar. Regeringen förutsätter att grossister och detaljhandel utnyttjar dessa förutsättningar. De föreslagna åtgärderna innebär att inte kommer att uppfylla EU:s krav om att det samlade punktskatteuttaget skall uppgå till av detaljhandelspriset. kommer därför att ta upp diskussioner med EU om en förlängning av det svenska undantaget. Frågan är då hur konsumenterna kommer att reagera vid en prissänkning ner till dansk nivå. Bedömningar av elasticiteter, baserade på de senaste årens pris- och volymförändringar, indikerar att det inte är orimligt med elasticiteter i intervallet 1 1,5. Bakom dessa elasticiteter ligger dels ändrade rökvanor, dels en ökad illegal försäljning. Initialt torde ändrade rökvanor stå för en betydande del av försäljningsminskningen, medan den illegala försäljningen förväntas öka i takt med att försäljningskanaler blir mer etablerade och utsträcks till nya delar av landet som svarthandeln blir mer socialt accepterad. Därmed kommer en allt större del av försäljningen bero på den illegala försäljningen. Vi har således ännu inte sett hela effekten av de prishöjningar som skedde . Om inga åtgärder vidtas kan man förvänta sig en fortsatt försäljningsminskning . över en längre tidsperiod kan elasticiteten också förväntas ligga väsentligt över 1 (ett). Den förväntade minskningen av totalkonsumtionen av tobak som förutsattes när skatten höjdes kan också ifrågasättas. Den ökade illegala hanteringen av tobak som följt i skattehöjningens spår har i stället försämrat möjligheten av att följa utvecklingen av tobakskonsumtionens totala omfattning. Det har, som tidigare nämnts, även blivit svårare att bilda sig en uppfattning om konsumtionen bland ungdomar påverkats eftersom kontrollen av försäljning till ungdomnar under sannolikt har försämrats. Det finns således skäl som talar för att de skattehöjningar som av hälsoskäl genomförts inte fått avsedd effekt. Reaktionen på en prissänkning behöver inte bli lika kraftig som vid de senaste prishöjningarna. Vid en prissänkning kommer inte den faktiska cigarettkonsumtionen att återgå till tidigare nivåer vilket inte heller är önskvärt. Ökningen av handeln med illegala cigaretter kommer inte heller att reverseras fullt ut. Sammantaget innebär detta att elasticiteten vid en prissänkning kan visa sig vara lägre än vid en prishöjning. Å andra sidan kan elasticiteten vid en prissänkning variera positivt med sänkningens storlek genom förekomsten av obeskattade substitut. Såvitt gäller de föreslagna regelförändringarnas effekter på tobaksskatteintäkterna blir varje försök till kvantifiering högst osäker. En osäkerhet gäller den framtida utvecklingen i frånvaro av åtgärder där utvecklingen vid dagens priser på legala cigaretter i förväntas bli mer negativ än vad som tidigare kunnat förutses. Det är mot denna osäkra utveckling som en finansieringsbedömning skall göras. En annan osäkerhet gäller storleken på elasticiteten vid en prissänkning, och särskilt vid prissänkningar av den storleksordning som de föreslagna reglerna medger. Vid bedömningen av effekterna på de offentliga finanserna skall vidare vägas in den återhållande effekt på den illegala handeln med cigaretter som regeringens förslag på kontrollområdet kommer att få. Vid en samlad bedömning anser regeringen att de föreslagna åtgärderna inte kommer att påverka de offentliga finanserna negativt. I ett längre tidsper- spektiv skapar åtgärden tvärtom bättre förutsättningar att bevara skattebasen, framför allt genom att en större andel av den totala cigarettkonsumtionen kommer att beläggas med svensk skatt. Regeringen avser att ingående följa effekterna för folkhälsan av de nu föreslagna ändringarna i skattereglerna. Om det skulle visa sig att de förändrade reglerna leder till en ogynnsam utveckling när det gäller tobakskonsumtionen är regeringen beredd att återkomma med förslag till motåtgärder. TABELL 6.2: EFFEKTER AV OLIKA PRISSÄNKNINGAR VID GÄLLANDE SKATTEREGLER PRIS PRISSÄNKNING MED 1 KR NETTOPRIS SOM PRIS SOM Styckeskatt (kr/cigarett) 0,85 0,85 0,85 0,85 Värderelaterad skatt (%) 17,80 17,80 17,80 17,80 Detaljhandelspris (kr/pkt) 44,50 43,50 37,12 34,00 Styckeskatt (kr/pkt) 17,00 17,00 17,00 17,00 Värderelaterad skatt (kr/pkt) 7,92 7,74 6,61 6,05 Tobaksskatt (kr/pkt) 24,92 24,74 23,61 23,05 Moms (kr/pkt) 8,90 8,70 7,42 6,80 Nettopris (kr/pkt) 10,68 10,06 6,09 4,15 TABELL 6.3: EFFEKTER AV OLIKA PRISSÄNKNINGAR VID FÖRESLAGNA SKATTEREGLER PRIS VID OFÖRÄNDRADE MARGINALER PRISSÄNKNING MED 1 KR PRIS SOM NETTOPRIS SOM Styckeskatt (kr/cigarett) 0,20 0,20 0,20 0,20 Värderelaterad skatt (%) 39,20 39,20 39,20 39,20 Detaljhandelspris (kr/pkt) 35,98 34,98 34,00 24,74 Styckeskatt (kr/pkt) 4,00 4,00 4,00 4,00 Värderelaterad skatt (kr/pkt) 14,10 13,71 13,33 9,71 Tobaksskatt (kr/pkt) 18,10 17,71 17,33 13,71 Moms (kr/pkt) 7,20 7,00 6,80 4,95 Nettopris (kr/pkt) 10,68 10,27 9,87 6,09 6.2.4.2 Upphävande av reglerna för indexering av vissa punktskatter Regeringens förslag: Reglerna om indexering av skattesatserna för tobaksskatt och alkoholskatt upphävs. Bakgrunden till regeringens förslag: Regler för indexering av skattesatser finns för tobaksskatt, alkoholskatt, försäljningsskatt på motorfordon samt energi- och koldioxidskatt. Enligt reglerna skall regeringen i slutet av , på grundval av förändringarna i prisläget, i förordning fastställa de skattesatser som skall gälla året därpå. För tobaks- och alkoholskatterna skall beräkningen göras utifrån prisförändringarna september september och förordningar utfärdas . För övriga skatter gäller prisförändringarna oktober oktober med förordningar . Indexeringsreglerna infördes (prop. 1993/94:25, bet. 1993/94:FiU1, rskr. 1993/94:100, SFS 1993:1508, 1512 1513) och omfattade ursprungligen den allmänna energiskatten, bensinskatten, dieseloljeskatten, koldioxidskatten, tobaksskatten och dryckesskatten. Motivet var att värdesäkra skatteintäkterna. 1993/94:25, Inriktningen av den ekonomiska politiken, anfördes bl.a. att punktskatterna i de flesta fall tas ut med ett visst belopp per styck, en styckeskatt. Vid oförändrade skattesatser och viss inflation innebär detta att det reala skatteuttaget sjunker över tiden. Med en årlig inflation på kommer det reala skatteuttaget att minska med . Med en lägre inflationstakt på exempelvis kommer det reala skatteuttaget att minska med . I ett makroperspektiv innebär den bristande realvärdesäkringen att skattekvoten skatterna uttryckta som andel av BNP sjunker över tiden. I då rådande statsfinansiella läge och de krav detta ställde på en sanering av finanserna borde punktskatteintäkterna värdesäkras. Genom en koppling av nivån på punktskattesatserna till den allmänna prisutvecklingen skapades en ordning där det reala skatteuttaget säkerställs. Detta bidrog också till en större säkerhet om statens intäkter från punktskatteområdet. Indexeringen begränsades till att avse perioden 1998 vilket var perioden för det saneringsprogram för de offentliga finanserna som lades fram i propositionen. Från utvidgades värdesäkringen till att även omfatta försäljningsskatten på motorfordon, utan tidsbegränsning, och den tidsbegränsning som gällt för skatterna på tobak, alkohol och energi slopades (prop. 1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28, rskr. 1994/95:439, SFS 1995:912, 915 917). Skälen för regeringens förslag: Regeringen ställer sig i princip bakom tanken på att intäkterna från de viktigaste punktskatterna bör vara värdesäkrade. Emellertid är behovet av indexering mindre nu än då det infördes eftersom inflationen ligger på en helt annan nivå. En automatisk uppräkning av skattesatserna föregås inte heller av några överväganden om det lämpliga i skattehöjningarna. Detta är en nackdel som är särskilt tydlig inom alkohol- och tobaksskatteområdet. Sammantaget anser regeringen att övervägande skäl talar för att de nuvarande indexeringsreglerna beträffande alkohol- och tobaksskatten bör upphävas. Förändrade skatter inom detta område bör föregås av en politisk prövning av lämpligheten i att vidta åtgärder. Det kan också påpekas att systemet när det permanentades 1996 inte ansågs innebära en budgetförstärkning eftersom skattesatserna sett i ett historiskt perspektiv ändå hade justerats upp i en takt minst motsvarande inflationen. Åtgärden bedöms vara offentligt-finansiellt neutral med tanke på att storleken på de underliggande skattebaserna är förhållandevis starkt känslig för prisförändringar. Förslaget innebär att 42 § lagen (1994:1563) om tobaksskatt och 37 § lagen (1994:1564) om alkoholskatt upphävs. 6.2.5 Fastighetsskatten på vattenkraftverk Regeringens förslag: Fastighetsskatten på mark- värdet av vattenkraftverk sänks . Bakgrunden till regeringens förslag: Produktion av vattenkraft har beskattats . Skatten baserades ursprungligen på producerad mängd el. Skattesatsen som varierade beroende på när anläggningen hade tagits i drift, uppgick högst till per kWh. höjdes både produktionsskatterna på vattenkraft och kärnkraft som ett led i finansieringen av EU-medlemskapet. höjdes skatterna på nytt för att bidra till finansieringen av utbildningssatsningen, det s.k. . Produktionsskattehöjningarna har kritiserats, framför allt för att de inneburit en ökad belastning för de elintensiva företagen. I den ekonomiska vårpropositionen 1997 (prop. 1996/97:150) konstaterades också att större delen av den elektriska kraften fortfarande såldes i enlighet med avtal som ingåtts före avregleringen av elmarknaden. Därför kunde elproducenterna övervältra skattehöjningen på konsumenterna genom höjda elpriser. Mot denna bakgrund omvandlades en del av produktionsskatterna till konsumtionsskatt på el. En tidigare beslutad höjning av produktionsskatterna togs tillbaka och i stället höjdes energiskatten på fossila bränslen och el. omvandlades vattenkraftsskatten till en fastighetsskatt på vattenkraft. Ytterligare ett steg i övergången till konsumtionsskatt på el togs då fastighetsskatten på markvärdet av vattenkraftverk sänktes till som energiskatten på el höjdes med per kWh. Eftersom ingen energiskatt tas ut på el som förbrukas vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet förväntades skatteomläggningen medföra sänkta kostnader för den elintensiva industrin. Skälen för regeringens förslag: En säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Det är angeläget att den elintensiva industrin ges konkurrenskraftiga villkor. Beskattningen av el i produktionsledet utgör ett problem i en situation där förhållandena på elmarknaden är sådana att beskattningen leder till ökade kostnader för elanvändarna. Inom ramen för den översyn av hela energibeskattningen som pågår inom och där förslagen sammantagna skall ge ett oförändrat skatteuttag på området prövas därför i vilken takt beskattningen av el i produktionsledet skall avvecklas. Det finns emellertid anledning att redan nu ta ett ytterligare steg vad gäller denna beskattning. Regeringen föreslår därför att den del av fastighetsskatten på markvärdet av vattenkraftverk som svarar mot den tidigare produktionsskatten avskaffas fr.o.m. . Detta innebär en sänkning av skatten på markvärdet från till . Kvarvarande del svarar mot den skatt som utgår på industrifastigheter, inkl. elproduktionsenheter. Regeringens förslag: Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffas fr.o.m. . reklamskatteutrednings förslag: Utredningen har föreslagit att reklamskatten avskaffas. Remissinstanserna: Nästan samtliga remissinstanser har tillstyrkt utredningens förslag att avskaffa reklamskatten. i ställer sig bakom utredningens ståndpunkt att de administrativa kostnaderna i skattesystemet måste vägas mot skatternas principiella och statsfinansiella betydelse. I fallet reklamskatten så innebär situationen att den bör ersättas med en mer likformig och lättadministrerad skatt. Pres(s)gruppen har tillstyrkt ett avskaffande av reklamskatten under förutsättning att detta inte äventyrar presstödets fortbestånd. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi97/1238). Bakgrunden till regeringens förslag: Enligt lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam tas skatt ut för annons som är avsedd att offentliggöras inom landet och för reklam som är avsedd att spridas inom landet i annan form än annons. Med annons menas ett särskilt utrymme som upplåtits i trycksak för återgivning av text eller bild för annan än utgivaren och sådant utrymme i trycksaken som tagits i anspråk av utgivaren för egen reklam. Med reklam avses ett meddelande som har till syfte att åstadkomma eller främja avsättning i kommersiell verksamhet av vara, fastighet, nyttighet, rättighet eller tjänst. Med reklamtrycksak avses trycksak som framställts huvudsakligen i syfte att offentliggöra reklam. Skatteplikt föreligger för annons som avser reklam och för annan annons för vilken vederlag utgår. Undantag från skatteplikten gäller för annonser i periodisk publikation som är organ för ideella sammanslutningar. Vidare undantas publikation som ges ut på främmande språk för spridning huvudsakligen utomlands samt egenannons i publikation och reklamtrycksak. Skatteplikt föreligger vidare för reklamtrycksak och för reklam som återges i s.k. ljustidning, i eller i anslutning till trafikmedel, butikslokal, sportanläggning, teater eller liknande lokal, på fastighet eller allmän plats eller på motsvarande sätt samt för reklam som återges genom visning av film eller återgivning av ljud. Från skatteplikt undantas reklamtrycksak som är avsedd att ingå som bilaga i annan publikation än reklamtrycksak, när reklamen avser endast publikationen eller annat nummer av denna eller, i fråga om bok, annan bokutgivning av samme förläggare. Vidare är inte offentliggörande av reklam skattepliktigt om det är fråga om reklam i eller utanför företags butikslokaler, arbetsplats, trafikmedel eller liknande om reklamen avser företaget, dess verksamhet eller utrymmet för reklamen. Slutligen undantas från skatteplikt även offentliggörande av reklam genom visning av film eller återgivning av ljud om reklamen avser kommande verksamhet av det slag som bedrivs där reklamen offentliggörs. Skattskyldig är den som yrkesmässigt offentliggör reklam eller annons eller framställer reklamtrycksak. Vidare är den som bedriver yrkesmässig verksamhet inom landet skattskyldig för reklamtrycksak som avser verksamheten och som förts in till landet utan att reklamskatt betalats vid införseln. Den som i yrkesmässig verksamhet distribuerar annonsblad som förts in till landet utan att reklamskatt betalats vid införseln är likaså skattskyldig. Skattesatsen är för annons i allmän nyhetstidning av beskattningsvärdet och i alla övriga fall av beskattningsvärdet. I fråga om periodisk publikation som har karaktär av dagspress, populärpress eller fackpress föreligger dock redovisningsskyldighet för reklamskatt endast om det sammanlagda beskattningsvärdet av publikationens annonser för beskattningsår överstiger . I övriga fall föreligger redovisningsskyldighet om det sammanlagda beskttningsvärdet för helt beskattningsår överstiger . Till den som redovisat skatt för annonser i annan självständig periodisk publikation än annonsblad återbetalas för varje helt beskattningsår så stor del av den erlagda skatten som svarar mot en skattepliktig omsättning om högst för dagspress och högst för annan press. tillsattes 1986 med huvuduppdrag att åstadkomma en utvidgning av skatten till nya medier, främst TV, radio och databaser. Utredningen skulle också föreslå åtgärder som säkerställde att reklamskatten även träffade trycksaker som framställdes med nya tekniker. En annan uppgift var att förenkla beskattningen eftersom tillämpningsproblem framförts från såväl skattskyldiga som beskattningsmyndigheten. 1988 framlagda betänkandet SOU 1988:17 föreslog en helt ny reklamskattelag som bl.a. utsträckte lagens tillämpningsområde till de nya reklammedierna och innebar att trycksaksreklamen skulle beskattas i distributionsledet och inte hos tryckerierna. Utredningens förslag fick ett i många delar mycket negativt mottagande vid remissbehandlingen och någon reformering av reklamskatten kom inte till stånd med anledning av förslaget. Utredningen hade i uppdrag att göra en översyn av reklambeskattningen. Som utgångspunkt för utredningens arbete gällde att reklamskatten så långt som möjligt skall vara generell för all reklam och konkurrensneutral mellan olika reklammedier. Utredningen skulle vidare undersöka möjligheterna att utvidga reklamskatten till skattefria områden, särskilt reklam i radio och TV. Vidare hade utredningen i uppgift att förenkla beskattningsreglerna, särskilt vad beträffar beskattningen av reklamtrycksaker som förorsakat många problem, i syfte att underlätta tillämpningen och administrationen av skatten. Slutligen skulle utredningen analysera om reklamskatten kan anses vara förenlig med gemenskapsrätten. Skälen för regeringens förslag: reklamskatteutredning har i sitt betänkande SOU 1997:53 föreslagit ett avskaffande av reklamskatten. Utredningen har gjort en noggrann genomgång av de problem som föreligger beträffande reklambeskattningen. Utredningens uppfattning är att det saknas förutsättningar att komma till rätta med de påtalade bristerna i reklambeskattningen. Man anser att det inte går att åstadkomma en generell och konkurrensneutral skatt på reklam annat än till priset av en reglering som inte är godtagbar från tillämpnings- och kontrollsynpunkt. När det gäller beskattningen av reklamtrycksaker har utredningen särskilt påtalat de stora tillämpningsproblemen inom detta område samt problemen för beskattningsmyndigheten att kontrollera att de som är skattskyldiga i för införda reklamtrycksaker och annonstrycksaker från annat EU-land verkligen redovisar skatt i landet. Utredningen beräknade bruttointäkterna av reklamskatten till ca . Regeringen anser, i likhet med reklamskatteutredning och en överväldigande majoritet av remissinstanserna, att reklamskatten bör avskaffas. saknas dock förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Det föreligger dock så allvarliga problem när det gäller beskattningen av reklamtrycksaker för såväl skattemyndigheten som de ofta små och medelstora tryckerier som är skattskyldiga att skatten i denna del bör avskaffas. Detta framstår som särskilt angeläget med anledning av att svårigheterna för skattemyndigheten att kontrollera skattskyldigheten vid införsel av reklamtrycksaker från annat EU-land kan leda till förlust av arbetstillfällen för tryckeribranschen i . Regeringen föreslår därför att reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffas fr.o.m. . De s.k. annonsbladen berörs således inte av denna förändring. Förändringar på reklamskatteområdet måste vara så utformade att dagspressens ställning och mångfalden inom dagspressen värnas. 6.2.7 Inget direktavdrag för investeringar i nya värme- och kraftproduktions- anläggningar I föregående års vårproposition (prop. 1996/97:150 s. 190) aviserade regeringen att ett tidsbegränsat direktavdrag borde införas. Direktavdraget skulle avse investeringar i anläggningar för värme- och kraftvärmeproduktion som använder förnybara energikällor samt för distributionsnät från sådana anläggningar och gälla investeringar . Vid den fortsatta analysen har regeringen kommit fram till att en sådan lagstiftning endast skulle gynna investeringar som skulle ha kommit till stånd även utan möjligheten till direktavdrag. Incitamentseffekten för att genomföra nya investeringar skulle bli obetydlig. Regeringen kommer därför inte att lägga fram något förslag till direktavdrag. 6.2.8 Finansiella effekter för stat och offentlig sektor I detta avsnitt redovisas de finansiella effekterna av föreslagna åtgärder. Redovisningen, som lämnas i tabell 6.4, avser effekterna för åren 1998 2001 för statsbudgeten och för hela den offentliga sektorn. I båda fallen är redovisningen kassamässig, vilket bl.a. innebär att olika förskjutningar i uppbörden av skatter har beaktats. Därutöver redovisas också bruttoeffekten och den varaktiga nettobudgeteffekten för offentlig sektor. Vid redovisningen har, förutom till uppbördsförskjutningar, i förekommande fall även hänsyn tagits till olika slag av indirekta effekter genom de primära skatteförändringarnas påverkan på andra skattebaser och på offentliga utgifter. Förslaget om ett nytt skalsteg vid den statliga beskattningen av förvärvsinkomster fr.o.m. beräknas ge en varaktig budgetförstärkning om . är effekten något lägre p.g.a viss fördröjning i skatteuppbörden. Beräkningarna har gjorts exkl. pensionsreform. Den ökade möjligheten att avsätta inkomster till periodiseringsfonder för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag, som gäller års taxering, beräknas ge en varaktig budgetförsvagning på . De kassamässiga effekterna för åren 1999 2001 är större, där de ökade avsättningsmöjligheterna antas reducera intäkterna från den statliga skatten på expansionsmedel. Därigenom uppkommer en skattekredit som efter återtas då de avsatta medlen återförs och beskattas som expansionsmedel. På antas avsatta inkomster beläggas med socialavgifter och inkomstskatt på förvärvsinkomst. uppgår budgetförsvagningen till 0,24 miljarder. uppkommer en dubbel effekt beroende dels på utbetalning av överskjutande skatt avseende inkomster, dels på att den föreslagna regeländringen antas påverka preliminärdebiteringen detta år. TABELL 6.4: SKATTEÅTGÄRDER I VÅP 1998. KASSAMÄSSIGA EFFEKTER FÖR STATSBUDGETEN OCH OFFENTLIGA SEKTORN FÖR ÅREN 1998 2001 SAMT BRUTTOEFFEKTER OCH VARAKTIGA EFFEKTER FÖR OFFENTLIG SEKTOR MILJARDER KRONOR IKRAF T BRUTT O- EFFEKT OFFENTLIG SEKTOR VARAKTIG EFFEKT OFF. 1998 1999 2000 2001 1998 1999 2000 2001 Nytt skalsteg i inkomstskatten 1/1 99 2,2 0 2,0 2,2 2,2 0 2,0 2,2 2,2 2,2 Höjd PF-avsättning enskilda näringsidkare 1/7 98 -0,24 0 - 0,24 - 0,48 - 0,24 0 - 0,24 - 0,48 - 0,24 -0,07 Utvidgat lättnadsutrymme onoterade aktier 1/7 98 -0, 19 0 - 0,19 - 0,20 - 0,20 0 - 0,19 - 0,20 - 0,20 -0,21 Utvidgad kvittning av reaförlust onoterade aktier 1/7 98 -0,08 0 - 0,08 - 0,08 - 0,08 0 - 0,08 - 0,08 - 0,08 -0,08 Fri fördelning basbeloppsavdrag 1/7 98 -0,07 0 0 - 0,07 - 0,07 0 0 - 0,07 - 0,07 -0,07 Sänkt fastighetsskatt vattenkraft- verk 1/1 99 -1,19 0 - 1,25 - 1,20 - 1,17 0 - 1,03 - 1,01 - 0,98 -0,90 Avskaffad skatt reklamtrycksaker 1/1 99 -0,2 0 - 0,18 - 0,17 - 0,16 0 - 0,19 - 0,18 - 0,16 -0,09 Ej omräkning fastighetsskatt 1/7 98 -1,72 0 - 0,81 - 0,65 - 0,26 0 - 0,81 - 0,49 - 0,42 -0,10