prop · GL0367 · 1998-01-01 00:00:00 — Förståelse för människans beroende av ekosystemet och behovet av kretsloppsanpassning och resurshushållning kan också vara avgörande för hushållens engagemang. Av studien och miljön, som genomförde , framkommer att informationsbrist anförs som förklaring till varför hushållen inte i högre grad omprövar sitt handlande i riktning mot en långsiktigt hållbar konsumtion. Kunskap är dock ingen garanti för ett ändrat beteende, däremot en förutsättning. Hur stort behov konsumenterna har av kunskap för att de skall ändra sitt beteende varierar naturligtvis från individ till individ. Av detta följer att kunskapsförmedling är av central betydelse för att främja en hållbar konsumtion. Kunskapsförmedling har också den fördelen jämfört med andra medel för påverkan att det är relativt lätt att anpassa informationen till nya omständigheter, t.ex. då ny kunskap har vunnits. Enstaka informationsinsatser, i form av exempelvis informationskampanjer, leder dock sällan till en varaktig förändring av beteendet hos mottagaren. Verklig kunskap och motivation uppnås snarare genom mer djupgående och kontinuerlig kunskapsförmedling. Pedagogiska grepp såsom att använda uttrycket rättvist miljöutrymme är viktigt när det gäller att illustrera den enskildes betydelse för miljön såväl i ett lokalt som globalt perspektiv. Den enskilde konsumenten kan ofta uppfatta sig som maktlös. Därför är det angeläget att inom ramen för den kunskapsförmedlande verksamheten understryka att konsumenterna tillsammans utgör en betydelsefull kraft när det gäller att motverka miljöproblemen. Dessutom är det viktigt att konsumenterna förstår att miljömedvetenhet kan sprida sig i flera led genom att omgivningen påverkas. Det finns många vanföreställningar, ibland rena myter, när det gäller vad som kan betraktas som riktigt beteende från miljösynpunkt. Sådana icke faktabaserade uppfattningar kan motverka konsumenternas vilja att agera miljöanpassat. Konsumenter som handlar miljöanpassat får sällan någon information om resultatet av sitt agerande. Effekterna av konsumenternas handlande bör redovisas genom någon form av återkoppling. I annat fall finns det risk för minskad motivation även på de områden där konsumenternas medverkan är stor, exempelvis när det gäller källsortering (se avsnitt 9). Vetskap om att också andra gör insatser för miljön utgör likaledes ett viktigt incitament för att agera miljöanpassat. Svårigheten att kommunicera ett miljöbudskap så att mottagaren tar det till sig och känner sig motiverad att ändra sitt beteende bör inte underskattas. För att kunna kommunicera ett budskap är det viktigt att ha kunskap om konsumenternas prioriteringar och beteendemönster. Informationen når fram bättre om målgruppen först har identifierats på ett klart sätt. Insatser bör även göras för att nå de grupper i samhället som har mindre goda kunskaper i svenska språket eller som är ovana att söka information i skrift. Tydlig och opartisk information som förklarar helheten och sammanhangen efterfrågas av många hushåll. Det är också viktigt att konsumenterna får information om t.ex. pris, kvalitet, säkerhet, energi och miljö på ett samlat sätt. Hushållsrelaterad miljöinformation Frågeställningarna som rör konsumenterna och miljön spänner över ett brett fält. Behovet av att samla kunskap om dessa, ofta mycket komplexa frågor är därför stort. För att aktuella målgrupper skall kunna tillgodogöra sig informationen är det viktigt att den är lättförståelig och utformas på ett lättillgängligt sätt. Befintlig miljöinformation utgår sällan från hushållsperspektivet utan snarare från miljöproblemet eller miljöhotet. Förutom hushållen själva har olika vidareinformatörer såsom frivilliga organisationer, konsumentvägledare, Agenda 21-samordnare och energirådgivare behov av en samlad information om hushållsrelaterade miljöfrågor. ställer konsumenter frågor till bl.a. vidareinformatörer vid kommuner och organisationer som de inte utan svårighet kan besvara. Andra grupper som också ofta har nytta av denna typ av information är företag, särskilt små- och medelstora företag, elever och lärare, samt studieförbund, fackförbund, näringslivsorganisationer, bibliotekspersonal och journalister. Genom beslut med anledning av regeringens ekonomiska vårproposition (1996/97:150) har kommunerna möjlighet att söka bidrag för att genomföra lokala investeringsprogram. Ett sådant program består av insatser som lokala aktörer, både offentliga och privata, skall genomföra. Det lokala Agenda-21 arbetet kan tas tillvara genom satsningen. I detta sammanhang är hushållsrelaterade miljöfrågor av central betydelse. Investeringsprogrammen kan, genom bl.a. fortbildningsinsatser, stimulera enskilda hushåll att i sitt agerande sträva efter en ekologiskt hållbar utveckling. Vidare kan de lokala investeringsprogrammen leda till att nya lösningar hittas på för hushållen viktiga områden. Både som stöd för folkbildningsinsatser på lokal nivå och som grund för investeringar i ny teknik m.m. behövs objektiv information. Informationsteknologin ger möjligheter att enklare och mer kostnads- effektivt förmedla information om hur produkter och aktiviteter påverkar miljön och resursanvändningen. Visserligen är Internet en informationskanal som alla ännu inte har tillgång till. Information via Internet har dock den fördelen att den kan användas av lokala och andra vidareinformatörer, som i sin tur kan informera hushåll, företag m.fl. Det är viktigt att denna typ av information kontinuerligt uppdateras. Inaktuell information kan förutom att förfela sitt syfte även riskera att leda till att trovärdigheten går förlorad. har positiva erfarenheter av att ge centralt stöd, särskilt i förhållande till konsumentvägledarna i kommunerna, men också till andra kommunala aktörer, skolor, organisationer och företag. har vidare erfarenhet av att förmedla information som utgår från hushållsperspektivet och kan dessutom relatera miljöinformationen till annan väsentlig konsumentinformation. Genom användande av informationsteknologi underlättas samordning av myndigheters och andra lokala och centrala aktörers information. Hushållsrelaterad miljöinformation är av intresse för många. Samverkan kan ske genom länkar eller genom att en aktör står för förmedlingen av andras information. Exempel på intressant information på nätet är Svenska miljönätet, som är en databas med svensk miljöinformation. Aktuella myndigheter för samverkan med kan bl.a. vara , , , , , , , , och . har på uppdrag av regeringen utvecklat förslaget i betänkandet Konsumenterna och miljön om databaserad miljöinformation till hushållen. framför i redovisningen av uppdraget att en sådan databas skulle kunna innehålla information om t.ex. miljöfaktorer samt pris och kvalitet för produkter inom olika varuområden. En annan fördel med IT-baserad information är att spridning av "goda exempel", såsom lyckade försök med bilpooler, slutna kretslopp av näringsämnen samt olika system och lösningar för källsortering, underlättas. Mot denna bakgrund ser regeringen positivt på att tillvaratar informationsteknologins möjligheter i samverkan med andra aktörer. Ett positivt exempel på sådan samverkan mellan central och lokal nivå skulle t.ex. kunna vara ett samarbete inom ramen för kommunernas lokala investeringsprogram. Regeringen har gett i uppdrag att i samarbete med i (i fr.o.m. ) genomföra en förstudie om interaktiv information om miljöpåverkan, dvs. ett miljörådgivningsprogram i vilket konsumenterna kan simulera olika inköp och beteenden för att kunna se hur inverkan på miljön varierar. Uppdraget skall redovisas . Ett sådant interaktivt program är särskilt lämpligt för skolelever som kan använda det för att simulera olika situationer med avseende på bl.a. boende, energianvändning, transporter och matvanor. En utveckling mot miljöinformation med IT som verktyg kan leda till att kvinnodominerade yrkesgrupper kan få ökade kunskaper om naturvetenskapliga och tekniska frågor. Om denna typ av information med hjälp av IT används mer i skolan innebär det att både pojkar och flickor kommer i kontakt med hushållsrelaterade miljöfrågor. Satsningen kan dessutom gynna konsumenter i glesbygd som antingen direkt eller via lokala vidareinformatörer lättare kan få information. Miljökompetens inom handeln Ökad konsumentrådgivning och information via miljökunniga butiksanställda inom olika branscher är ett ändamålsenligt sätt att öka konsumenternas kunskap i miljöfrågor. En sådan åtgärd innebär att konsumenterna lätt kan få svar på hushållsrelaterade miljöfrågor. Det är särskilt i den direkta kontakten med personalen som konsumenterna ställer frågor. Konsumenter tillgodogör sig oftast information bäst i köpögonblickets valsituation. Att en butik har miljökunnig personal är stimulerande och motiverande för både konsumenterna och de anställda. Genom stöd i form av bl.a. olika arbetsmarknadspolitiska insatser, exempelvis utbildningsstöd och vikariat via länsarbetsnämnderna, möjliggörs utbildningsprogram för handelsanställda inom miljöområdet. Aktuella branscher är bl.a. dagligvaruhandeln och elektronikbranschen. Information med hjälp av IT kan utgöra ett värdefullt stöd för en sådan utbildningsverksamhet. Utbildning i hushållsrelaterade miljöfrågor kan ske centralt i t.ex. och regi. har initierat ett kompetensutvecklingsprogram för handelsanställda inom fyra olika branscher. Utbildning inom skola och den högre utbildningen Den inlärningsprocess som sker inom skolan och den högre utbildningen är ett av de viktigaste medlen för att enskilda skall kunna tillägna sig djupgående kunskap om sin inverkan på miljön och medverka till en hållbar utveckling. För att en ändring i beteendet hos hushållen i riktning mot hållbar konsumtion skall kunna åstadkommas är således skolans undervisning av stor vikt. Unga människor utgör ju delvis dagens, men framför allt morgondagens konsumenter. och fritidsverksamheten gör redan betydande insatser inom detta område. Tydliga mål och kriterier i läroplaner och kursplaner är viktiga som grund för miljöundervisningen. Vid översynen av läroplaner och kursplaner bör denna fråga uppmärksammas. Miljöaspekten uppmärksammas i den kontinuerliga översyn som genomförs av av programmål för gymnasieskolans utbildningar och av kursplaner för utbildningar i gymnasieskolan, vilka också gäller för gymnasial vuxenutbildning. Regeringen har uppdragit åt att i samråd med ta fram kriterier som underlag för att förskolor och skolor inom samtliga skolformer skall kunna utnämnas till miljöskolor. Lärarnas kunskap och kompetens även när det gäller hushållsrelaterade miljöfrågor har naturligtsvis stor betydelse. Som regeringen har framhållit i skrivelsen Ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13) är det angeläget att insatserna för att erbjuda lärare möjligheter till fortbildning i konsument- och miljöfrågor stärks. disponerar medel för anordnande av fortbildning av lärare. Fortbildning i miljöfrågor och naturvetenskap är därvid ett prioriterat område. I detta sammanhang kan nämnas att en parlamentariskt sammansatt kommitté tillsatts med uppgift att lämna förslag till förnyelse av lärarutbildningen (dir. 1997:54). Uppdraget skall redovisas . anordnar kurser samt producerar studiematerial bl.a. inom området konsumtion och miljö för lärare i grundskola och gymnasium. Undersökningar visar att förtroendet för verkets material är stort (, 1996 och 1997). Regeringen anser att insatser på detta område är viktiga och att de möjligheter som interaktiva läromedel erbjuder bör tillvaratas. Universitetens och högskolornas verksamhet är naturligtvis också av stor betydelse för kunskapsförmedling rörande konsumentrelaterade miljöfrågor. En rad högskolor och universitet har fått i uppdrag att införa miljöledningssystem, vilket innebär att integrera miljöhänsyn i såväl den egna administrativa verksamheten som i beslut om t.ex. innehåll i utbildningen. En hög kunskapsnivå om hushållens miljöpåverkan är av betydelse för fler yrkeskategorier än lärare, exempelvis journalister, informatörer, ingenjörer, ekonomer och beteendevetare. Dessa grupper är betydelsefulla av den anledningen att deras yrkesroll innebär att de antingen vidareförmedlar kunskap till konsumenterna eller påverkar varors och tjänsters utformning och grad av miljöanpassning. Inom ramen för och har samarbete mellan de nordiska länderna pågått i frågor som rör konsumentundervisningen i skolan. I det aktuella handlingsprogrammet för det nordiska konsumentsamarbetet 1994 1998 prioriteras bl.a. miljöfrågor i konsumentundervisningen. Det nordiska arbetet utgör en plattform för att påverka det arbete som inletts inom EU i syfte att utveckla en handlingsplan för konsumentundervisning och konsumentutbildning. 9 Åtgärder som rör konsumtionen och produktionen av varor och tjänster En miljöanpassning av produkter kan inom ramen för konsumentpolitiken uppnås genom direkta insatser i form av exempelvis varuprovningsverksamhet och deltagande i standardiseringsarbete samt genom insatser som rör konsumenternas efterfrågan. Konsumenternas efterfrågan styrs i hög grad av den information de får och det förtroende de har för olika produkter. Regeringen kommer att ge i uppdrag att göra en kvalitativ studie om konsumenters behov av miljöinformation om produkter. Regeringen avser att när mål och inriktning för verksamhet bestäms betona varuprovningsverksamhet som rör miljöaspekter, bevakningen av miljöargument i marknadsföringen, att skall samarbeta med när det gäller systemen för källsortering för att viktiga hushållsaspekter skall lyftas fram i dessa sammanhang, - att bör sträva efter att inkludera ekologiskt odlade livsmedel i sina prismätningar. skall inom ramen för det nordiska samarbetet verka för en allsidig utvärdering av det nordiska miljömärkningssystemet Svanen, och en analys av förutsättningarna för ömsesidigt godkännande av miljömärken på internationell nivå. Standardiseringsarbetet Standardiseringsarbetet erbjuder en möjlighet till ökad miljöanpassning av industrins produkter. Att produkter miljöanpassas är nödvändigt för att hushållen skall ha en möjlighet att minska sin miljöbelastning. Vikten av miljöhänsyn i standardiseringsarbetet betonas också av ANEC (in Standardization), som inrättat en särskild miljöarbetsgrupp. Gruppen arbetar bl.a. med miljöaspekter i olika produktstandarder, miljömärkning och miljöledningssystem. En av regeringen tillsatt särskild utredare har lämnat förslag till hur miljöhänsyn skall integreras i det svenska stan- dardiseringsarbetet (Utredningen om miljöhänsyn i det svenska standardiseringsarbetet, SOU 1997:173). Det föreslås bl.a. att svenska representanter i europeiska och internationella organ får i uppdrag att verka för att miljöhänsyn beaktas i internationella avtal, EG-lagstiftning m.m. Vidare föreslås att SIS-Standardiseringen i och standardiseringsorganen bildar ett särskilt för miljöarbetet samt att miljösamordnare utses i varje standardiseringsorgan. Utredningen föreslår att särskilda statliga medel anvisas för utbildningsinsatser, dels av dessa miljösamordnare och övriga nyckelpersoner, dels av de ca 3000 svenska experter som deltar i standardiseringsarbetet. Ett mer direkt konsumentintresse utöver att produkter miljöanpassas är varors funktion och kvalitet. En produkts funktion och kvalitet kan emellertid också ha betydelse för dess inverkan på miljön. Det krävs att en produkt fungerar för sitt ändamål och håller hög kvalitet för att konsumenterna skall efterfråga produkten och för att den inte skall behöva kasseras . Miljö- och konsumentaspekter gör sig även gällande i standardiseringsarbetet om miljöinformation som bedrivs inom ramen för den internationella standardiseringsorgansationen (ISO). Dessa frågor behandlas längre fram under avsnitten om miljömärkning och övrig miljöinformation. För att sådana konsumentintressen som också är av betydelse ur miljösynpunkt skall tillvaratas, är konsumentrepresentation i standardiseringsarbetet viktigt. () har i en rapport (1997:15) överlämnad utrett hur effektivt statsanslaget till standardiseringen används samt bedömt ändamålsenligheten hos tillämpad bidragsmodell. RRV föreslår bl.a. en ny finansieringsmodell, vilken innebär att huvuddelen av det statliga stödet lämnas genom att de myndigheter som medverkar i standardiseringsarbetet bidrar till att täcka standardiseringskostnader på samma villkor som övriga intressenter. Utredningens förslag bereds inom . Varuprovning För att få kunskap om funktions-, miljö- och energiaspekter hos olika produkter är objektiva provningar och värderingar, s.k. varuprovningar, av stor betydelse. Genom information om resultaten från provningsverksamheten kan användningen av miljöanpassade produkter och produkter med låg energiförbrukning stimuleras i hushållen, vilket i sin tur bör leda till en ökad tillverkning av sådana produkter. Producentpåverkan kan även ske direkt genom att tillverkaren vill undvika att tillhandahålla produkter med dåliga provningsresultat. Provningsverksamhet ger dessutom en möjlighet till dialog med tillverkarna vilket i sig kan leda till en förbättring av produkterna. har genomfört varuprovningar. Provningarna ligger bl.a. till grund för information om vilka produkter som är tids- och arbetsbesparande, vilka modeller som lämpar sig bäst och är lönsamma för olika typer av hushåll, i vilka fall utbyte är kostnadseffektivt, hur apparaterna skall användas och underhållas på bästa sätt och hur de ska tas om hand vid skrotning. Apparaternas säkerhet, miljöpåverkan, hanterbarhet och eventuella hälsopåverkan vägs in i samtliga led. De miljöaspekter som vanligtvis studeras är energiförbrukning, vattenförbrukning, ljudnivå, förbrukning av kemikalier, batteriförbrukning, märkning av plastdetaljer, mängd förpackningsmaterial och innehåll av tungmetaller. Hushållens arbetsmetoder i hemmet studeras också kontinuerligt av . Det är en förutsättning för att kunna påvisa vilka möjligheter hushållen har att klara vardagsarbetet på ett miljöanpassat sätt. Enligt de energipolitiska riktlinjer som fattade beslut om (prop.1996/97:84, bet.1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) har medel avsatts för provning, märkning och certifiering av el- och annan energikrävande utrustning. är ansvarig myndighet för denna verksamhet. Avsikten är att konsumenterna genom förbättrad tillgång till objektiv produktinformation skall kunna jämföra marknadsutbudet och prioritera mindre energikrävande produkter. varuprovningar genomförs enligt internationella standarder, enligt egna användaranpassade provningsmetoder eller enligt de metoder som finns angivna för nordiska eller europeiska miljömärkningskriterier. Den egna metodutvecklingen är av stor betydelse för att påverka såväl standardiserings- som kriteriearbetet. För att konsumentföreträdare skall få gehör för sina synpunkter är det nödvändigt att de har tekniska kunskaper i nivå med dem som näringslivsföreträdare besitter. För att provningsverksamheten skall kunna omfatta miljöaspekter i större utsträckning än behöver nya provningsmetoder utvecklas. Det gäller bl.a. tillämpliga delar av livscykelanalyser, dvs. analyser med ett vaggan till graven-perspektiv. En sådan verksamhet i regi förutsätter medverkan från berörda myndigheter. Det vore önskvärt att stimulera lösningar som möjliggör att olika varor lätt går att återvinna, reparera, tekniskt uppgradera eller bygga om på ett sätt som uppfyller både kraven på god funktion och resurssnålhet. Det är angeläget att provningar genomförs av sådana nya produkter som uppges vara särskilt skonsamma för miljön, dels för att få underlag för information till konsumenterna, dels för att kontrollera att funktionen är tillfredsställande. bör inom ramen för sin provningsverksamhet prioritera provning av miljöaspekter. Egenåtgärder inom näringslivet Ett viktigt komplement till lagstiftning för att nå resultat inom bl.a. konsumentområdet är att näringslivet, ibland efter påpekanden av en myndighet eller organisation, vidtar frivilliga åtgärder, s.k. självreglering. Samarbete mellan staten, näringslivet och frivilliga organisationer är ett effektivt och flexibelt sätt att uppnå ett mål genom att de samlade kunskaperna hos de inblandade parterna tillvaratas i ett tidigt skede. verkar därför ofta för att branschöverenskommelser träffas när detta framstår som en framkomlig och lämplig väg för att främja en ur miljösynpunkt bättre produktion av varor och tjänster samt miljöanpassad användarinformation. Miljömärkning Miljömärkningen utgör ett av de viktigaste medlen för att förmedla information till konsumenterna om olika produkters miljöegenskaper. Miljömärkningen möjliggör för konsumenterna att välja miljöanpassade produkter och bidrar därigenom till en produktion av miljömässigt bra alternativ. Exempel på s.k. positiv miljömärkning är det nordiska miljömärkningssystemet Svanen, EU:s system för miljömärkning EU- Blomman, Bra Miljöval-märkning och föreningen märkning av ekologiska produkter. Positiv miljömärkning innebär att de produkter som är minst miljöbelastande inom en produktgrupp lyfts fram med hjälp av ett miljömärke. För att tilldelas ett miljömärke skall producenterna visa att den aktuella produkten uppfyller kriterier som fastställts av en tredje part. Det är ett system som är både lättillgängligt och lättförståeligt för konsumenterna. Det nordiska miljömärkningsystemet Svanen infördes efter beslut av de nordiska konsumentministrarna. EU:s system för miljömärkning baseras på en förordning om miljömärkning (EEG/880/92). Miljömärkningsverksamheten rörande Svanen och EU- Blomman bedrivs inom ett icke-vinstdrivande bolag som ägs gemensamt av staten och SIS (Standardiseringen i ). Utvecklingen av kriterier i EU:s miljömärkningssystem har gått långsammare än förväntat. Totalt har kriterier för tolv produktgrupper fastställts. Det finns 22 tillverkare som tillsammans har 182 märkta produkter. presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till ny miljömärkningsförordning vilket syftar till att effektivisera arbetet med miljömärkning inom EU. Enligt förslaget skall ett graderat system införas, vilket innebär att en produkt skall kunna märkas med en, två eller tre blommor beroende på vilken av de fastställda kravnivåerna produkten uppfyller. Vidare finns ett förslag om att nationella miljömärkningssystem, under vissa förutsättningar, skall dra tillbaka kriterier för produktgrupper för vilka EU:s miljömärkningssystem fastställt kriterier. En från kommissionen fristående organisation, (), skall inrättas för att handha bl.a. kriterieutveckling inom den europeiska miljömärkningen. EEO skall finansieras av kommissionen och genom en viss procent av de licensintäkter som de behöriga organen inkasserar. Kommissionens förslag kommer att behandlas av rådet tidigast under detta år. anser att förslaget är otydligt och svårtolkat på flera punkter och ifrågasätter ur konsument- och producentperspektiv bl.a. lämpligheten av att införa ett graderat system. deltar aktivt i arbetet genom att tillsammans med de övriga nordiska länderna dela med sig av erfarenheter från den nordiska miljömärkningen. Det nordiska miljömärkningsystemet har utvecklat kriterier för 46 produktgrupper och det finns mer än ett par tusen märkta produkter på den nordiska marknaden. En utvärdering av systemet utfördes /95 för Nordiska räkning av tre forskare vid , Avdelningen för industriell miljöekonomi. Utvärderingen visade att den nordiska miljömärkningen åtnjöt hög trovärdighet både hos konsumenter och producenter. Vidare har SIS Miljömärkning gjort en utvärdering av Svanen ("i miljöns tjänst", 1995). Enligt undersökningen torde miljömärkningen ha bidragit till minskad miljöbelastning vid bl.a. papperstillverkning. Denna undersökning visade också att av svenska folket kände till Svanen. undersökning av konsumenternas kännedom om de olika miljömärken som finns på marknaden har dessutom visat att av konsumenterna i förknippar det nordiska miljömärket Svanen med mindre miljöbelastning.