prop · GL03148 · 1998-01-01 00:00:00 — 2 § första stycket 3 I avsnitt 5.3 har föreslagits att också företag i inkomstskattemässiga kommissionärsförhållanden skall få rätt till gruppregistrering baserad på artikel 4.4 i sjätte direktivet. Gruppregistrering får enligt vad som före- slås i propositionen endast tillämpas för dem som kan anses som näringsidkare ("taxable persons"). Därvid kan konstateras att kom- missionärsföretagen i allmänhet bör kunna betraktas som näringsidkare. Som framgått av allmänmotiveringen skall kommissionärsföretaget, trots inkomstöverflyttningen till kommittentföretaget, anses som rörelsedrivande (se prop. 1978/79:210 s. 175. Jämför även det aktuella regeringsrättsavgörandet RÅ 1995 not. Kravet i artikel 4.4 andra stycket på att samtliga företag måste vara etablerade inom landet får anses uppfyllt genom att bestämmelsen i SIL förutsätter att endast svenska aktiebolag eller svenska ekonomiska föreningar får utgöra företag i ett kommissionärsförhållande. gäller den föreslagna allmänna förutsättningen i 6 a kap. 2 § andra stycket ML att det endast är ett fast driftställe i som får ingå i en mervärdesskattegrupp. För kommissionärsföretagen skall vidare gälla de sambandskriterier som med stöd av artikel 4.4. uppställs i föreslagna 6 a kap. 3 § ML. Det finansiella sambandet bör anses uppfyllt genom de krav på ägarsamband som anges i 2 § 2 mom. SIL jämförd med 2 § 3 mom. Huruvida det ekonomiska och organisatoriska sambandet kan anses föreligga måste bedömas från fall till fall. 2 § andra stycket Innebörden av bestämmelsen i andra stycket har utvecklats i avsnitt 4.5.2 Det kan noteras att vad som avses med fast driftställe är den plats varifrån ekonomisk aktivitet faktiskt utförs (prop. 1993/94:99 s. 341) vilket inte behöver vara detsamma som avses i 53 § 1 mom. KL. Det avgörande är hur begreppets motsvarighet i sjätte direktivet skall tolkas (prop. 1993/94:99 s. 180 f.) En sammanställning av praxis har gjorts av i Handledning för mervärdesskatt 1997, s. 595 f. 2 § tredje stycket Gruppregistrering är en frivillig åtgärd. En gruppregistrering skall inte behöva omfatta alla företagen i en koncern. Det bör också om det befinns lämpligt vara möjligt med flera mervärdesskattegrupper inom en företagsgrupp. Av skäl som redovisats i avsnitt 4.5.3 bör dock ett företag som avses i första stycket 1och 2 inte få tillhöra fler än en mer- värdesskattegrupp. Med hänsyn till den sällan utnyttjade dispensregeln i 2 § 2 mom. SIL (se avsnitt 5.1) bör det vara möjligt för ett kommis- sionärsföretag att ingå i två mervärdesskattegrupper. Paragrafen reglerar endast mervärdesskattegrupper bildade i . Det kan således inte anses föreligga något hinder mot att näringsidkaren också ingår i en mervärdesskattegrupp i ett annat land om näringsidkaren har fast driftställe där. 3 § Som framgått av redovisningen i promemorian Ds 1997:80 är de finansiella grupperna organiserade på olika sätt. Ofta bedrivs såväl bank- som försäkringsföretag inom samma gruppering. Företag inom den svenska banksektorn är oftast uppbyggda som en koncern med moderbolag och ett antal dotterbolag som vanligen är helägda. Finansiell verksamhet bedrivs också av värdepappersbolag. Företagen inom den sektorn liksom inom banksektorn är ofta uppbyggda enligt en holdingbolagsmodell där moderbolaget är ett holdingbolag och det finansiella företaget utgör dotterföretag. Interna tjänster inom värdepappersbolagen tillhandahålls ofta av avdelningar inom de finan- siella företagen. Det förekommer dock att exempelvis datatjänster tillhandahålls internt av ett separat dotterbolag. Vid sidan om koncernstrukturen förekommer även andra starkt integrerade organisationsformer. Folksamgruppen uppträder som en finansiell gruppering men består organisatoriskt av moderbolagen vart och ett med egna dotterbolag. Länsförsäkringsgruppen har en s.k. federativ uppbyggnad på så sätt att lokala försäkringsbolag (länsbolagen) tillsammans äger ett försäkrings- och servicebolag (). Detta bolag är i sin tur moderbolag i en koncern med helägda bolag vilka har ansvar för bl.a. fondförvaltning och livförsäkring. Länsbolagen äger också ett bankbolag. De interna tjänsterna utförs av moderbolaget gentemot länsbolagen. Som framgått av avsnitt 4.5.3 skall som en allmän förutsättning gälla att de företag som kan komma i fråga för gruppregistrering måste vara nära förbundna med varandra finansiellt, ekonomiskt och organisatoriskt. Finansiellt samband föreligger exempelvis när de finansiella företagen genom ägande eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande över tjänsteföretagen. En sådan bestämmanderätt bör anses föreligga om det föreligger koncernförhållande mellan företagen av sådant slag som avses i koncerndefinitionen i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). Enligt bestämmelsen som även reglerar indirekta koncernförhållanden, är ett av koncernkriterierna att moderbolaget innehar mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar i dotterföretaget. Samma koncerndefinition tillämpas för bankaktiebolag, sparbanker, medlemsbanker, kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag genom den hänvisning till 1 kap. 4 § årsredovisningslagen som görs i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag samt för försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Koncerndefinitionen i redovisningslagstiftningen (vilken även införts i aktiebolagslagen) härrör från EG:s s.k. koncernredovisningsdirektiv (83/349/EEG); det s.k. sjunde bolagsdirektivet. Direktivet anger förutsättningarna för att två eller flera företag skall anses ha ett sådant samband med varandra att de skall upprätta en konsoliderad redovisning. Gruppregistrering bör emellertid med hänsyn till bl.a. Länsförsäkringsgruppens och särskilda organisationer vara möjlig även utanför egentliga koncernorganisationer. Det finansiella sambandet bör således anses uppfyllt om flera finansiella företag tillsammans utövar ett betydande ägande i ett annat bolag i en företagsgrupp eller de utgör försäkringsföretag som anses som koncern enligt 1 kap. 9 § sista stycket försäkringsrörelselagen (1982:713). Ett finansiellt samband bör anses föreligga även i det fallet att ett kreditinstitut äger samtliga aktier i ett livförsäkringsbolag som inte konsoliderats med moderföretaget därför att allt överskott som uppkommer i livförsäkringsbolagets verksamhet tillfaller försäkringstagarna. Ekonomiskt samband föreligger exempelvis vid kontinuerligt utbyte av tjänster och varor mellan företagen eller om ett företag på annat sätt kontinuerligt bedriver ekonomisk verksamhet i nära samarbete med ett annat företag och därvid främjar och kompletterar dess verksamhet. Detta torde för övrigt vara huvudanledningen till att gruppregistrering begärs. Organisatoriskt samband kan anses föreligga när företagen har gemen- samma administrativa funktioner såsom gemensamma funktioner för t.ex. ledning och marknadsföring. Vart och ett av de tre kriterierna måste föreligga . Det enskilda kriteriet kan dock vara uppfyllt i varierande grad. En total- bedömning måste göras i varje enskilt fall. Såsom utredningen i SOU 1992:121 föreslagit bör således kravet på finansiellt samband anses vara tillgodosett även vid ett mer begränsat ägande inom en grupp av företag under förutsättning att företagen utgör en sammanhållen enhet till följd av avtal om stadigvarande samverkan och utbyte av tjänster. Utredningen syftade därvid på ett starkt ekonomiskt och organisatoriskt samband. 4 § första stycket När det gäller tidpunkten för bildandet av en mervärdesskattegrupp har paragrafen utformats i enlighet med lagrådsremissens lagförslag. En utformning i enlighet med Lagrådets förslag skulle kunna medföra att ett beslut om bildande ges retroaktiv effekt vilket inte är avsikten (se avsnitt 4.5.8). 4 § andra stycket Av skattemyndighetens beslut skall framgå vilka näringsidkare som hör till mervärdesskattegruppen och vilken av dem som utsetts till grupp- huvudman. Grupphuvudmannen kan vara företagsgruppens moderbolag eller något annat företag som gruppen bestämt och skattemyndigheten godtagit. Skattemyndigheterna bör med hänsyn till risken för skatte- undandragande ha rätt att göra en lämplighetsprövning av vilket företag som skall få stå som huvudman. Sådana omständigheter som utgör skäl för att återkalla F-skattsedel kan utgöra sådana särskilda skäl som talar mot den näringsidkare som föreslås som grupphuvudman, (se 4 kap. 13 § SBL; jfr även prop.1991/92:112). En tillämpning av gruppregistreringsreglerna på kommissionärs- förhållanden får till följd att ett kommittentföretag blir grupphuvudman. Vid förvärv som görs av kommissionärsföretaget skall således kommit- tentens registreringsnummer till mervärdesskatt åberopas. Samma över- väganden som gjorts i avsnitt 4.5.9 om vikten av att i EG-sammanhang kunna särskilja grupphuvudmannen från de individuella företagen i registreringshänseende genom någon typ av indikation eller på annat sätt görs sig således gällande även i de fall som här är i fråga. Punkten 2 har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. 5 § Beslut om ändring i mervärdesskattegruppens sammansättning skall beslutas av skattemyndigheten (se avsnitt 4.5.8.). skall även fatta ett formellt beslut om avregistrering. efter att ha bedömt frågor som avser tidpunkten för avregistreringen, slutredovisning av mervärdesskatten m.m. Ett sådant beslut behövs bl.a. för att bedöma när betalningsskyldigheten skall anses upphöra (se avsnitt 4.5.16). Inte heller beslut om ändring i registreringen eller om avregistrering bör ges retroaktiv effekt. 6 § som omfattas av en ansökan kan omfattas av grupp- registreringen. Av ansökan skall framgå vilket av de ansökande företagen inom gruppen som föreslås som grupphuvudman. skall i regel godkänna ansökan om villkoren är uppfyllda. Endast i speciella situationer där missbruk av möjligheten till gruppregistrering är uppenbar, skall en ansökan kunna avslås. Skatte- myndigheten bör ha rätt att vägra gruppregistrering om den anser att registreringen kommer att leda till skatteundandragande eller uppenbar konkurrenssnedvridning. bör av samma skäl ha rätt att tvångsvis upphäva en gruppregistrering. Gruppens medlemmar eller grupphuvudmannen med fullmakt från övriga medlemmar måste också ansöka hos skattemyndigheten om att få ta in nya medlemmar i gruppen, om att få utesluta medlemmar ur gruppen eller om att få byta grupphuvudman. I de fall det är fråga om en ny näringsidkare måste också han ansluta sig till ansökan. I enlighet med vad Lagrådet anfört kan det anses obehövligt att särskilt reglera detta. Ansökan om gruppregistrering och om ändringar i en sådan samt om upplösning av en mervärdesskattegrupp bör göras på särskild blankett enligt formulär fastställt av , jfr 3 § mervärdes- skatteförordningen (1994:223, MF, omtryckt 1997:751). Paragrafen berörs även i avsnitt 4.5.8. Lagrådet har föreslagit att bestämmelserna i 4-6 §§ bl.a. disponeras så att bestämmelserna i 5 och 6 §§ samordnas och får sin plats i 5 §. Regeringen har emellertid inte följt Lagrådets förslag i denna del. Handlingsreglerna för sökandena och skattemyndigheterna har i enlighet med lagrådsremissens förslag i stället placerats efter de mer allmänna bestämmelserna om en mervärdesskattegrupp skall anses bildad, ändrad eller upphävd. 9 c kap. 9 § Den nya punkten 23 kommenteras i de allmänna motiven, avsnitt 8. 11 kap. 1 a § Paragrafen kommenteras i avsnitt 4.5.12. Paragrafen har utformats i en- lighet med Lagrådets förslag. 12 kap. 2 § Ändringen i andra stycket kommenteras i avsnitt 4.5.8. 20 kap. 1 § Beslut som rör gruppregistrering enligt i 6 a kap. 4 eller 5 § är inte beskattningsbeslut. Detta får till följd att det allmänna skulle sakna överklaganderätt beträffande dessa beslut om inte annat föreskrivs. Av skäl som framgår av avsnitt 4.5.8 bör ges en sådan talerätt. bör föra det allmännas talan även i de fall sökanden har överklagat ett beslut. talerätt över beslut som anges i 5 § utgör ett tillägg i förhållande till lagrådsremissens lagförslag. Övriga ändringar i andra stycket kommenteras i avsnitt 4.5.8. 11.2 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 1 kap. 4 § tredje stycket 5 Genom att likställa grupphuvudmannen med en skattskyldig i SBL:s mening kommer alla rättigheter och skyldigheter i det administrativa regelverket att bli generellt tillämpliga på grupphuvudmannen. Det bety- der bl.a. att det åligger grupphuvudmannen att anmäla mervärdesskatte- gruppen för registrering till mervärdesskatt i de fall gruppen bedriver skattepliktig verksamhet. Eftersom grupphuvudmannen likställs med skattskyldig skall registreringen av mervärdesskattegruppen ske i grupphuvudmannens namn. Ändringen kommenteras också i avsnitten 4.5.9 - 4.5.11. 6 § I paragrafen definieras, i alfabetisk ordning, vissa centrala begrepp som används i lagen. Paragrafen har kompletteras med en definition av begreppet grupphuvudman eftersom det är lämpligt att introducera detta begrepp redan i lagens början. 3 kap. 1 § Ändringen kommenteras i avsnitt 4.5.9. Registreringsanmälningar skall i normalfallet göras om möjligt senast den verksamhet som medför registreringsplikt påbörjas (se 3 kap. 2 § SBL). Enligt 4 § skattebetalningsförordningen (1997:750, SBF) skall anmälan för registrering göras på blankett enligt fastställt formulär. Utöver uppgifter om vilka näringsidkare som ingår i mervärdeskattegruppen och vem av dessa som utsetts till grupphuvudman bör anmälan innehålla uppgifter om hur bokföringen är upplagd och anges önskemål om redovisningsmetod m.fl. uppgifter som skall framgå av en registreringsanmälan enligt de anvisningar som normalt gäller för den som är registreringsskyldig. När en skattskyldig registrerats till mervärdesskatt utfärdas registreringsbevis automatiskt. 5 § Motiven till ändringen i andra stycket har utvecklats i avsnitt 4.5.11. 10 kap. 9 § 4 och 5 Ändringarna kommenteras i avsnitt 4.5.10. I fjärde punkten har också gjorts en korrigering avseende hänvisningen till 30-32 §§. Som en följd av den nya lydelse som 10 kap. 30 § erhöll genom SFS 1997:1032, prop.1997/98:33 är hänvisningen till den paragrafen inte längre aktuell. 17 § I paragrafen har förts in ett nytt andra stycke. Bestämmelsen, som utgör ett förtydligande, kommenteras i avsnitt 4.5.10. 31 § Ändringen i första stycket kommenteras i avsnitt 4.5.10. 12 kap. 8 b § Paragrafen kommenteras i avsnitt 4.5.16. 18 kap. 1 och 2 §§ Ändringarna är en följd av införandet av den nya 7 a §. 7 a § Paragrafen kommenteras i avsnitt 4.5.11. 23 kap. 3 a § första stycket Bestämmelsen kommenteras i avsnitten 4.5.8, 4.5.10 och 4.5.16. 3 a § andra stycket Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 4.5.15. Ett underlag kan anses tillgängligt hos grupphuvudmannen i de fall den bokföringsskyldige avtalat med grupphuvudmannen om att denne skall sköta arkiveringen (se rekommendationer, BFN R 3 punkten 16). 3 b § En motsvarande underrättelseskyldighet vid ändrade förhållanden finns även i fråga om registrering till mervärdesskatt, se 3 kap. 3 och 4 §§ SBL. Paragrafen berörs även i avsnitt 4.5.8. Frågan om vitesföreläggande regleras i 23 kap. 2 § SBL. 11.3 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) 7 § Motivet till den nya punkten 30 har kommenterats i avsnitt 4.5.8. Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över promemoria (Ds 1997:80) Gruppregistrering i mervärdesskattesystemet Efter remiss har yttrande över betänkandet lämnats av Kammarrätten i , , , Finans- inspektionen, , i , Näringslivets Skattedelegation, , , , , , Föreningen , , , , , Samfundet för Fastighetsekonomi, , , , , , , Akademikers , Bokförings- och Revisionsbyråers För- bund, , , , och . , och Akade- mikers har beretts tillfälle att avge yttrande men förklarat sig avstå från att avge yttrande. Försäkringsaktiebolaget har förutom eget yttrande åberopat yttrandet från . har förutom eget yttrande åberopat yttrandet från . Yttrande har också inkommit från , , Kooperationens pensionsanstalt och . och har åberopat yttrandet lämnat av Näringslivets Skattedelegation. och har förutom eget yttrande åberopat yttrandet från Näringslivets Skattedelegation. åberopar yttrandet från Näringslivets Skattedelegation och de särskilda yttrandena från och . har bifogat yttranden från i , i län och i . Lagrådsremissens lagförslag 1 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs i fråga om mervärdesskattelagen (1994:200) dels att 2 kap. 8 §, 9 c kap. 9 §, 12 kap. 2 § och 20 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 3 kap. 23 a § och 11 kap. 1 a §, samt närmast före 3 kap. 23 a § en ny rubrik av följande lydelse, dels att det i lagen skall införas ett nytt kapitel 6 a av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 8 § Med uttag av tjänst förstås vidare att en fastighetsägare utför sådana tjänster som anges i andra stycket på en egen fastighet som utgör tillgång i en yrkesmässig verksamhet som varken medför skattskyldighet eller rätt till återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 9 13 §§. Detta gäller dock endast om de nedlagda lönekostnaderna för tjänsterna under beskattningsåret överstiger , inräknat skatter och avgifter som grundas på lönekostnaderna. Första stycket gäller utförande av 1. byggnads- och anläggningsarbeten, inräknat reparationer och under- håll, 2. ritning, projektering, konstruktion eller andra jämförliga tjänster, och 3. lokalstädning, fönsterputsning, renhållning och annan fastighets- skötsel. Vad som sägs i denna paragraf om fastighetsägare gäller i stället en sådan mervärdesskattegrupp som avses i 6 a kap. 1 §, om uttaget avser en fastighet som ägs av någon av de näringsidkare som ingår i gruppen. 3 kap. 23 a § Undantag för vissa interna tjänster Från skatteplikt undantas om- sättning av tjänster som tillhandahålls inom en fristående sammanslutning av fysiska eller juridiska personer, om verksamheten i övrigt inte medför skattskyldighet varken hos sammanslutningen eller hos de fysiska eller juridiska personerna, - tjänsterna är direkt nödvän- diga för utövandet av verksam- heten, och ersättningen för tjänsterna exakt motsvarar den fysiska eller juridiska personens andel av de gemensamma kostnaderna för tjänsternas tillhandahållande. Undantaget avser endast sådana tjänster som normalt inte tillhandahålls av någon annan utanför sammanslutningen. 6 a kap. Mervärdesskattegrupper 1 § Vid tillämpningen av bestäm- melserna i denna lag får två eller flera näringsidkare, under de förutsättningar som anges i detta kapitel, anses som en enda näringsidkare (mervärdesskatte- grupp) och den verksamhet som mervärdesskattegruppen bedriver anses som en enda verksamhet. Huruvida mervärdesskatte- gruppens verksamhet skall anses medföra skattskyldighet följer av de allmänna bestämmelserna i 1 kap. 2 § första stycket 1. 2 § I en mervärdesskattegrupp får endast ingå 1. näringsidkare som bedriver verksamhet som inte medför skattskyldighet därför att omsättningen av tjänster är undantagen från skatteplikt med stöd av 3 kap. 9 eller 10 § och som står under tillsyn, 2. näringsidkare med huvud- saklig inriktning att tillhanda- hålla näringsidkare under 1 varor eller tjänster, och 3. näringsidkare som förvärvar tjänster från en näringsidkare under 1, om omsättningen av tjänsterna är undantagen från skatteplikt med stöd av 3 kap. 9 eller 10 §, eller 4. näringsidkare som är kom- missionärsföretag och kommittentföretag i ett sådant kommissionärsförhållande som avses i 2 § 2 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. I en mervärdesskattegrupp får endast ingå en näringsidkares fasta driftställe i . Näringsidkare som avses i första stycket 1 3 får inte ingå i fler än en mervärdesskatte- grupp. 3 § En mervärdesskattegrupp får endast avse näringsidkare som är nära förbundna med var- andra i finansiellt, ekonomiskt och organisatoriskt hänseende. En näringsidkare som avses i 2 § första stycket 3 anses som nära förbunden i finansiellt hänseende med en närings- idkare i 2 § första stycket 1 endast om näringsidkarna utgör moderföretag och helägda dotterföretag i samma koncern. Som helägt dotterföretag räknas ett företag i vilket moder- företaget äger mer än nio tiondelar av aktierna eller an- delarna. Om ett eller flera helägda dotterföretag i sin tur äger mer än nio tiondelar av aktierna eller andelarna i ett annat företag, räknas även det företaget som helägt dotterföretag. 4 § En mervärdesskattegrupp anses bildad den dag skattemyndigheten beslutar att näringsidkarna skall registreras som en sådan grupp (gruppregistrering) eller den senare dag som skattemyndigheten därvid bestämmer. Av beslutet skall framgå vem skattemyndigheten utsett som huvudman för gruppen. Som grupphuvudman skall utses 1. i de fall som avses i 2 § första stycket 1 3 den näringsidkare i mervärdesskattegruppen som de övriga näringsidkarna i gruppen föreslår, om det inte finns särskilda skäl som talar mot detta, eller 2. i de fall som avses i 2 § första stycket 4 den näringsidkare som är kommittentföretag. 5 § Om skattemyndigheten beslutat om detta får nya näringsidkare inträda i gruppen, näringsidkare utträda ur gruppen eller grupp- huvudmannen bytas ut. Ett sådant beslut om ändring i gruppregistreringen gäller från och med dagen för beslutet. Ett beslut om gruppregistrering kvarstår till dess att skattemyndigheten har beslutat att den skall upphöra. Ett sådant beslut om avregistrering gäller från och med dagen för beslutet. 6 § skall besluta om gruppregistrering enligt 4 §, eller om ändring eller avregistrering enligt 5 §, om berörda näringsidkare ansöker om detta och det inte finns särskilda skäl som talar mot ett sådant beslut. Avser ansökan en begäran om inträde av en ny näringsidkare skall ansökan biträdas även av honom. Om förutsättningarna för gruppregistrering har upphört eller om det finns särskilda skäl, får skattemyndigheten på eget initiativ besluta om avregistrering enligt 5 § andra stycket. 9 c kap. 9 § I 1 § första stycket 1 och 4 samt i 3 § avses varor som hänförs till följande nummer i Kombinerade nomenklaturen (KN-nr) enligt rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan 1. tenn (KN-nr 8001), 2. koppar (KN-nr 7402, 7403, 7405 eller 7408), 3. zink (KN-nr 7901), 4. nickel (KN-nr 7502), 5. aluminium (KN-nr 7601), 6. bly (KN-nr 7801), 7. indium (KN-nr ex 8112 91 eller ex 8112 99), 8. spannmål (KN-nr 1001 till 1005, 1006: endast obehandlat ris, eller 1007 till 1008), 9. oljeväxter och oljehaltiga frukter (KN-nr 1201 till 1207), kokosnöt, brasiliansk nöt och cashewnöt (KN-nr 0801), andra nötter (KN-nr 0802) eller (KN-nr 0711 20), 10. spannmål och utsäde, inklusive sojabönor (KN-nr 1201 till 1207), 11. kaffe, inte rostat (KN-nr 0901 11 00 eller 0901 12 00), 12. te (KN-nr 0902), 13. kakaobönor, hela eller sönderslagna, råa eller rostade (KN-nr 1801), 14. råsocker (KN-nr 1701 11 eller 1701 12), 15. gummi, i ursprungliga former eller som plattor, ark eller remsor (KN-nr 4001 eller 4002), 16. ull (KN-nr 5101), 17. kemikalier i bulk (kapitel 28 och 29), 18. mineraloljor, inklusive propan och butan; också inklusive råpetroleumoljor (KN-nr 2709, 2710, 2711 12 eller 2711 13), 19. silver (KN-nr 7106), 20. platina; , rhodium (KN-nr 7110 11 00, 7110 21 00 eller 7110 31 00), 21. potatis (KN-nr 0701), och 22. vegetabiliska oljor och fetter och deras fraktioner, oavsett om de är raffinerade eller inte, dock inte kemiskt modifierade (KN-nr 1507 till 1515). 21. potatis (KN-nr 0701), 22. vegetabiliska oljor och fetter och deras fraktioner, oavsett om de är raffinerade eller inte, dock inte kemiskt modifierade (KN-nr 1507 till 1515), och 23. virke (KN-nr 4407 10 eller 4409 10). 1 a § Vad som sägs i detta kapitel i fråga om den som är skattskyldig gäller i stället en näringsidkare i en sådan mervärdesskattegrupp som avses i 6 a kap. 1 § vid näringsidkarens omsättning av varor och tjänster utanför gruppen.