prop · GL03124 · 1998-01-01 00:00:00 — Den speciella situation som avses i den införda 38 § andra stycket tredje meningen körkortsförordningen beträffande tvångsutbytta utländska körkort torde inte behöva regleras särskilt. Någon oklarhet om från vilken tidpunkt spärrtiden skall räknas torde inte kunna uppstå utan spärrtiden bör räknas från det först delgivna beslutet, även om detta in- gripande skedde mot det utländska körkortet och inte mot det senare återkallade svenska körkortet. En annan särskild situation för spärrtidsberäkningen som inte behöver någon särskild reglering är den då enligt nuvarande regler spärrtid även skall avse den tid som har förflutit från den senaste anmärkning som för- anleder spärrtid. Denna situation uppstår när spärrtid bestäms vid pröv- ningen av en ansökan om körkortstillstånd eller förhandsbesked. Denna bestämmelse bör utgå. får i stället vid beslut om spärrtid i samband med en ansökan om körkort beakta den tid som förflutit från den senaste anmärkningen när längden bestäms. Någon särskild reglering härav torde inte vara nödvändig. 9 § Vid återkallelse och omhändertagande av körkort bör körkortshavaren vara skyldig att överlämna körkortet till . En bestämmelse med motsvarande innehåll finns i nuvarande 37 § körkortsförordningen. Skyldigheter av det här slaget bör föreskrivas i lag. Motsvarande skyl- dighet bör gälla vid förnyelse av ett körkort i vissa fall eller när ett nytt körkort skall utfärdas. Se även 5 kap. 7 §. Även om det inte uttryckligen anges bör bestämmelsen också vara till- lämplig på utländska körkort. Detta följer av att det i 6 kap. 5 § föreskrivs att vid prövningen av ett utländskt körkort tillämpas de bestämmelser som gäller vid ingripande mot körkort som är utfärdade i . I ett körkortsingripande som avser återkallelse ingår en skyldighet att över- lämna körkortet. 1 2 §§ beslut enligt 7 kap. 2 § bör i flertalet fall kunna över- klagas hos allmän förvaltningsdomstol. Beslut i fråga om godkännande som handledare bör dock i likhet med vad som gäller kunna över- klagas hos . Enligt nuvarande bestämmelser (108 § körkortsförordningen) får Väg- verkets beslut om att utfärda körkort överklagas hos allmän förvaltnings- domstol. beslut att vägra utfärda körkort om kravet på permanent bosättning eller minst sex månaders studier i 3 kap. 1 § första stycket 2 inte är uppfyllt bör kunna prövas av allmän förvaltningsdom- stol. Däremot saknas anledning att tillerkänna någon rätt till över- klagande av beslut om utfärdande av körkort i andra fall eftersom beslutet i dessa delar baseras på omständigheter som normalt inte skall vara tvistiga t.ex. sökandens ålder, innehav av körkortstill- stånd, innehav av annat körkort, godkänt eller underkänt förarprov. En domstolsprövning av sådana omständigheter framstår inte som behövlig. Detsamma bör gälla beslut i en hos överklagad fråga om god- kännande som handledare eftersom godkännande enbart grundar sig på prövning av sökandens ålder och innehav av körkort. 3 § Första stycket motsvarar nuvarande 46 § första stycket körkortslagen. Uppmaningar enligt 3 kap. 13 § 5 i förslaget, beslut om omhänder- tagande av körkort, körkortstillstånd eller traktorkort och beslut i fråga om godkännande vid förarprov bör i likhet med nuvarande bestämmelser (106 § körkortsförordningen) inte få överklagas. En justering av orda- lydelsen i andra stycket har gjorts i enlighet med Lagrådets förslag. 4 § Paragrafen motsvarar nuvarande 49 § körkortslagen, jfr dock regeringens proposition 1997/98:101. 1 § Bestämmelsen motsvarar nuvarande ansvarsbestämmelser i 34 § körkortslagen. I paragrafen har dock tillagts de subjektiva rekvisiten uppsåtligen eller av oaktsamhet , jfr 1 kap. 2 § . 2 § Motsvarande ansvarsbestämmelse finns i 105 § körkortsförord- ningen och gäller underlåtenheten att som förare av ett körkortspliktigt fordon medföra körkortet. Straffrihetsgrunderna bör vara desamma som . Ansvarsbestämmelser beträffande kravet på att medföra ett beslut om godkännande som handledare vid övningskörning torde inte fylla någon funktion; handledarens identitet kan ju konstateras genom hans körkort. Det torde inte vara nödvändigt att särskilt ange enligt vilka para- grafer en anmälan om att körkortet förstörts eller kommit bort har gjorts för att straffrihetsgrunden 1 skall kunna tillämpas. Lagrådet har föreslagit att punkten 2 i andra stycket skall utgå eftersom det rimligen täcks av de andra punkterna. För situationer då en körkorts- havare inte ännu delgivits ett beslut om körkortsingripande eller ännu inte hunnit erhålla ett beslut om utfärdande av nytt körkort för de kvar- varande behörigheterna i körkortet anser dock regeringen att bestämmel- sen fyller en funktion varför punkten bör finnas kvar. 3 § En underlåtenhet att överlämna ett ogiltigt körkort eller traktorkort bör i likhet med vad som gäller kunna straffas med penningböter, jfr nu- varande 105 § första stycket 2 körkortsförordningen. Om anmälan att kortet förkommit gjorts skall ansvar inte utdömas såvida inte kortet där- efter kommit till rätta. 4 § Motsvarande bestämmelse finns i 37 § körkortslagen. 10 kap. Bemyndiganden m.m. 1 § Bestämmelsen motsvarar i huvudsak nuvarande 32 § körkortslagen. Regeringens möjlighet att meddela undantag i enskilda fall har emellertid tagits bort. Dock skall regeringen även fortsättningsvis kunna föreskriva undantag från lagens bestämmelser. Lydelsen av första stycket har justerats i enlighet med Lagrådets yttrande varvid de förtydliganden som Lagrådet föreslagit förts in i paragrafen. 2 § Motsvarar nuvarande 17 a § körkortslagen. 3 § Bestämmelsen motsvarar nuvarande 42 § körkortslagen. 4 § Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 9 och 35 §§ i nuvarande körkorts- förordningen. Ändring av innehållet har skett i enlighet med beslut (prop. 1994/95:126, 1994/95:TU23, rskr. 1994/95:356). Vidare har Lagrådets synpunkter om behovet av överflyttningar mellan förvalt- ningsdomstolar av körkortsmål beaktats. 11.2 Förslag till lag om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse 1 § Villkorlig körkortsåterkallelse skall på försök användas som alternativ till körkortsingripande enligt körkortslagen. Försöksverksamheten skall vara tidsbegränsad. Den tid under vilken den enskilde deltar i försöksverksamheten skall också tidsbegränsas. Försöksverksamheten skall utvärderas både be- träffande effekten och en mera långvarig effekt av deltagandet för den fortsatta nykterheten hos deltagarna. Innan något resultat av försöksverksamheten kan skönjas bör resurssatsningar i verk- samheten begränsas. Försöksverksamheten skall därför även vara geo- grafiskt avgränsad. De tre länen har valts bl.a. för att belysa effekterna av den villkorliga återkallelsen i län där sökandens möjligheter att erhålla kollektiva transporter varierar. Eftersom alkolåset inte kan känna av om användaren missbrukar även andra ämnen (droger) bör deltagande i för- söksverksamheten vara begränsat till just personer som begått trafik- nykterhetsbrott efter alkoholförtäring. Att vissa av dessa personer ändå inte kan få delta i försöksverksamheten framgår av 5 §. Ordalydelsen i andra stycket har justerats i enlighet med Lagrådets yttrande. 2 § Deltagare i försöksverksamheten skall få rätt att köra viss personbil som utrustats med alkolås. Övriga villkor för rätten att köra denna personbil föranleds av behovet av kontroll att rättigheten inte missbrukas. De eventuella övriga typer av motordrivna fordon som sökanden har behörighet att köra enligt det körkort som villkorligt återkallas suspen- deras . I enlighet med Lagrådets påpekande har texten i första stycket justerats så att personbil som används i yrkesmässig trafik undantagits. I försöksverksamheten skall endast sådana alkolås som uppfyller defi- nitionen användas. 3 § Eftersom sökanden själv kommer att få betala för installation, hyra m.m. av utrustning samt även betala kostnader för läkarkontroller m.m. bör körkortshavaren själv initiera deltagandet. I enlighet med Lagrådets för- slag har texten i denna paragraf justerats. 4 § För att skall kunna bedöma sökandens bruk av alkohol, eventuella andra droger och hälsotillstånd i övrigt skall redan ansökan om deltagande innehålla ett läkarintyg. Läkarintyget skall vara avfattat på sätt som ger behövlig information. Ett särskilt formulär skall därför användas. Sökanden bör vid ansökan vara fullt medveten vilka konsekvenser finansiellt och i övrigt deltagandet innebär. Punkten 2 har förtydligats i enlighet med Lagrådets synpunkter. 5 § Se avsnitt 6. Ordalydelsen av första stycket har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. Vad gäller andra stycket har en ändring i förhållande till Lagrådets förslag gjorts eftersom bestämmelser om prövotid förts in i körkortslagen. 6 § Beträffande villkorstidens längd och i övrigt, se avsnitt 6. 7 § Paragrafen har införts i enlighet med Lagrådets yttrande. 8 § Att skall utöva tillsyn över verksamheten innebär att den kontinuerligt skall hålla sig underrättad om försökspersonernas situation. Om anledning härtill uppkommer skall exempelvis kunna föreskriva om skyldighet att inge läkarintyg av viss läkare med specia- listkompetens. Ordalydelsen av andra stycket har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. 9 § I och med att körkortsingripandet prövas av i det län där körkortshavaren är folkbokförd skall även ansökan om deltagande prövas av samma länsstyrelse. Körkortshavarens byte av folkbokföringslän skall inte automatiskt medföra att deltagandet upphör eftersom körkortsha- varen i visa situationer exempelvis om det nya bosättningslänet inte är på alltför långt avstånd från sådana kontrollplats för fordon där regel- bunden besiktning av alkolåset kan ske kan komma att klara att upp- fylla sina förpliktelser enligt avtal. Ordalydelsen av första stycket har härvid justerats i enlighet med Lagrådets förslag. 10 § Beslut om villkorlig återkallelse skall kunna överklagas på samma sätt som vanlig återkallelse. Eftersom beslut om att undanröja villkorlig åter- kallelse kan leda till att frågan om körkortsingripande prövas på nytt skall överklagan på samma sätt som gäller för föreläggande att inge läkarintyg ske först i samband med att återkallelsefrågan prövas i huvud- sak. Om villkorlig återkallelse undanröjs på grund av att körkortshavaren inte blir fälld för det trafiknykterhetsbrott som föranlett deltagandet i för- söksverksamheten skall undanröjandet inte kunna överklagas. 11 § Olika avgifter för deltagande i försöksverksamheten, t.ex. avgift för att skall pröva ansökan om deltagande och avgifter för besikt- ning av installation av alkolåset, och utgifter för installation, hyra, kontroller m.m. av den tekniska utrustningen liksom kostnaderna för läkarbesök och läkarintyg som skall bestridas av sökanden/deltagaren i försöket skall specificeras i särskild taxa. De olika beloppen i taxan bör bestämmas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer liksom de ytterligare detaljföreskrifter som behövs för tillämpningen. 11.3 Förslag till lag om trafikskolor 1 § Definitionen på trafikskolor är hämtad från 4 § körkortsförordningen. 2 § Första stycket motsvarar nuvarande 60 § första meningen körkortsför- ordningen. Andra stycket motsvarar nuvarande 61 § andra stycket kör- kortsförordningen med den skillnaden att begreppet vederhäftighet och andra omständigheter bytts ut mot sina personliga och ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt . Denna ändring är enbart språklig. 3 § Bestämmelserna i nuvarande 62 och 63 §§ körkortsförordningen har förts samman till en paragraf. Tillägget avseende uppgifter i fråga om godkännande har lagts till i enlighet med Lagrådets synpunkter. 4 § Bestämmelserna i denna paragraf innebär en saklig förändring såtillvida att kraven som gäller för att ha uppsikt över övningskörning i trafikskola enligt nuvarande 80 § körkortsförordningen, i stället anges som krav för att bli godkänd som utbildningsledare respektive trafiklärare. Ändringen föranleds av att kravet på uppsikt tagits in i förslaget till 4 kap. 5 § kör- kortslagen. I praktiken innebär förslaget ingen förändring, eftersom mot- svarande krav gäller enligt föreskrifter. Andra stycket motsvarar med konsekvensändringar enligt vad som sagts om utbildningsledare m.m. nuvarande 74 a § första stycket körkortsförordningen. 5 § 6 § Motsvarande bestämmelser om återkallelse av tillstånd att driva trafikskola finns i 67 § körkortsförordningen och be- träffande utbildningsledare och trafiklärare i 68 § körkortsförordningen. 7 § Paragrafen motsvarar nuvarande 69 § körkortsförordningen. Ordalydel- sen har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. 8 § Att beslut i fråga om tillstånd att driva trafikskola får överklagas hos all- män förvaltningsdomstol följer av nuvarande 108 § körkortsförord- ningen. Ett beslut om varning får dock inte överklagas, vilket följer av nuvarande 106 § körkortsförordningen. 9 § Motsvarande ansvarsbestämmelse finns i 104 § körkorts- förordningen. Ordalydelsen har justerats i enlighet med Lagrådets för- slag. 10 § Bemyndigandet i paragrafen har sin motsvarighet i nuvarande 32 § kör- kortslagen. 11.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott 3 § Förslaget innebär att moped klass I och terrängskoter kommer att om- fattas av straffbestämmelserna om olovlig körning på samma sätt som de andra icke körkortspliktiga fordon som anges i stycket, t.ex. traktor. Lagrådet har efter en analys av nuvarande praxis beträffande kraven på uppsåt och oaktsamhet kommit fram till att det förslag till lagändring som lämnats till Lagrådet måste ändras om regeringen inte avser att ändra rättsläget. Regeringen, som inte avser att föreslå en saklig ändring av bestämmelsen, har med anledning därav justerat ordalydelsen. 11.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:965) om straff för trafikbrott som begåtts utomlands 2 § Efter det att Lagrådet granskat förslaget har hänvisningen till kungörel- sen (1972:602) tagits bort. Kungörelsen har upphävts genom förord- ningen (1994:1299) om upphävande av kungörelsen (1972:602) om arbetstid vid vägtransport, m.m. 11.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:15) om förbud mot radar- och laserstörare Förslaget innebär att lagens tillämpningsområde utvidgas till att även omfatta s.k. laserstörare och andra anordningar som används för samma ändamål. Till följd av lagändringen bör även lagens rubrik ändras. I för- tydligande syfte justeras vidare det subjektiva rekvisitet till att uttryck- ligen endast avse uppsåtliga brott. Sammanfattningar av betänkanden SOU 1996:11 EU-mopeden I körkortssammanhang definieras moped på liknande sätt som en motor- cykel men skiljer sig från denna bl.a. genom att den inte får vara kon- struerad för hastigheter . Till följd av Rådets direktiv om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon måste tillåta att ett sådant fordon, som har en maximihastighet av , klassificeras som moped och inte, som , som en lätt motorcykel. När inför en sådan s.k. EU-moped, bör det övervägas om det behövs nya bestämmelser om bl.a. ålders- och behörighetskrav för att få föra moped. Enligt det uppdrag som redovisas i detta delbetänkande lämnar vi för- slag som bygger på två utredningar från . Våra förslag innebär i huvudsak följande. Mopeder indelas i två klasser; klass I med en maximihastighet av och klass II med en maximihastighet av . Moped klass II behandlas på samma sätt som de nuvarande mope- derna. Det enda krav för att få föra en sådan moped är således att föraren har fyllt . De nuvarande 30 km-mopederna skall i fortsättningen behandlas som moped klass II. För att få föra den snabbare moped klass I föreslås en åldersgräns . Dessutom skall föraren ha antingen körkort eller ett särskilt förar- bevis mopedkort. För att få mopedkort krävs såväl teoretisk som prak- tisk utbildning. Det har inte ingått i vårt utredningsuppdrag att föreslå hur utbildningens innehåll och omfattning skall se ut. I övrigt föreslår vi att bestämmelserna om traktorkort i huvudsak skall gälla också för moped- kort. Mopedkort skall dock, i motsats till traktorkort men i likhet med körkort, medföras vid färd. Regler om övningskörning med moped klass I föreslås också. Det nuvarande körkortssystement är differentierat såtillvida att ålder och behörighet är anpassade till fordonstypen. Om åldersgränsen för att föra moped klass I sätts till , skulle det inte vara förenligt med detta system att behålla samma åldersgräns för lätt motorcykel. En sådan är ju mer lik en tung motorcykel än moped. Vi föreslår därför att ålders- gränsen för lätt motorcykel höjs till . Detta medför emellertid att den föreslagna nya körkortsklassen A1 för lätt motorcykel (se prop. 1995/96:118) bör slopas. Om någon har hunnit få ett A1-körkort bör det dock vara giltigt även efter det att den körkortsklassen har slopats. SOU 1996:114 En körkortsreform I finns omkring 5 miljoner innehavare av körkort. De regler som gäller för körkort hur man får det och hur man förlorar det berör alltså en övervägande del av befolkningen. Regelverket bör därför vara så tydligt och lätt överskådligt som möjligt. Den har där- efter ändrats vid många tillfällen. är det svårt både för den enskilde och för myndigheterna att ur författningstexten läsa sig till vad som gäller i olika avseenden. En annan allvarlig nackdel med det nuvarande regelverket är att det lett till bristande enhetlighet i tillämpningen hos de myndigheter som svarar för körkortshanteringen. Våra förslag i detta slutbetänkande har haft som utgångspunkt att regelverket för körkort måste bli enklare och tydligare samt främja en enhetlig tillämpning. Det måste också utformas så att det hos fordons- förarna inskärper vikten av att följa trafiksäkerhetens krav. Sammanfatt- ningsvis innebär förslagen i huvudsak följande. Körkortslagstiftningens struktur förenklas De för den enskilde väsentligaste bestämmelserna samlas i en ny kör- kortslag (KKL). Hit hör vad som gäller om rätten att föra motorfordon av olika slag, förutsättningarna för att få körkort och på vilka grunder ett körkort skall återkallas eller något annat ingripande skall göras mot kör- kortshavaren. De viktigaste reglerna om övningskörning tas också in i KKL i stället för som i körkortsförordningen (KKF). Bestämmelser som i första hand riktar sig till myndigheterna ges i en ny KKF. Många bestämmelser i den nuvarande KKF är sådana att de mycket väl kan meddelas som föreskrifter av den centrala körkortsmyn- digheten, . De bör därför inte belasta KKF. KKL och KKF bör innehålla endast bestämmelser som har en direkt betydelse för rätten att få och inneha körkort. Vi föreslår därför att den nuvarande om förarutbildning flyttas till två nya författ- ningar en lag och en förordning om trafikskolor. Kravet på körkortstillstånd för att få körkort slopas För att körkort skall kunna utfärdas krävs att sökanden har fått körkortstillstånd. Ett sådant förutsätter att sökandens personliga och medicinska förhållanden är sådana att han kan anses lämplig som förare av körkortspliktiga fordon. Efter körkortstillstånd krävs godkänt förarprov innan körkortet kan utfärdas. De detaljerade bestämmelserna om körkortstillstånd, särskilt i nu- varande KKF, är en av orsakerna till att körkortsförfattningarna är svår- överskådliga och kan ge upphov till tillämpningsproblem. En lämplig- hetsprövning av en blivande körkortshavare är givetvis nödvändig, men den bör kunna ske på betydligt enklare sätt än . Vi föreslår att kravet på körkortstillstånd slopas och att lämplighetsprövningen i stället sker i anslutning till förarprovets teoretiska del. Körprov skall inte få avläggas förrän sökandens lämplighet har bekräftats. Förslaget medför att körkortsgivningen anpassas till det övervägande antalet sökande, vilkas lämplighet som körkortshavare inte ifrågasätts. Körkortsgivningen bör också bli mindre resurskrävande och därmed mindre kostsam för samhället. Övningskörning För att få övningsköra med personbil krävs enligt nuvarande KKF en ålder och . Sker övningskörningen i trafikskola eller under uppsikt av en godkänd handledare, är dock åldersgränsen . Den som övningskör skall ha körkortstillstånd. Eftersom vi föreslår att institutet körkortstillstånd slopas, måste kontrollen över privat övningskörning utformas på ett annat sätt. Vårt förslag är att sådan övningskörning, oberoende av åldern hos den som övningskör, alltid skall ske under uppsikt av en godkänd handledare. Ett nytt system för körkortsingripande Enligt gällande regler för körkortsingripande skall ett körkort återkallas, förutom när körkortshavarens personliga eller medicinska förhållanden gör honom olämplig som förare av körkortspliktigt fordon, om körkorts- havaren har gjort sig skyldig till visst brott eller förseelse. En enklare överträdelse av en trafikregel medför i princip återkallelse av körkortet lika väl som ett allvarligt brott, t.ex. rattfylleri. I visst fall skall dock något körkortsingripande inte ske, om förseelsen är att anse som ringa. Finns det särskilda skäl, kan varning meddelas i stället för körkortsåter- kallelse. Detta påföljdssystem har i praktiken visat sig ge föga utrymme för en nyanserad bedömning av körkortsingripanden så att de anpassas till vad trafiksäkerheten kräver i det enskilda fallet och så att proportionalitets- principen följs. Systemet främjar inte heller en enhetlig tillämpning. Under i övrigt likartade förhållanden kan samma förseelse resultera i körkortsåterkallelse i ett fall, varning i ett annat och anses ringa i ett tredje. Vi föreslår att påföljdssystemet byggs upp så att det i fråga om brott och förseelser i trafiken görs en klar skillnad mellan de ur trafiksäker- hetssynpunkt allvarligaste överträdelserna, som undantagslöst torde bero på ett medvetet risktagande, och sådana som ofta kan bero på ett till- fälligt förbiseende. I den första gruppen skall körkortsåterkallelse vara den obligatoriska påföljden, medan i den andra gruppen varning skall meddelas, dock endast vid en förstagångsförseelse. Olämplighet som förare på grund av personliga eller medicinska förhållanden skall alltid medföra körkortsåterkallelse. Till de återkallelsegrundande överträdelserna räknas bl.a. vårdslöshet i trafik, rattfylleri med en alkoholkoncentration av i blodet eller /l i utandningsluften, grov olovlig körning, grov smitning och grov hastighetsöverträdelse. Den skärpning av påföljden för de allvarligaste överträdelserna som förslaget innebär bör återspeglas i den tid som skall förflyta, innan ett nytt körkort kan utfärdas spärrtiden. Vi föreslår att denna skall be- stämmas till lägst och högst mot en månad respektive . Vid grov vårdslöshet i trafik eller grovt ratt- fylleri skall den lägsta spärrtiden dock vara och . För att den som fått sitt körkort återkallat skall kunna få ett nytt körkort efter spärrtidens utgång krävs lämplighetsprövning och godkänt förarprov. Eftersom varning inte skall kunna meddelas vid dessa allvarliga över- trädelser, kan det förekomma att påföljden i ett visst enskilt fall kan bli oproportionerligt sträng. Om det finns särskild anledning att anta att kör- kortshavaren inte kommer att utgöra en fortsatt risk i trafiken, får kör- kortet återkallas villkorligt. En förutsättning är dock att det inte mot- verkar respekten för trafikreglerna och trafiksäkerhetens krav. En vill- korlig körkortsåterkallelse skall gälla . En ny förseelse medför att körkortshavaren går miste om körkortet. Liksom skall ett körkort kunna återkallas tills vidare i avvaktan på slutligt avgörande i återkallelsefrågan. Om det är sannolikt att körkortet kommer att återkallas, skall det tas om hand av polismyndighet. Ett tills vidare återkallat körkort skall efter beslutets giltighetstid återställas, om körkortshavaren har avlagt ett godkänt förarprov. De trafikförseelser som första gången skall medföra varning är bl.a. de s.k. typfarliga förseelserna, dvs. hastighetsöverträdelser som inte är grova och inte heller obetydliga, rödljuskörning, stoppliktsförseelse och om- körning vid övergångsställe.