prop · GL031D17 · 1998-01-01 00:00:00 — 1980/81:87) om vissa frågor om hemslöjden bör huvudmannaskapet för länshemslöjdskonsulenterna kunna utövas av antingen hemslöjdsförening eller landsting och frågan om huvudmannaskap bör kunna lösas i samförstånd mellan hemslöjdsförening, landsting, konsulenter och . Försöksverksamhet med länsmuseer som huvudmän har fallit mycket väl ut. Regeringen anser därför att även annan än hemslöjdsförening och landsting bör kunna vara huvudman. Liksom tidigare bör frågan lösas i samförstånd. Därav 1996 Utgift 11 200 Utgifts - progno s 16 464 1998 Förslag 16 907 1999 Beräkna t 17 245 2000 Beräkna t 17 590 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget disponeras av för bidrag till hemslöjdskonsulenternas verksamhet, och till projekt inom hemslöjdsområdet. Hemslöjdskonsulentverksamheten bestod under /96 av två hemslöjdskonsulenter i varje län, en med inriktning mot textil slöjd och en mot hård slöjd samt fyra rikskonsulenter, varav tre är verksamma som sameslöjdskonsulenter och en som spetskonsulent. har även försöksverksamhet med en projektanställd rikskonsulent för barn och ungdom bedrivits. har tjänsten permanentats. är en ideell förening som har till uppgift att främja den svenska hemslöjden och dess utveckling samt fungera som centralt organ för landets hemslöjdsföreningar. anvisas medel för bidrag till projekt inom hemslöjdsområdet som en särskild anslagspost under anslaget Främjande av hemslöjden. Medel för detta ändamål anvisades under /96 under anslaget D 3 . Regeringens överväganden Resultatinformation Resultatet av verksamheten redovisas under anslaget . Slutsatser Regeringen föreslår att anvisas till Främjande av hemslöjden. beräknas anslaget till 17 245 000 konor och för till . Bidrag till bild- och formområdet 14 741 1998 Förslag 14 741 1999 Beräknat 15 254 2000 Beräknat 15 786 Beloppen anges i tusental kronor Under anslaget anvisas medel för bidrag till organisationer m.m. på bild- och formkonstområdet. Under anslaget anvisas också medel för bidrag till för de fria konsterna. skall bl.a. främja utvecklingen inom bild- och byggnadskonsten samt bevaka och informera om viktigare frågor inom området. Regeringens överväganden Resultatinformation har under innevarande år, med stöd av förordningen (1984:326) om statsbidrag till kulturella ändamål, lämnat bidrag till , Folkrörelsernas Konstfrämjande, Föreningen , , Grafiska Sällskapet, Svenskt Barnbildarkiv, Nutida Svenskt Silver och Stiftelsen . Bidrag har också lämnats till 16 konsthantverkskooperativ. Mottagarna av verksamhetsbidragen representerar stor fackkunskap och har en viktig och till de större institutionerna kompletterande uppgift för förmedling och bildpedagogik inom flera av bildkonstens områden. Trots bidragens begränsade storlek har de stor betydelse för dessa verksamheters fortlevnad. Det statliga bidraget till utställningsersättning som förmedlats av konstbildningsorganisationerna har förbättrat möjligheterna att ställa ut verk av mer etablerade konstnärer även i landets mindre orter. Antalet utställningar som på detta sätt medfört ersättning till den utställande konstnären har stadigt ökat . Utställningsersättningen har därmed bidragit till en höjd kvalitet i utställningsverksamheten på lokal nivå. ÅR ANTAL UTSTÄLLNINGAR MED UTSTÄLLNINGS- ERSÄTTNING ANTAL KONSTNÄRER SOM ERHÅLLIT UTSTÄLL- NINGSERSÄTTNING 1994 414 178 1995 496 241 1996 554 271 för de fria konsterna mottog i statligt verksamhetsbidrag /96. har hållit sitt bibliotek och arkiv öppet för allmänheten samt för elever vid . Vidare har ett stort antal öppna föreläsningar, seminarier och debatter hållits, vissa med anknytning till de utställningar som visats i tre utställningslokaler. Slutsatser Regeringen föreslår att anvisas för bidrag till bild- och formområdet . beräknas anslaget till och för beräknas . 8 E Ersättningar och bidrag till konstnärer 8.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar fördelning av ersättningar och bidrag till konstnärer inom bild-, form-, ton-, scen- och filmkonstområdena samt fördelning av ersättningar och bidrag till ordområdet som beslutas av styrelsen för . Härutöver ingår även upphovsrättsorganisationens Bildkonst Upphovsrätt i (BUS) verksamhet vad avser fördelning av individuell visningsersättning. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 315,0 250,7 262,1 249,3 289,0 294,9 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Antalet ansökningar till olika typer av ersättningar och bidrag inom verksamhetsområdet visar på små förändringar . Antalet fördelade projektbidrag har ökat. Ökningen är störst inom området bild och form. Bidragsbeloppen har också ökat. Större förändringar Verksamhetsområdet tillfördes ytterligare med syfte att förbättra möjligheten för yrkesverksamma konstnärer att bedriva konstnärligt utvecklingsarbete. Därutöver anvisades ytterligare för att möjliggöra en utvidgad satsning på det internationella konstnärsutbytet. avser regeringen, med hänvisning till vad som redovisats i propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik, fatta beslut om förslagsrätt till och till styrelsen för . Prioriteringar Den inriktning av verksamheten som regeringen redogjorde för i propositionen om kulturpolitik ligger fast. Bidragsgivningen till projekt med syfte att skapa fler arbetstillfällen för konstnärer, liksom bevakningen av konstnärernas ekonomiska och sociala situation, kommer även i fortsättningen att prioriteras. 8.2 Resultatbedömning och slutsatser I propositionen om kulturpolitik redogjorde regeringen för inriktningen av de framtida insatserna för konstnärerna. Huvudlinjen är att skapa sådana villkor för de professionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning för utfört arbete. Ersättningar till konstnärer bör dock även i fortsättningen kompletteras med stöd till det konstnärliga skapandet i form av bidrag och stipendier. Därmed ges konstnärer möjlighet att och med ekonomisk trygghet ägna sig åt det konstnärliga skapandet oavsett om efterfrågan är säkrad. I propositionen om kulturpolitik redovisade regeringen även sin bedömning av de övergripande utvecklingstendenserna vad avser konstnärernas villkor. I det följande görs en kompletterande bedömning av utvecklingen inom verksamhetsområdet på grundval av de årsredovisningar som givits in för /96. Utvecklingen inom verksamhetsområdet situation avviker på många sätt från andra yrkesgruppers. Bland annat ligger arbetslösheten bland konstnärer på dubbelt så hög nivå som för genomsnittet på arbetsmarknaden, såväl i låg- som högkonjunktur. De vanligaste anställningsformerna är tidsbegränsade anställningar eller projektanställningar samt olika typer av uppdrag. Vidare råder en obalans mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Konstnärerna utgör inte heller en homogen grupp då arbetssituationen kan på olika sätt varierar både mellan de olika konstarterna och mellan de enskilda konstnärerna. Intresset för konstnärliga utbildningar är mycket stort liksom tillströmningen till kulturområdet. Konstnärernas inkomstutveckling är i regel svag. Beroendet av statligt stöd, dels olika typer av ersättningar och bidrag, dels arbetsmarknadspolitiska insatser är påfallande stort inom de konstnärliga yrkesgrupperna. Regeringen har under innevarande år beslutat om nya åtgärder i kampen mot arbetslösheten. Fr.o.m. gäller exempelvis nya regler om resursarbete i enlighet med förordningen (1987:411) om beredskapsarbete (ändrad senast 1997:583), en åtgärd som kan på ett positivt sätt bidra till nya arbetsmöjligheter för konstnärer inom ramen för ordinarie verksamhet där konstnärliga yrken finns företrädda. Koncentrationen av konstnärer till storstadsområden är påtaglig. Storstadsregionerna utgör konstnärliga centrum till vilka många konstnärer söker sig. Anledningen till detta är bl.a. försörjningsaspekter men också att storstäderna erbjuder särskild stimulans för det konstnärliga skapandet. Statistiken uppvisar dock skillnader mellan olika konstnärsgrupper. Antalet kvinnor inom de konstnärliga yrkena har under ökat markant. Bland dem som sökte bidrag hos /96 var kvinnor. Det förekom dock stora skillnader mellan olika konstområden. Bland dem som sökte bidrag inom området bild och form utgjorde kvinnorna av de bidragssökande. Inom kategorin upphovsmän på musikområdet (tonsättare) var enbart kvinnor. Av samtliga beviljade bidrag /96 tillföll kvinnor. Den centrala myndigheten inom verksamhetsområdet är som har till uppgift att genom fördelning av ersättningar och bidrag främja bild-, form-, ton-, scen- och filmkonstnärers möjlighet att ägna sig åt kvalificerat konstnärligt arbete. Vidare skall konstnärernas ekonomiska och sociala situation bevakas. I syfte att skapa fler arbetstillfällen för konstnärer har fördelning av projektbidrag prioriterats i förhållande till andra bidragsformer. arbetar tre olika utredare med den gemensamma uppgiften att belysa frågor som har med konstnärernas villkor att göra (dir. 1996:80, dir. 1996:81 och dir. 1997:58). Samtliga utredare skall presentera sina resultat . Därutöver fortskrider arbetet inom med utformningen av förslag till upphovsrättslig ersättning vid spridning av tomband för att i viss mån kompensera upphovsmännen för tillåten kopiering av deras verk (s.k. kassettersättning). Regeringens avsikt är att en proposition om konstnärernas villkor skall kunna lämnas till vilket kan leda till nya reformer och omprioriteringar 1999. Slutsatser Utvecklingen inom verksamhetsområdet föranleder inte någon ändrad inriktning vad avser statens insatser inom verksamhetsområdet och bidrag till konstnärer. Statens insatser bör även i fortsättningen i huvudsak syfta till att förbättra de yrkesverksamma konstnärernas ekonomiska villkor, dels genom ersättning för utfört arbete, dels genom direkta stödinsatser i form av statliga ersättningar och bidrag. I syfte att skapa fler arbetsmöjligheter för konstnärer avser regeringen att ge projektbidragsgivningen fortsatt prioritet. Regeringen kan konstatera att det utifrån tillgänglig resultatinformation är svårt att uttala sig om bidragsgivningens effekter på konstnärernas ekonomiska situation. Bevakningen av konstnärernas ekonomiska och sociala situation samt metoderna för mätning av bidragsgivningens effekter måste avsevärt förbättras och intensifieras innan regeringen kan utvärdera bidragsgivningens olika former på ett tillfredsställande sätt. 8.3 Anslag E 1. 219 Därav 1996 Utgift 6 800 8 954 1998 Förslag 9 207 1999 Beräknat 9 476 2000 Beräknat 9 754 Beloppen anges i tusental kronor har till uppgift att besluta om statliga ersättningar och bidrag till bild-, form-, ton-, scen- och filmkonstnärer. Nämnden skall vidare hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden. Tillsammans med styrelsen för skall nämnden avge förslag till innehavare av inkomstgarantier. Syftet med verksamheten är att genom fördelning av bidrag och ersättningar verka för att förbättra konstnärernas villkor. Regeringens överväganden Resultatinformation Konstnärsnämndens verksamhet kan delas in i två grenar. Den ena är fördelning av statliga ersättningar och bidrag, den andra att bevaka konstnärernas ekonomiska och sociala situation. Vad avser bidragsfördelning har nämnden prioriterat projektbidragsgivningen med syfte att skapa fler arbetsmöjligheter för konstnärer. Projektbidragen kan utgå till målinriktat konstnärligt utvecklingsarbete av mer kostnadskrävande natur. Projektet skall ha betydelse inom det aktuella konstområdet. har i sin årsredovisning för /96 inte närmare analyserat i vilken utsträckning projektbidragen lett till fler arbetsmöjligheter. Beträffande övriga ersättnings- och bidragsformer hänvisas till anslaget E 2 Ersättningar och bidrag till konstnärer. När det gäller den andra verksamhetsgrenen har redogjort för svårigheter bl.a. med att hitta generella metoder för detta. har därför valt att studera avgränsade konstnärsgrupper var för sig med metoder anpassade för respektive grupp. Bland annat har tonsättarnas villkor granskats. Rapporten om tonsättarnas villkor som presenterades resulterade i att regeringen i budgeten för förstärkte insatserna för denna konstnärsgrupp. Under innevarande år har presenterat en studie av dansarnas situation. Studien visar på de problem som uppstår för de yrkesverksamma dansarna då de av åldersskäl ej längre kan dansa yrkesmässigt. anvisades ytterligare för att utveckla en väl fungerande internationell ateljéverksamhet. Verksamheten, som benämns IASPIS ( International Artists Studio Program in ), har kommit i gång på ett lovande sätt. har bl.a. tre internationellt namnkunniga konstnärer arbetat vid IASPIS. kommer ytterligare tre. Från har IASPIS förhyrt en fastighet i för att kunna erbjuda bostäder till gästande konstnärer. Regeringen avser att, med hänvisning till vad som redovisats i propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik, vidta ändringar i förordningen (1988:831) med instruktion för . Ändringarna kommer att innebära dels att Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS) får förslagsrätt vid förordnande av ledamöter i , dels att vissa konstnärsorganisationer får förslagsrätt vid förordnande av ledamöter i styrelsen för . Vid riksdagsbehanlingen av propositionen (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) delade kulturutskottet regeringens uppfattning i frågan och hade inget att erinra mot regeringens avsikt att vidta nämnda förändringar. Förändringen avses träda i kraft . Besparing på statlig konsumtion föreslås planenligt tas ut med . Beräkningen av anslaget utgår från att skall bedriva sin verksamhet med oförändrad inriktning och omfattning. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () bedömer att Konst- närsnämndens årsredovisning för /96 är i allt väsentligt rättvisande. RRV har dock vissa invändningar bl.a. när det gäller beslut om årsredovisning och överskridande av anslag. har, med anledning av kritiken, utlovat en förbättring av sina rutiner. Regeringen kommer i den pågående resultatdialogen med nämnden att följa upp åtgärder för att förbättra ekonomihanteringen. Slutsatser Det är regeringens bedömning att den redovisade verksamheten sammantaget har motsvarat de mål som satts upp för . Regeringen vill framhålla att det arbete som redan bedrivs av vad avser utvecklingen av metoder för uppföljning är mycket angeläget. Regeringen föreslår att medel under anslaget för anvisas med . beräknas anslaget till och för till . Ersättningar och bidrag till konstnärer 230 000 1998 Förslag 240 105 1999 Beräknat 279 549 2000 Beräknat 285 107 Beloppen anges i tusental kronor Under anslaget anvisas medel för visningsersättning åt bild- och formkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas för allmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt. Anvisade medel fördelas av styrelsen för . Verksamheten regleras i förordningen (1988:831) med instruktion för samt i förordningen (1982:600) om . Från anslaget lämnas även den individuella visningsersättningen. Ersättningen fördelas individuellt mellan konstnärer i enlighet med kriterier fastställda av upphovsrättsorganisationen i (BUS). Fördelningen av den s.k. IV- ersättningen regleras för övrigt i förordningen (1996:1605) om individuell visningsersättning. Vidare lämnas bidrag enligt förordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer. Bidragen har formen av exempelvis konstnärsbidrag, projektbidrag, stöd till internationellt kulturutbyte och långtidsstipendier. utgår 102 långtidsstipendier. Styrelsen för utdelar bidragen till författare, översättare, kulturjournalister och dramatiker och fördelar bidragen till övriga konstnärer. Inkomstgarantier för konstnärer fördelas enligt förordningen (1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer till konstnärer som står för konstnärlig verksamhet av hög kvalitet och betydelse för svenskt kulturliv. Beslut om innehavare fattas av regeringen efter gemensamt förslag av och eller efter yttrande av dessa organ. Regeringen har fastställt antalet inkomstgarantier till 157. har även att fördela stöd till produktion av kortfilm under anslaget I 1 Filmstöd. Bidraget ges företrädesvis antingen som startbidrag till unga filmare som bidrag till film- och videoexperiment för att i mindre skala pröva en idé eller i form av bidrag till icke kommersiell, konstnärligt syftande film. Bestämmelser om biblioteksersättning finns i förordningen (1962:652) om . Mellan regeringen och de upphovsmannaorganisationer som berörs av biblioteksersättningen ingicks en överenskommelse om förhandlingar angående det belopp (s.k. grundbelopp) som skall utgå för varje hemlån från bibliotek av litterärt verk i original. Enligt överenskommelsen har regeringen åtagit sig att som ett led i beredningen av sitt förslag till statsbudgeten förhandla med organisationerna om storleken på nämnda grundbelopp. När avtal träffats skall regeringen lägga fram förslag till om anslagsberäkningen på grundval av det avtalade grundbeloppet. Styrelsen för har till uppgift att besluta om ersättning till författare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek. Vidare har styrelsen att besluta om statliga bidrag till författare, översättare, kulturjournalister och dramatiker samt att tillsammans med avge förslag till innehavare av inkomstgaranti för konstnärer. Enligt för förväntas man för ha ett utgående saldo motsvarande av de medel som nämnden disponerar under anslaget. Flera av nämndens bidragstyper måste rekvireras av mottagaren innan de betalas ut. I vissa fall kan förflyta mellan beslut och utbetalning. Anslaget bedöms dock till sin helhet vara intecknat . Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet ansökningar till olika typer av ersättningar och bidrag inom området visar på små förändringar. Antalet fördelade projektbidrag har ökat i jämförelse . Ökningen har varit störst inom området bild och form där 121 bidrag fördelades /96 (80 på årsbasis) jämfört med 56 bidrag närmast föregående budgetår. Genomsnittsbeloppet har också ökat från per projektbidrag /92 till per bidrag /96. Stöd till internationellt kulturutbyte har ökat påtagligt /96. Antalet bidrag har dock legat (omkring 300 ) medan det totala bidragsbeloppet ökat från /95 till /96 (på årsbasis). Regeringen har godkänt en överenskommelse med m.fl. om biblioteksersättningen för . Enligt denna skall grundbeloppet för hemlån av originalverk vara vilket är en höjning med jämfört med nivån för . Medelsberäkningen för utgår från den senaste slutligt fastställda biblioteksstatistiken, vilket är statistiken för . Den totala kostnaden 1998 uppgår till , vilket innebär en ökning av anslaget med . Detta möjliggörs genom en viss omfördelning av resurser inom litteraturområdet. Som redovisats under anslaget C 2 Litteraturstöd minskas detta anslag med nämnda belopp. beräknas för fortsatta insatser för konstnärer en ökning av anslaget med . Slutsatser Sammantaget kan konstateras att de olika ersättnings- och bidragsformerna har stor betydelse för de yrkesverksamma konstnärernas möjligheter att ägna sig åt konstnärligt skapande av hög kvalitet och att ägna sig åt konstnärligt utvecklingsarbete. Regeringen föreslår att medel under anslaget för anvisas med . beräknas anslaget till och för till . 9.1 Omfattning/ändamål Till verksamhetsområdet hör anslagen och landsarkiven, Arkivet för ljud och bild, , Svenskt biografiskt lexikon samt Bidrag till regional arkivverksamhet. är den centrala statliga myndigheten inom arkivområdet med huvuduppgift att främja en god arkivhantering och att bevara, vårda, tillhandahålla samt tillgängliggöra arkivmaterial. Genom framför allt regionala organisation med en uppdelning på sju landsarkiv, med placering i , , , , , och , har arkivsektorn en god spridning i landet. är arkivdepå för det egna länets samt i regel några närbelägna läns arkivhandlingar. i har funktionen som arkivmyndighet för myndigheter i hela och Värmlandsarkiv i har samma funktion för . finns på fem orter i landet. arkiv ger bidrag till folkrörelsearkiv, företagsarkiv och andra enskilda arkivinstitutioner eller föreningar med anknytning till arkivverksamhet. Inom det statliga arkivområdet är ca 640 personer anställda, varav ca 200 med lönebidrag. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 427,7 297,7 292,8 285,4 293,7 303,3 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Sesam-projekten (se vidare under verksamhetsområdet H Museer och utställningar) inom arkivområdet har gett mycket goda resultat. Främst har olika registrerings- och digitaliseringsarbeten bedrivits, vilka medfört ökad tillgänglighet till arkiven. De faktorer som tydligast påverkat det statliga arkivväsendet är dels strukturomvandlingar inom förvaltningen med bolagisering, privatisering eller nedläggning av offentlig verksamhet, dels den pågående, snabba utvecklingen inom informationsteknologin. Större förändringar Inga större förändringar har genomförts inom arkivområdet. Prioriteringar Den inriktning som regeringen redogjorde för i propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik ligger fast. En satsning på folkrörelsearkiv föreslås. Genom att länsarkiven inordnas i det statliga stödenhetssystemet främjas ökad tillgänglighet och ökad regional verksamhet. 9.2 Resultatbedömning och slutsatser Verksamhetsområdet behandlades i regeringens proposition om kulturpolitik. Där redogjorde regeringen för de fortsatta insatserna inom arkivområdet. Målet för den statliga arkivverksamheten finns angivna i arkivlagen (1990:782) och kan sammanfattas så att myndigheternas arkiv utgör en del av det nationella kulturarvet och att dessa arkiv skall hanteras så att de tillgodoser: rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av information för rättskipningen och förvaltningen, forskningens behov. Tillståndet och utvecklingen inom verksamhetsområdet viktig verksamhet för arkivområdet är mottagande av arkivmaterial, i olika skick och på skilda material. Arkivmyndigheterna är därför regelbundet sysselsatta med frågor rörande hur nya medier skall gallras, bevaras, vårdas och tillgängliggöras. Teknik- utvecklingen medför också att frågor av upphovsrättslig karaktär, frågor om vad som är en allmän handling m.m. uppstår, vilket medför konsekvenser för arkivmyndigheterna. Arkivmyndigheterna arbetar vidare på att kunna hantera en kraftigt ökande mängd information. Strukturomvandlingen inom förvaltningen är ytterligare en faktor som i stor utsträckning påverkat arkivmyndigheternas arbete. Bolagisering, privatisering eller nedläggning av offentlig verksamhet har medfört, förutom emottagande av ibland stora mängder arkivmaterial och därmed sammanhängande arbetsuppgifter, att nya gallringsregler och planer måste tas fram. En effekt av att arkivmyndigheterna övertar allt yngre material är dels ökningen av antalet tidskrävande sekretessprövningar, dels att arkiven får nya grupper av användare, t.ex. åklagare, poliser och journalister. Statens insatser på området Genom olika satsningar, arbetsmarknadsåtgärder m.m. har samverkan stärkts mellan dels arkivmyndigheter och arkivbildande myndigheter, dels mellan de olika kulturarvsområdena samt mellan arkivmyndigheter och näringsliv och internationella organisationer. Samordning av lokaler och verksamheter har medfört högre effektivitet och lägre kostnader för arkivmyndigheterna. Överlag anser regeringen att arkivmyndigheterna är kostnadsmedvetna och att de på ett tillfredsställande sätt ser över möjligheterna till effektivisering och minskade kostnader. Effekter av statliga insatser En tydligare inriktning mot en bredare allmänhet märks i arkivmyndigheternas arbete genom att tillgängligheten har förbättrats. Digitalisering och ny teknik har även i hög grad underlättat spridning av och förbättrat tillgången till myndigheternas arkivbestånd. Information kan därmed även tillhandahållas på andra ställen än i arkivinstitutionerna, t.ex. via Internet och andra nätverk.