prop · GL031D6 · 1998-01-01 00:00:00 — Utifrån det nu rådande säkerhetspolitiska läget är det regeringens bedömning att totalförsvaret kan bevara rikets frihet och oberoende, befolkningens säkerhet samt upprätthålla de viktigaste samhällsfunktionerna i händelse av krig. Regeringen bedömer att det militära försvarets resurser kan vidmakthålla rikets territoriella integritet såväl i fred som under kriser. Totalförsvarsbeslutet innebar även för det civila försvaret ökade krav på anpassning på såväl kort som lång sikt. Beslutet har även inneburit en ändrad inriktning jämfört med försvarsbeslut. De redovisningar som de funktionsansvariga myndigheterna har lämnat avser resultat i förhållande till försvarsbeslut. Med utgångspunkt i inriktningen enligt försvarsbeslut bedömer regeringen att förmågan hos vissa funktioner inom det civila försvaret inte är fullt godtagbar, bl.a. till följd av materiella brister. I stort kan det civila försvarets samlade förmåga emellertid bedömas som godtagbar. Bedömningen kvarstår även utifrån planeringsförutsättningarna totalförsvarsbeslut. Regeringen bedömer att de åtgärder som de funktionsansvariga myndigheterna planerar genomföra under samt de förändrade anspråken på totalförsvaret som redovisas totalförsvarsbeslut kommer att innebära att det civila försvarets samlade förmåga bättre kan motsvara kraven. Erfarenheter från genomförda internationella fredsfrämjande och humanitära insatser visar att deltagande myndigheter inom totalförsvaret kan bedriva sådan verksamhet med hög kvalitet. Regeringen anser att totalförsvarets stöd till samhällets förmåga att möta svåra påfrestningar på samhället i fred bör vidareutvecklas. Det är regeringens bedömning att den verksamhet som bedrivit under föregående budgetår har begränsat brottsligheten och ökat säkerheten till sjöss. Regeringen bedömer att fredsräddningstjänsten har fört med sig att antalet olyckor i samhället har minskat och att omfattningen på de skador som uppstått vid sådana olyckor har begränsats. beslutade i den ekonomiska vårpropositionen om besparingar inom utgiftsområdet på och på ytterligare . I den ekonomiska vårpropositionen beslöt vidare om ytterligare besparingar på och på ytterligare . Av besparingarna avser omläggningen till avgiftsfinansiering inom funktionerna Energiförsörjning och Telekommunikationer m.m. En neddragning av den fredsfrämjande verksamheten om har genomförts . Övriga besparingar avser rationaliseringar och effektiviseringar av Försvarsdepartementets myndigheter. Krav har i regleringsbrevet ställts på och . I regleringsbrevet för kommer sådana krav att ställas på dessa och andra myndigheter under verksamhetsområde D Stödverksamhet. Då denna verksamhet, i de delar som omfattas av rationaliserings- och effektiviseringskrav, är avgiftsfinansierad har den medelsmässiga besparingen skett genom neddragningar av anslaget A 1 Försvarsmakten. Resultaten av rationaliseringarna och effektiviseringarna kommer att redovisas för regeringen i myndigheternas årsredovisningar. Regeringen kommer att få en första redovisning i årsredovisningarna för . Regeringen avser att återkomma till med information om hur rationaliseringarna och effektiviseringarna har genomförts. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser I de fall har gjort invändningar mot myndigheternas årsredovisning eller lämnat allvarligare anmärkningar redovisas dessa under respektive myndighets verksamhetsområde tillsammans med regeringens bedömning. Övrigt Lagen (1996:1059) om statsbudgeten innehåller bestämmelser som innebär att investeringar av större omfattning skall underställas . Se vidare budgetpropositionen för , volym 1, avsnitt 6 Ekonomisk styrning av statlig verksamhet. UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR DE I UTGIFTSOMRÅDE 6 INGÅENDE VERKSAMHETSOMRÅDENA UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 ANVISAT 1997 UTGIFTSPROG NOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 A Militärt försvar 40 472 23 479 38 886 38 054 37 154 39 676 41 443 B Civilt försvar 2 989 1 958 2 285* 2 702 2 638 2 751 2 790 C och nämnder 539 368 453 451 484 505 517 D Stödmyndigheter 1 281 877 918 957 968 979 1 000 Totalt för utgiftsområde 6 45 281 26 683 42 523 42 163 41 244 43 911 45 750 * Varav på tilläggsbudget. En jämförelse mellan Anvisat 1997 och Utgiftsprognos 1997 visar att det även i fortsättningen finns ett anslagssparande inom utgiftsområdet. 3.3 Beredskapskredit för totalförsvaret Regeringens förslag Regeringen föreslår att för bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit om i . Krediten skall kunna utnyttjas om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. bemyndigade (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FöU1, rskr.1996/97:109) regeringen att utnyttja en kredit i om för om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Regeringen anser att ett motsvarande bemyndigande, avseende samma belopp, bör lämnas för . För det militära försvarets del skall beredskaps- krediten säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar erforderliga betalningsmedel. Krediten är beräknad att täcka de kostnader som motsvarar en månads beredskapshöjande verksamhet. När det gäller det civila försvaret har beredskaps- krediten beräknats för bl.a. förmånsmedel för inkallad pliktpersonal inom totalförsvaret, investeringar i reservdelar och utrustning inom kommuni- kationssektorn samt färdigställande av skyddade utrymmen för befolkningen. Beredskapskrediten är beräknad att utnyttjas i ungefär lika delar mellan det militära och det civila försvaret. Om beredskapskrediten utnyttjas, avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. 4 Militärt försvar m.m. 4.1 Verksamhetsområdets omfattning I verksamhetsområdet ingår anslagen A 1 Försvars- makten, A 2 Fredsfrämjande truppinsatser och A 3 Ersättning för kroppsskador. Följande övergripande mål skall enligt totalförsvarsbeslut gälla för det militära försvaret och därmed för Försvarsmakten. Försvarsmaktens fundamentala uppgift är att i fred förbereda för att i krig försvara riket mot väpnade angrepp som hotar dess frihet och oberoende. Angrepp skall kunna mötas var det än kommer ifrån och hela landet skall kunna försvaras. Försvarsmakten skall kontinuerligt i fred och under kriser kunna övervaka och hävda rikets territoriella integritet, i luften, till sjöss och på marken. Försvarsmakten skall kunna ställa kvalificerade förband och andra resurser till förfogande för internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Försvarsmakten skall kontinuerligt kunna stödja samhället vid svåra påfrestningar i fred. I nuvarande omvärldsläge är de militära hoten starkt begränsade. Försvarsmakten skall emellertid ha förmåga att anpassa sig till förändrade krav och förutsättningar i detta avseende. På motsvarande sätt skall förmågan att lösa övriga uppgifter kunna anpassas. Försvarsmaktens beredskap skall därför medge att organisationens huvuddel efter beslut därom har uppnått full krigsduglighet. Beredskap, organisation och planläggning skall vidare medge att Försvarsmaktens förmåga långsiktigt kan anpassas, dvs. utökas eller förändras för att motsvara framtida krav och behov. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 40 472 23 479 38 054 37 154 39 676 41 443 Det låga anslagsutfallet /96 och förklaras huvudsakligen av att principen för finansiering av förskott till försvarsindustrin avseende materielanskaffning har ändrats (lånefinansiering). Detta har budgettekniskt inneburit en minskad utgift på statsbudgeten med under budgetåret. Vidare har anslaget minskats med /96 på grund av förändrat medelsbehov. Medlen har i stället budgeterats för (prop. 1995/96:150, s. 147). Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Regeringen bedömer att Försvarsmakten har en förmåga som i stort motsvarar kraven totalförsvarsbeslut. Större förändringar ändrades principen för finansiering av förskottsbetalningar till försvarsindustrin avseende materielanskaffning. Ändringen innebar att förskotten inte längre finansieras via Försvarsmaktens anslag utan genom att har fått tillgång till en kredit i . Omläggningen innebär en förskjutning av utbetalningar från statsverket. Anslaget A 1 Försvarsmakten har därför engångsvis reducerats med . fakturerar Försvarsmakten först vid leverans eller annan, i förväg beslutad, prestation, s.k. milstolpsfakturering. Försvarsmaktens resurser för drift och löpande underhåll av fastigheter har förts över till . Under /96 reducerades Försvars- maktens utlandsstyrka med ca 400 personer i samband med övergången från den (United Nation Protection Force) till den av NATO ledda styrkan IFOR (Implementation Force). Vid budgetårets slut uppgick utlandsstyrkan till 925 personer varav 176 ställts till FN:s förfogande. Prioriteringar för Försvarsmakten skall prioritera åtgärder för att höja befälskårens kompetens och anpassa verksamheten till de ekonomiska förutsättningarna. Åtgärder Regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa en plan för åtgärder som senast har höjt befälskårens kompetens till en nivå som gör att myndigheten kan uppfylla totalförsvarsbeslutets mål vad gäller krigsduglighet och förmåga till anpassning. Regeringen har vidare gett Försvarsmakten i uppdrag att förklara hur den redovisade ekonomiska obalansen har uppkommit och att lämna en redovisning av alternativa åtgärder för att komma till rätta med den. 4.2 Resultatbedömning och slutsatser Bedömningen av det militära försvarets resultat görs utifrån den gällande försvarspolitiska inriktningen enligt totalförsvarsbeslut. Det militära försvarets förmåga att upprätthålla territoriella integritet och oberoende är i rådande säkerhetspolitiska läge god. Det militära försvaret har även en god förmåga att delta i internationella operationer. Det militära försvarets organisation och struktur är i stort sett i balans med de uppgifter som ålagts den. De väsentligaste delarna av krigsorganisationen kan uppnå full krigsduglighet och den operativa förmågan kan anpassas till en långsiktig förändring av hotbilden. Som redan framgått kan bristerna i utbildningen av personalen äventyra förmågan i dessa avseenden. Så har t.ex. repetitionsutbildningen inte bedrivits i tillräcklig omfattning. En sådan låg utbildningsnivå riskerar att i längden föra med sig att kompetensnivån inom befälskåren nedgår. Därmed äventyras bl.a. det militära försvarets möjligheter att kortsiktigt höja krigsdugligheten. Regeringen återkommer till detta i slutsatserna under avsnitt 4.3. Avgångarna bland totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt är för höga. Regeringen har därför gett i samverkan med utbildningssamordnarna ett uppdrag som innebär att åtgärder skall vidtas för att minska avgångar bland de totalförsvarspliktiga. Uppdraget skall redovisas i kommande årsredovisning. Regeringen avser dessutom att besluta om tillsättande av en utredning med uppdrag att göra en översyn av tillämpningen av pliktsystemet. Utredningen får bl.a. till uppgift att se över problematiken med avgångar bland de totalförsvarspliktiga. Försvarsmakten har under /96 deltagit i 16 fredsfrämjande operationer. Den internationella verksamheten har finansierats via tredje huvudtiteln, , och de fredsfrämjande truppinsatserna från anslaget B 9 Fredsbevarande verksamhet. Denna verksamhet finansieras f.r.o.m. budgetåret via utgiftsområde 6 Totalförsvar, anslaget A 2 Fredsfrämjande truppinsatser, Verksamhetsområde A - Militärt försvar. Anslagssparandet för /96 uppgick till , vilket motsvarar av tilldelade anslagsmedel. Anslagssparandet har bl.a. uppstått genom reduceringar i förbandsverksamheten och senarelagd eller försenad materiel-anskaffning. Anslagssparandet var enligt Försvars-makten nödvändigt för att möta de svårigheter som kunde förutses bl.a. med anledning av övergången till full tillämpning av anslagsförordningen. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser anför i sin sammanfattande bedömning av Försvarsmaktens årsredovisning att ett ambitiöst arbete har genomförts inom Försvarsmakten för att förbättra återrapporteringen. Detta har gett positiva effekter i årsredovisningen. Det finns dock ett behov av fortsatta insatser för att ytterligare förbättra redovisningens kvalitet. har i sin årliga rapport till regeringen föreslagit att regeringen bör ställa tydliga krav på Försvarsmakten att utarbeta egna system och rutiner för uppföljning, analys och prognoser för anslaget A 1 Försvarsmakten. Regeringen delar uppfattning att årsredovisningen har förbättrats men att det fortfarande finns brister. Enligt regeringens uppfattning beror en del, men inte alla, brister på osäkerheter i samband med tekniska omläggningar av finansieringsformerna för materielanskaffning. Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som den avser vidta för att förbättra system och rutiner för uppföljning, analys och prognoser avseende anslaget A 1 Försvarsmakten. 4.3 Anslag A 1 A 1. 1 Anslag s- sparan de 2 073 242 Därav 1996 Utgift 23 418 530 Utgifts - progno s 37 546 000 1998 Förslag 36 707 400 1999 Beräkna t 39 217 890 2000 Beräkna t 40 972 244 1 Beloppen anges i tusental kronor Regeringens överväganden Resultatinformation Den försvarsmaktsövergripande resultatin-formationen redovisas under avsnittet 4.2. Ytterligare redovisning lämnas nedan programvis. BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 1 758 641 1 721 217 37 124 102 Prognos 1997 298 200 298 200 0 100 Budget 1998 298 200 298 200 0 100 Beräknat 1999 298 200 Beräknat 2000 298 200 Under /96 har Försvarsmakten arbetat med att förbättra redovisningen av den avgiftsfinansierade verksamheten. Ett första steg har varit att dels identifiera de verksamheter som har finansierats eller bör finansieras med avgifter, dels definiera de intäkter som skall redovisas mot anslag. Vidare har regeringen regleringsbrev ställt högre krav på Försvarsmaktens redovisning av avgiftsinkomster. De prognoser som redovisas i tabellen ovan bygger på fyra månaders utfall för och blir osäkra bl.a. på grund av att historiska värden saknas. De stora avgiftsinkomsterna under /96 förklaras dels av att de motsvarar ett budgetår , dels av att avgiftsinkomsterna även omfattar intäkter från för tjänster som Försvarsmaktens verkstäder utfört. Dessa betalningsmedel har ursprungligen tillförts materielverket från Försvarsmakten och bör därför inte betraktas som avgiftsinkomster i detta sammanhang. Dessa intäkter finns inte med i prognoserna från och med . I de fall materielverket utnyttjar verkstädernas tjänster utan beställning från Försvarsmakten, skall intäkterna även fortsättningsvis medräknas i den avgiftsbelagda verksamheten. Investeringsplan avseende anskaffning av materiel, anläggningar och anläggnings- tillgångar som används i verksamheten Regeringens förslag Regeringen föreslår att godkänner inriktningen av Försvarsmaktens investeringsplan för enligt följande. (MILJONER KRONOR) TOTAL KOSTNA D PROGNO S 1997 BUDGE T 1998 BERÄKN . 2000 Materiela n- skaffning : regerings -objekt anmälnin gsobjekt övriga objekt förskjutni ng 11 034 -3 533 10 440 -1 752 10 110 -1 179 8 806 -1 181 Summa materiel- anskaffni ng 270 541 22 132 22 291 22 027 23 027 Anlägg- ningar 2 826 275 332 317 254 Anlägg- nings- tillgångar i verksam- heten 525 477 385 365 Summa inves- teringar 273 367 22 932 23 100 22 729 23 646 Finansie- ring: lån anslag 365 23 281 Summa finansieri ng 273 367 22 932 23 100 22 729 23 646 En mera detaljerad redovisning av investeringsplanen skulle innehålla uppgifter som omfattas av sekretess. En närmare redovisning av investeringsplanen kommer att lämnas i särskild ordning inför försvarsutskottet. Följande materielanskaffningsfrågor skall enligt regleringsbrevet för underställas regeringens prövning: - anskaffning av kortvågskommunikationssystem, - serieförberedelser för den måldetekterande artillerigranaten BONUS, - anskaffning av mörkerriktmedel till pansarvärnsrobotsystem 56 (), - renovering av luftvärnsrobotsystem, - anskaffning av snabbpejl för televapenförband, - anskaffning av systemmateriel till stridsvagnar, - halvtidsmodernisering av ubåtar typ , - anskaffning av taktiskt radiosystem för flygvapnet (), - utveckling och anskaffning av spaningskapsel till JAS 39 delserie 3, - utveckling och anskaffning av JAS 39 . Av dessa objekt har renovering av luftvärnsrobotsystem, anskaffning av systemmateriel till stridsvagnar, radiosystem och utveckling och anskaffning av JAS 39 delserie 3 beslutats av regeringen. Regeringen avser att i regleringsbrevet för besluta om en uppdatering av förteckningen över vilka objekt som skall underställas regeringens prövning. Enligt regleringsbrevet för skall Försvars- makten göra en skriftlig anmälan till om sin avsikt att anskaffa eller låta utveckla materiel där den totala utgiften för ett enskilt objekt uppgår till eller mer. En sådan anmälan kan leda till att det blir regeringen som fattar beslut i frågan. Av de regerings- och anmälningsobjekt som Försvarsmakten planerar för beslut kan nämnas: - anskaffning av BONUS, - anskaffning av broterrängbilar m.m., - modifiering för integration av radarjaktrobot 99 (AMRAAM) på JA 37, - utveckling av krigsbro 6, - fortsatt anskaffning av ytstridsfartyg. Inom Försvarsdepartementet pågår ett utvecklingsarbete avseende styrningen och uppföljningen av anskaffning av materiel till Försvarsmakten. Regeringens avsikt är att identifiera de viktigaste materielobjekten och tillhörande kringutrustning i form av simulatorer, ammunition, reservdelar m.m. När dessa objekt med tillhörande utrustning har identifierats avser regeringen att styra anskaffningen med investeringsramar. Ramarna skall prisomräknas och får inte utan regeringens beslut överskridas. Anskaffning av materiel som inte omfattas av investeringsramar bör Försvarsmakten besluta om. När systemet är fullt utvecklat medger det att regeringen på ett bättre sätt än kan följa upp kostnadsutvecklingen och andra aspekter avseende materielanskaffningen. Därmed skapas också bättre förutsättningar för att regeringen skall kunna informera på ett adekvat sätt. Enligt regeringens mening kommer denna information att svara mot de krav, som försvarsutskottet har ställt i bet. 1996/97:FöU4, på regeringens redovisning av frågor som rör utveckling och anskaffning av försvarsmateriel. 1996 behandlades de delbetänkanden som Utredningen om utvärdering av försvarets ledning och struktur (SOU 1996:123) lämnat. Regeringen delade där utredningens uppfattning att den gällande ansvars- och kompetensfördelningen mellan Försvarsmakten och inte till alla delar är entydig och anmälde att regeringen med beredningen av högkvarterets organisation års kontrollstation avsåg att behandla denna fråga. Frågan om försvarets materielförsörjning bör dock enligt regeringens mening ses i ett vidare perspektiv än enbart ansvars- och rollfördelningen mellan Försvarsmakten och . framhåller i sin årliga rapport till regeringen att betydande rationaliseringsvinster borde vara möjliga med en effektivare materiel- och reservmaterielförsörjning. Regeringen anser mot denna bakgrund att en utvärdering av effektiviteten i materielförsörjningsprocessen och möjligheterna att rationalisera och effektivisera denna bör göras. Formerna för en sådan utvärdering kommer att övervägas inom . Regeringens förslag Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att medge beställningar av materiel och utvecklingsarbete för att tillgodose nedan angivna behov. Vidare föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att medge beställningar av anslags- finansierade anläggningar för att tillgodose nedan angivna behov. BEMYNDIGANDERAM FÖR MATERIEL-ANSKAFFNING EFTER BUDGETÅRET 1998 (MILJONER KRONOR) Utnyttjade bemyndiganden till och med 59 991,5 Bemyndiganden för nya beställningar 23 513 ,9 Total bemyndiganderam 83 505 ,4 BEMYNDIGANDERAM FÖR ANSKAFFNING AV ANSLAGSFINANSIERADE ANLÄGGNINGAR EFTER BUDGETÅRET 1998 (MILJONER KRONOR) Utnyttjade bemyndiganden till och med 131,7 Bemyndiganden för nya beställningar 325,8 Total bemyndiganderam 457,5 Slutsatser Totalförsvarsbeslutet anger mål och resurser för samt utformningen av totalförsvaret . De omfattande omvärldsförändringar som föregick totalförsvarsbeslutet ledde till en förnyad syn på säkerhetspolitiska frågor. Detta har inneburit förändringar för Försvarsmakten. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att Försvarsmaktens förmåga är god i förhållande till nu ställda krav. Försvarsmakten anmälde dock i årsredovisningen för /96 ett antal brister som föranlett regeringen att noga följa hur totalförsvarsbeslutet genomförs. Försvarsmakten har i årsredovisningen anmält att kompetensen inom befälskåren kan komma att gå ned så kraftigt att möjligheterna att nå full krigsduglighet inte med säkerhet kan uppnås . Bristerna får även menliga följder för förmågan till långsiktig anpassning. I delårsrapporten anmäler Försvarsmakten att genomförd verksamhet indikerar att riskerna kvarstår. I Försvarsmaktens budgetunderlag från anmäldes att verksamhetskostnaderna i nu gällande planering var ca 300 - över anvisad ram. Enligt Försvarsmakten kan balans i planerna endast åstadkommas genom ambitionssänkningar. Inför utarbetandet av budgetunderlaget för kan det enligt Försvarsmakten inte uteslutas att förslag om strukturella åtgärder avseende såväl krigs- som grundorganisationen måste föreläggas regeringen för ställningstagande för att åstadkomma balans mellan uppgifter och resurser. Regeringen bedömer att bristerna avseende kompetensen hos befälskåren och den ekonomiska obalansen är allvarliga. Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att redovisa en plan för åtgärder som senast har höjt befälskårens kompetens till en nivå som medför att Försvarsmakten kan uppfylla försvarsbeslutets mål vad gäller krigsduglighet och förmåga till anpassning. Regeringen anser att det inom den ekonomiska ram som anges i totalförsvarsbeslutet skall vara möjligt att genomföra krigs- och grundorganisationsförändringen och att upprätthålla den kompetens och kvalitet i verksamheten som förutsattes i beslutet. gav regeringen i uppdrag att hålla regeringen informerad om hur man avser att komma till rätta med den av myndigheten aviserade ekonomiska obalansen. Efter redovisningen från Försvarsmakten har regeringen beslutat att ge myndigheten i uppdrag att förklara hur obalansen har uppkommit och att lämna en redovisning av alternativa åtgärder för att komma till rätta med den. I redovisningen skall ingå åtgärder som Försvarsmakten själv kan vidta. Regeringen återkommer till i denna fråga . 4.4 Krigs- och grund-organisationens utveckling Försvarsmakten har i sin delårsrapport redovisat planeringen för krigs- och grundorganisationens utveckling. Enligt totalförsvarsbeslut skall huvuddelen av de enheter som skall läggas ned vara nedlagda före . Arbetet med omstruktureringen har påskyndats och enligt Försvarsmaktens plan skall huvuddelen av åtgärderna vara avslutade före . Personalavgångarna är dock mindre än förväntat på grund av att yrkesofficerarna i större utsträckning än vad Försvarsmakten hade räknat med har flyttat till andra förband och därmed stannat kvar i Försvars- makten. Grundutbildningen vid de flesta berörda nedläggningsförband upphörde . Verksamheten vid de tre fördelningsstaber som enligt försvarsbeslutet skall läggas ned upphörde i praktiken . Även i andra avseenden framgår det av Försvarsmaktens plan att omstruktureringen kan genomföras snabbare än de tidpunkter som förutsågs totalförsvarsbeslut. Regeringen bedömer mot bakgrund av denna redovisning att den krigs- och grundorganisationsutveckling som beslutades totalförsvarsbeslut kan vara genomförd tidigt . Därmed skapas möjligheter för att de beräknade kostnadsminskningarna med anledning av omstruktureringen inte skall äventyras.