prop · GL031D4 · 1998-01-01 00:00:00 — Kriminalpolitiken skall grundas på en helhetssyn och en inriktning av den allmänna politiken som leder till social trygghet, en rättvis fördelning och ett samhälle som vilar på solidaritet människor emellan. En utgångspunkt för regeringens arbete är att brottsligheten måste angripas från en bred kriminalpolitisk ansats även om vissa delar av samhällspolitiken är särskilt betydelsefulla. Det gäller bl.a. sådana åtgärder som rör barn och ungdomar, arbetsmarknad, alkohol, droger och utbildning. Åtgärder för att främja en god social utveckling och att, särskilt bland barn och unga, genom tidiga insatser förhindra eller motverka missbruk eller utslagning är avgörande för att förhindra att människor dras in i en kriminell livsstil. Rättsväsendet har dock det grundläggande ansvaret för kriminalpolitiken och rättsväsendets primära uppgift är att förebygga och bekämpa brottsligheten och att öka människors trygghet. Rättsväsendet skall i ökad omfattning delta i det allt viktigare internationella utvecklingssamarbetet på rättsområdet. Detta gäller både insatser i närområdet, särskilt vad avser de länder som ansöker om medlemskap i unionen, och insatser i andra länder där utvecklingssamarbete på rättsområdet är en viktig del av det totala biståndet. Vardagsbrottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Brottsligheten medför att enskilda kan drabbas hårt av skador och förmögenhetsförluster. Det stora flertalet av alla brott som begås i drabbar enskilda och inträffar i deras närmiljö. till antalet dominerar stöldbrott av olika slag - stölder av och ur bilar, butikstillgrepp, cykelstölder och bostadsinbrott. Från trygghetssynpunkt är dock väl så viktigt att framhålla våld och hot i gatumiljön och på allmänna platser. Som framgår av redovisningen i avsnitt 3.3.1 har vissa s.k. vardagsbrott ökat. Det är angeläget att rikta särskilda insatser mot den brottslighet som drabbar enskilda på detta sätt. Det nationella brottsförebyggande program som regeringen presenterade inriktas främst mot denna typ av brottslighet. En grundtanke i programmet är att stödja och främja det medborgerliga engagemanget och samverkan mellan myndigheter, företag, organisationer och enskilda i lokal brottsförebyggande verksamhet. arbete, som tillsattes i samband med att programmet presenterades, har som huvuduppgift att stödja och följa det brottsförebyggande arbetet och att arbeta för att förstärka insatserna i hela landet. Det arbete som bedrivs har visat att det finns ett stort behov av att utveckla de brottsförebyggande insatserna. Arbetet för att utveckla dessa insatser leder också till ett ökat behov av stöd till dem som arbetar med konkret brottsförebyggande verksamhet. Det krävs ökade resurser för att möta dessa behov. Inte minst finns behov av ökade kunskaper om brottsligheten och dess orsaker samt hur olika sätt att förebygga brott fungerar. Målsättningen är att den brottsförebyggande verksamheten skall växa och bli effektivare. Ytterligare resurser - - skall därför tillföras denna verksamhet. För att få en effektivare användning av de samlade resurserna för forskning, utveckling och därmed sammanhängande verksamhet inom rättsväsendet anser regeringen att forsknings- och utvecklingsverksamheten vid BRÅ och forskningsenhet bör slås ihop. Närpolisreformen innebär att tyngdpunkten i polisarbetet flyttas närmare dem som berörs av brottsligheten och att polisen får större möjligheter att arbeta i samverkan med andra t.ex. kommuner, näringsliv, organisationer och enskilda. Närpolis- verksamheten har stor betydelse för att förebygga och bekämpa vardagsbrottslighet och närpolisen skall vara en drivande kraft i det brottsförebyggande arbetet. Närpolisens brottsbeivrande verksamhet skall utvecklas och förstärkas, bl.a. genom åtgärder för metodutveckling, förbättrat teknikstöd och kompetenshöjning. De nya resurser rättsväsendet tillförs skall bl.a. användas för att säkerställa kampen mot vardagsbrottsligheten. I det här sammanhanget är det viktigt att betona att all brottslighet givetvis inte kan förebyggas. Det är därför viktigt att den brottsutredande och brottsbeivrande verksamheten utvecklas. Inom dessa områden pågår ett stort antal projekt som syftar till att effektivisera verksamheten. Det är angeläget att Riksåklagaren och påskyndar och fullföljer sådana projekt. Våldsbrottslighet Antalet anmälda våldsbrott har ökat kraftigt under 1990- talet. Även om ökningstakten dämpats och det nu finns tecken på att antalet anmälda brott minskar i förhållande till föregående år är situationen oroande. Särskild uppmärksamhet måste även i fortsättningen ägnas kampen mot våldsbrotten. En viktig del i det våldsförebyggande arbetet är att bekämpa våld mot kvinnor, inte minst när våldet förövas av en nära anhörig till kvinnan. Det är också en viktig del i arbetet med att förstärka brottsoffrens ställning. Ett effektivt problemorienterat arbetssätt och ett väl utvecklat och professionellt bemötande av misshandlade kvinnor är viktiga förutsättningar för att kunna bekämpa denna typ av brottslighet. Regeringen kommer att lämna en proposition till med förslag till åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor. I enlighet med regeringens förslag ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150) kommer utgiftsområdet dessutom att tillföras för att stärka kampen mot vardagsbrottsligheten samt kampen mot den grova och gränsöverskridande brottsligheten. Brottslighet med rasistiska inslag Samhällsutvecklingen ger upphov till nya typer av brottslighet, vilka ställer krav på rättsväsendets flexibilitet och förmåga att klara av nya uppgifter. Nya livsmönster och förändrade värderingar ställer rättsväsendet inför stora utmaningar. Samhället måste kraftfullt ta avstånd från rasistiska och invandrarfientliga yttringar, annars kan grunderna för demokratin äventyras. Brottslighet med rasistiska inslag måste därför bekämpas med kraft. Den grova och gränsöverskridande brottsligheten Den ekonomiska brottsligheten utgör ett allvarligt samhällshot som måste bekämpas med kraft. Regeringen presenterade en strategi för samlade åtgärder mot denna brottslighet. I enlighet med strategin kommer , en ny myndighet med uppgift att bekämpa ekonomisk brottslighet, att inrättas . lämnade regeringen en redogörelse över läget i fråga om den ekonomiska brottsligheten (skr. 1996/97:49). I den återkommande redogörelsen tas även internationella förhållanden upp. Narkotikabrottsligheten måste bekämpas med såväl kontrollåtgärder som förebyggande arbete och behandlingsinsatser för att få bästa möjliga effekt. Samarbetet med andra länder, inte minst med dem som fungerar som producenter av och distributionsleder för narkotika, behöver utvecklas. Regeringen avser att presentera en strategi för kampen mot narkotikan, såväl nationellt som internationellt. Av särskilt värde är det narkotikarelaterade arbete som bedrivs inom EU. Insatserna avser bl.a. åtgärder mot syntetiska droger och drogturism, liksom praktiskt samarbete, inte minst genom inrättande av Europol vars verksamhet i stor utsträckning kommer att vara inriktad på narkotikaområdet. bedrivs ett samarbete för att bekämpa organiserad brottslighet i . Inom ramen för detta samarbete, som omfattar samt och , har en rad konkreta åtgärder vidtagits som har betydelse för våra möjligheter att ingripa mot bl.a. narkotikahandel riktad mot . För det övergripande globala narkotikaarbetet är FN det självklara samarbetsorganet. har under en följd av år hört till de största bidragsgivarna till FN:s narkotikaprogram, UNDCP. skall hålla ett särskilt möte helt ägnat åt narkotikafrågan. deltar aktivt i det omfattande förberedelsearbetet inför detta möte. Den grova och organiserade brottslighet med anknytning till vissa internationella motorcykelklubbar som förekommer i , liksom i andra nordiska länder, inger stark oro. Brottsligheten har tagit sig uttryck i våldshandlingar och omfattar även narkotikabrottslighet och ekonomisk brottslighet. För att stoppa denna kriminalitet krävs särskilda insatser av rättsväsendet. Regeringen har i en skrivelse till sammanställt de viktigaste åtgärderna som regeringen och ansvariga myndigheter företar för att hindra denna, liksom annan grov och gränsöverskridande brottslighet (skr. 1996/97:171). Regeringen kommer att tillföra polisen ytterligare för bekämpande av mc- relaterad brottslighet. Insatser mot gränsöverskridande brottslighet förutsätter internationellt samarbete för att bli effektiva och verkningsfulla. De nordiska ländernas justitieministrar har gemensamt beslutat om strategi och handlingsplan mot den brottslighet som bedrivs genom vissa motorcykelklubbar. Av särskilt värde för insatserna mot den internationella brottsligheten i är inrättande av den europeiska polisbyrån Europol. Europolkonventionen kan förväntas träda i kraft årsskiftet 1997/98. Inom EU pågår ett omfattande arbete med att förbättra det polisiära samarbetet och samarbetet på den internationella straffprocessrättens område. Det gäller bl.a. utlämningsförfarandet och förutsättningarna för att bistå utländska åklagare och domstolar med bevisupptagning och olika former av tvångsmedel. Kampen mot avancerad och gränsöverskridande brottslighet bedrivs också i FN:s narkotikaprogram, UNDCP, och inom ramen för FN:s brottsförebyggande division, CCPCJ där ett arbete pågår med att skapa en global konvention mot organiserad brottslighet. 3.1 Omfattning Polisens verksamhet syftar enligt polislagen till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet och i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. Den lokala polisorganisationen består av 28 polismyndigheter. Målsättningen är att varje län skall utgöra en polismyndighet. Den ordningen är nu genomförd i 20 av 23 län. är högsta polisorgan i länet och bestämmer bl.a. verksamhetens huvudsakliga inriktning. De flesta polisfrågor hos handläggs av länspolismästaren, som är regional polischef och tillika polischef inom den lokala organisationen. är central förvaltningsmyndighet för polisväsendet. Till hör Säkerhetspolisen, och . Till polisväsendet hör dessutom . är chefsmyndighet för laboratoriet. är ansvarig myndighet för totalförsvarsfunktionen Ordning och säkerhet. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 16 615 11 20 9 10 997 11 474 11 688 11 942 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Den planerade närpolisorganisationen är i stort sett utbyggd. Inom de prioriterade områdena - våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet - har insatserna ökat. Det totala antalet ärenden som redovisats till åklagare har minskat. Inom de prioriterade områdena har dock antalet redovisade ärenden ökat. Produktiviteten för brottsutredningar har minskat. Utredningsbalanserna har ökat. Verksamhetsresultatet har uppnåtts genom att polisen har förbrukat mer än vad som anslagits för verksamheten. Större förändringar Regeringen satsar ytterligare på polisen - 2000. Ny teknik införs och metodutvecklingen fortsätter. En ny grundutbildning för poliser inleds. Vidareutbildningen och chefsrekryteringen reformeras. Europolkonventionen träder 1998. Prioriteringar Kampen mot våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet skall prioriteras av polisen. Särskild uppmärksamhet skall ägnas den grova och gränsöverskridande brottsligheten, den mc- relaterade brottsligheten, brott med rasistiska inslag samt våld mot kvinnor. Samhällets insatser mot vardagsbrottsligheten skall öka. , som skall vara den drivande kraften i detta arbete, skall förstärkas och utvecklas. Den brottsförebyggande verksamheten skall växa och bli effektivare. 3.3 Polisens verksamhet Reformeringen av polisen har fortsatt under budgetåret. Det har inneburit bl.a. att närpolisverksamheten har byggts ut och att det problemorienterade arbetssättet har utvecklats. Den ökade satsningen på kvalificerad kriminalpolisverksamhet liksom uppbyggnaden av kriminalunderrättelsetjänsten skapar bättre förutsättningar att kunna angripa den grova kriminaliteten. med reformkraven har regeringen ålagt polisen att rationalisera sin verksamhet. () har på uppdrag av regeringen granskat polisväsendet och identifierat ett antal hinder för ett effektivt resursutnyttjande samt också redovisat hur hindren bör elimineras. Regeringen kommer noga att följa hur förändringsarbetet inom polisväsendet fortskrider. I regleringsbrevet för har särskilt ålagts att redovisa de åtgärder som har vidtagits med anledning av RRV:s rapport. har polisväsendet inkommit med en första redovisning av de åtgärder som vidtagits. Polisens rationaliseringsarbete måste fortgå med kraft för att modernisera och effektivisera polisverksamheten. För att polisens insatser skall bli framgångsrika måste kompetensen inom närpolisen och den kvalificerade kriminalpolisverksamheten höjas som omfattande IT-satsningar genomförs. Investeringar i förbättrad teknik är också en förutsättning för en stor del av de rationaliseringar som RRV föreslår. Regeringen kommer därför att - 2000 satsa på reformeringen av polisen. Tyngdpunkten kommer att ligga på då , varav är engångsvisa medel, tillförs polisen. De nya resurserna skall användas för reformer och modernisering och det bör framhållas att beslutade besparingar och planerade åtgärder för ett effektivare resursutnyttjande måste genomföras. Regeringen kommer genom återrapporteringskrav och på annat sätt att följa upp hur de nu tillskjutna medlen används. 3.3.1 Polisväsendets resultat Det övergripande målet för polisverksamheten för /96 var att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Målet skulle uppnås genom problemorienterat polisarbete. Utvecklingen inom polisen skulle drivas enligt två huvudlinjer, närpolisverksamheten och den kvalificerade brottsut- redningsverksamheten. Utöver vad som redovisats i resultatbedömningen under utgiftsområdesavsnittet är följande av intresse för en bedömning av polisväsendets resultat. Utbyggnaden av närpolisverksamheten och den kvalificerade brottsutredningsverksamheten Antal producerade timmar Antal inkomna ärenden Antal ärenden som har redovisats till åklagare Polisens verksamhet spänner över ett brett fält och det är i vissa fall svårt att utifrån polisväsendets årsredovisning för /96 bedöma hur väl polisväsendet lyckats med sin verksamhet. Polisväsendet måste i kommande redovisningar förbättra kvaliteten i resultatredovisningen. Det är också viktigt att polisen utvecklar sin förmåga att analysera uppnådda resultat så att analysen på ett bättre sätt än kan ligga till grund för och regeringens styrning av verksamheten. Den nya modellen för redovisning av resultat som införts inom polisväsendet fr.o.m. kommer efter hand att bidra till en förbättrad resultatredovisning. Polisväsendets resurser mätt i antal producerade timmar har under minskat jämfört med . Nedgången beror framför allt på de personalneddragningar som har genomförts för att anpassa polisväsendets medelsförbrukning till den givna anslagsramen. TABELL 3.1 PRODUCERADE TIMMAR ÅR 1993 1994 1995 1996 Producer- ade timmar 34 489 526 35 323 038 35 102 562 33 865 453 3.3.2 Närpolisverksamheten var andelen närpoliser . Enligt polismyndigheternas redovisningar fanns cirka 4 900 närpoliser . Det motsvarar av landets poliser. Det innebär att polismyndigheterna nu har uppnått eller närmat sig den antalsmässiga nivå på närpolisverksamheten som man förutsatt i sin verksamhetsplanering. anser att det problemorienterade arbetssättet har fått visst genomslag inom när- polisverksamheten och lett till att de riktade brottsförebyggande insatserna har ökat. Regeringens bedömning är att närpolisverksamheten är på god väg att nå den nivå där den kan utgöra basen i polisverksamheten. Det är nu viktigt att utveckla kompetensen och kvaliteten så att de anpassas till de krav och behov som styr verksamheten. Innehållet i närpolisverksamheten måste också i högre utsträckning än styras av lokala förutsättningar som befolkningsunderlag, brottslighet och områdets struktur i övrigt. För att så skall bli fallet krävs framför allt att problemanalys och samarbetsmetoder förbättras. 3.3.3 Satsningen på kvalificerad brotts- utredningsverksamhet Utvecklingen av den kvalificerade brottsutredningsverksamheten har under budgetåret gått mot en ökad specialisering. De flesta län har samlat sina resurser till en enda länskriminalavdelning. bedömer att utredningarna av komplicerade brott kommer att effektiviseras . Kriminalunderrättelseverksamheten har genomgått en snabb uppbyggnad. Särskilda kriminalunderrättelseenheter finns nu vid landets samtliga regionala polismyndigheter. Särskilda sambandsmän för kriminalunderrättelsetjänst finns vid polismyndigheterna och förutsättningarna för ett ökat samarbete mellan länen har därmed förbättrats. Vid kriminalunderrättelseenhet har en särskild enhet inrättats för att få en bättre nationell och internationell överblick över sexuella övergrepp mot barn. Den mc-relaterade brottslighetens utbredning har medfört att polisen under budgetåret blivit tvungen att avsätta stora resurser för spaning, bevakning, utredning och ingripanden. Kriminalitet knuten till vissa mc-gäng är ett nationellt problem men har insatser framför allt krävts i de tre storstadslänen. 3.3.4 Utredningsverksamhetens resultat Utredningsverksamheten har fortsatt att uppvisa minskad produktivitet. Trots att antalet timmar som har lagts ned på brottsutredning ökat /93 har antalet ärenden som har redovisats till åklagare minskat . Också balanserna ökade efter att i princip ha legat . Någon närmare analys till den sjunkande produktiviteten har inte lämnats i polisväsendets årsredovisning, vilket är otillfredställande. De ytterligare resurser som Regeringen tillför polisen skall till stor del användas för IT-satsningar och för att höja kompetensen hos personalen. Detta skapar förutsättningar för en effektivare utredningsverksamhet. TABELL 3.2 RESURSTIMMAR, INKOMNA, REDOVISADE OCH BALANSERADE ÄRENDEN ÅR 1993 1994 1995 1996 Antal resurs- timmar 9 391 Antal inkomna ärenden 1 216 204 1 198 763 1 224 157 1 279 185 Antal ärenden redovisade till åklagare 388 366 385 097 357 925 352 462 Balanser 163 203 167 370 164 563 183 997 Redovisade ärenden till åkl./1000 t 41 39 36 35 Diagram 3.1 Uppklaringsprocent för samtliga brott I diagrammet ovan redovisas uppklaringsprocenten för samtliga brott för perioden - 1995. Av Brottsförebyggande rådets statistik framgår att uppklaringsprocenten har minskat , från år . Det är uppklaringsprocenten för mindre allvarliga brott och för svårutredda brott som minskat mest. För de allvarligare brotten, som t.ex. mord, dråp, misshandel med dödlig utgång och rån, var uppklaringsprocenten i stort sett oförändrad jämfört med perioden - 1994. 3.3.5 Våldsbrottslighet Den anmälda våldsbrottsligheten har minskat jämfört med . Statistiken för tyder på att våldsbrotten, som framförallt består av misshandel, fortsätter att minska. Polisen har prioriterat kampen mot våldsbrottsligheten och har avsatt mer resurser för denna verksamhet än . Satsningar har gjorts på såväl det brottsförebyggande arbetet som utredningsverksamheten. Som exempel kan nämnas att polisen har ökat sina insatser vid tider och platser där risken för brott och ordningsstörningar är som störst, t.ex. vid veckosluten och i stadskärnorna. Arbetet med att förebygga och beivra våld mot kvinnor har utvecklats. På flera håll i landet har polisen t.ex. i samråd med åklagare, socialtjänst m.fl. tagit fram handlingsplaner mot kvinnovåld. I stor utsträckning lånar polisen också ut s.k. trygghetspaket. I kombination med besöksförbud har trygghetspaketen visat sig vara ett bra instrument för att förebygga våld mot kvinnor, enligt . Antalet resurstimmar för utredning av våldsbrott har ökat och . Antalet ärenden som redovisats till åklagare har ökat . Trots detta har balanserna ökat , vilket delvis kan förklaras med ett ökat antal inkomna ärenden och en lägre produktivitet. Regeringen anser det otillfredställande att produktiviteten i utredningar av våldsbrottsärenden - som är en prioriterad verksamhet - sjunker. Polisväsendet måste vidta kraftfulla åtgärder vad avser såväl metodutveckling som andra insatser för att vända den negativa trenden. TABELL 3.3 ANTAL RESURSTIMMAR, INKOMNA, REDOVISADE OCH BALANSERADE VÅLDSBROTTSÄRENDEN ÅR 1993 1994 1995 1996 Redovisade resurstimm ar 1 895 621 2 120 239 2 221 676 2 332 737 Antal inkomna ärenden 110 828 119 477 118 234 119 873 Antal ärenden redovisade till åklagare 65 424 71 689 65 238 66 186 Balanser 35 455 36 850 40 877 48 120 Redovisade ärenden till åkl./ 1000 t 35 34 29 28 3.3.6 Narkotikabrottslighet Polisen har prioriterat bekämpningen av narkotikabrottsligheten genom att avsätta fler resurstimmar för verksamheten. Resurstimmarna har ökat jämfört med . Det totala antalet anmälda narkotikabrott har ökat . har antalet anmälda narkotikabrott däremot minskat jämfört med för . Antalet ärenden som redovisats till åklagare ökade . Antalet s.k. sållningsprov har ökat. Polisens beslag av narkotika blev färre än . har dock polisens narkotikabeslag ökat något i jämförelse med . Tullen har gjort fler beslag under innevarande års sju första månader än . Antalet inkomna ärenden avseende grov narkotikabrottslighet vilka normalt handläggs av regionala narkotikaenheter har varit något lägre än 1995. Detta tyder enligt på att resurserna för spaning och utredning av den grova narkotikabrottsligheten har minskat. Regeringen vill starkt betona att all bekämpning av narkotikabrottslighet såväl på gatuplanet som på regional och internationell nivå måste ges hög prioritet. Polisväsendet måste vidta särskilda åtgärder för att förstärka bekämpningen av den grova narkotikabrottsligheten. TABELL 3.4 ANTAL RESURSTIMMAR, INKOMNA, REDOVISADE OCH BALANSERADE NARKOTIKAÄRENDEN 1993 1994 1995 1996 Antal resurs- timmar 951 822 1 008 413 1 019 Antal inkomna ärenden 15 135 18 410 20 539 21 775 Antal ärenden redovisade till åklagare 12 112 14 982 16 573 16 831 Balanser 3 Redovisade ärenden till åkl./1 000 t 13 15 16 15 3.3.7 Ekonomisk brottslighet Polisen har prioriterat kampen mot den ekonomiska brottsligheten genom att avsätta fler resurstimmar för utredningsverksamheten. Det utökade samarbetet mellan berörda myndigheter som inletts under budgetåret samt regeringens uppdrag till Riksåklagaren och att avarbeta ekobalanserna har lett till att antalet ärenden som redovisats till åklagare ökat kraftigt . Trots det var antalet redovisade ärenden lägre än 1994. Enligt har polisens brottsförebyggande arbete på detta område minskat något eftersom uppdraget att arbeta ner balanserna har prioriterats kraftigt. Trots att antalet ärenden som redovisats till åklagare ökat fortsatte antalet ärenden i balans att öka . Balanser av outredda ekobrott är främst ett storstadsproblem. Storstäderna svarar för över hälften av ärendemängden. TABELL 3.5 ANTAL RESURSTIMMAR, INKOMNA, REDOVISADE OCH BALANSERADE EKOBROTT ÅR 1993 1994 1995 1996 Antal resurs- timmar 429 286 427 789 494 351 601 369 Antal inkomna ärenden 3 108 4 362 5 480 4 566 Antal ärenden redovisade till åklagare 2 334 3 613 2 398 3 310 Balanser 4 235 4 337 5 422 6 063 Redovisade ärenden till åkl./1000 t 5 8 5 6 3.3.8 Övrigt Av polisväsendets årsredovisning framgår att samarbetet med brottsofferjourer bedöms fungera väl. De brottsofferundersökningar som har genomförts visar att brottsoffren är relativt nöjda med polisens insatser men har sagt sig sakna information om hur det egna ärendet handläggs och utvecklas. Polisens information till brottsoffren i dessa delar måste utvecklas. minskade antalet dödsfall i trafiken och antalet skadade jämfört med . gör bedömningen att polisens arbete med alkoholutandningsprov har del i minskningen av trafiknykterhetsbrotten. Antalet misstänkt alkoholpåverkade personer i trafikolyckor har minskat kraftigt . Polisens resurstimmar för trafikövervakning har minskat och antalet kontroller i polisens trafikövervakning har minskat så att bl.a. målet på 120 000 flygande inspektioner inte uppnåddes .