prop · GL03150D9 · 1998-01-01 00:00:00 — Exempelvis beror försämringen av de offentliga finanserna delvis på bankstödet. Den förbättring som ägt rum efter 1993 beror huvudsakligen på konsolidieringsprogrammet. Beräkningar som gjorts av och missionen, som redovisas i tabell A11.2, tyder på att har de mest konjunkturkänsliga offentliga finanserna bland EU-länderna. TABELL A11.2 BERÄKNAD FÖRÄNDRING AV FINANSIELLT SPARANDE I FÖRHÅLLANDE TILL FÖRÄNDRING AV BNP EU 0,7 0,9 0,5 0,5 0,6 0,5 0,3 0,5 0,5 0,6 0,5 0,5 0,6 0,6 0,6 0,7 0,6 0,6 0,4 0,5 0,6 0,8 0,6 0,6 Källa: Economic Outlook No 62. I syfte att belysa hur de offentliga finanserna utveck- las vid lägre tillväxt redovisas nedan två känslighetsanalyser avseende den ekonomiska utvecklingen fram till och med . Som utgångspunkt har den kalkyl som presenteras i föreliggande proposition använts. Samtliga jämförelser som görs är mot denna kalkyl. Vilken grundkalkyl som används ska emellertid ha mindre betydelse för resultatet. I båda känslighetsanalyserna antas skatte- och ut- giftsreglerna vara desamma som i grundkalkylen. Den statliga konsumtionen, de offentliga investeringarna liksom de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är också desamma. Beräkningarna gäller således effekten av lägre tillväxt på de offentliga finanserna utan beaktande av eventuella diskretionära regeländringar som motverkar den lägre tillväxten. För kommunerna förutsätts att balanskravet ska vara uppfyllt . Då många kommuner ligger nära eller under balanskravet innebär detta att den kommunala konsumtionen anpassas med hänsyn taget till skatteinkomsterna. Penningpolitiken styrs av inflationsmålet, vilket innebär att styrräntan blir annorlunda än i grundkalkylen. Konjunkturavmattning I den första känslighetsanalysen antas den svenska tillväxten bli lägre till följd av en inter- nationell konjunkturavmattning med allmänt ökad osäkerhet. Detta slår direkt mot den svenska exporten som den större osäkerheten försvagar den inhemska efterfrågan jämfört med grundkalkylen. Det är investeringarna som, med en viss eftersläpning, reagerar kraftigast på konjunkturavmattningen. Den ökade osäkerheten, den lägre aktivitetsnivån och det sämre arbetsmarknadsläget gör att den privata konsumtionen försvagas. För att kommunerna skall uppfylla balanskravet antas den kommunala konsumtionen anpassas till de lägre skatteinkomsterna. Effekterna av den internationella konjunkturavmattningen kompenseras delvis av en mer expansiv penningpolitik i och i omvärlden, men de långa räntorna hålls uppe av den större osäkerheten. Förändringen i BNP får inte fullt genomslag på sysselsättningen. Detta beror på att både produktiviteten och medelarbetstiden antas bli något lägre vid den sämre konjunkturutvecklingen. Den lägre sysselsättningen leder även till att arbets- kraftsutbudet blir lägre. blir den öppna ar- betslösheten högre än i grund- kalkylen. TABELL A11.3 KONJUNKTURAVMATTNING NIVÅSKILLNAD JÄMFÖRT MED GRUNDKALKYLEN PROCENT 1998 1999 2000 2001 BNP 0,0 - 1,0 - 3,0 - 3,0 Privat konsumtion 0,0 - 0,9 - 2,3 - 2,1 konsumtion 0,0 - 0,5 - 1,3 - 1,6 Sysselsättning, personer 0,0 - 0,8 - 2,4 - 2,5 Öppen arbetslöshet 1 0,0 0,5 1,5 1,6 Timlöneökning 0,0 0,0 0,0 0,0 Inflation (KPI) 0,0 0,0 0,0 0,0 Kort ränta 1 0,0 - 1,0 - 1,0 - 1,0 Lång ränta 1 0,0 0,0 0,0 0,0 Offentliga inkomster, procent av BNP 0,0 0,1 0,4 0,3 Offentliga utgifter, procent av BNP 0,0 0,6 2,0 1,9 Offenligt finansiellt sparande, procent av BNP - 1,7 1 Procentenheter. Den svagare tillväxten och det sämre arbetsmark- nadsläget leder till att den offentliga sektorns finan- siella sparande, i procent av BNP, blir 1,7 procenten- heter lägre . Detta motsvarar drygt hälften () av skillnaden i BNP-nivå. De viktigaste skatte- baserna, dvs. lönesumma och privat konsumtion, utvecklas svagare. Effekterna på skatteinkomsterna dämpas emellertid av att varken lönesumman eller den privata konsumtionen minskar i samma utsträckning som BNP. Den lägre inhemska efterfrågan och exporten ger även lägre vinster för företagen, vilket medför lägre företagsskatter. Den högre arbets- lösheten och lägre sysselsättningen leder till högre utgifter för arbetsmarknadsstöd och andra transfere- ringar till hushållen, t. ex. i form av socialbidrag och bostadsbidrag. Ett lägre offentligt finansiellt sparande leder till en större statsskuld och därmed högre rän- teutgifter. Effekterna på utgiftssidan dämpas av att den kommunala konsumtionen blir lägre än i grund- kalkylen. Denna effekt bidrar också till att de offentliga finanserna är något mindre konjunkturkänsliga enligt denna känslighetsanalys än enligt och beräkningar. Sämre lönebildning I den andra känslighetsanalysen är utgångspunkten att den svenska lönebildningen fungerar sämre än vad som antas i grundkalkylen. De nominella löne- ökningarna antas bli högre . förut- sätts höja styrräntan med sammanlagt . Den stramare penningpolitiken antas dämpa löneökningstakten först . De högre löne- och räntekostnaderna innebär att både svenska exportföretag och företag som möter importkonkurrens förlorar marknadsandelar. Den högre räntan och den lägre aktivitetsnivån leder även till lägre investeringar än i grundkalkylen. Hushållens disponibla inkomster stiger när lönerna blir högre, vilket leder till en kortsiktig och begränsad uppgång i den privata konsumtionen jämfört med grundkalkylen. blir hushållen mer försiktiga, därmed blir den privata konsumtionen lägre. BNP-tillväxten blir marginellt svagare. Skillnaden tilltar med tiden och är BNP-nivån lägre än i grundkalkylen. Det högre kost- nadsläget pressar fram rationaliseringar. Detta medför att produktiviteten blir något högre och att sysselsättningen blir väsentligt lägre, vilket medför att den öppna arbetslösheten blir högre än i grundkalkylen. Lägre tillväxt har således ett förhållandevis stort genomslag på syssel- sättning och arbetslöshet när den orsakas av en sämre fungerande lönebildning. Den offentliga sektorns finansiella sparande, i procent av BNP, blir lägre , vilket motsvarar knappt hälften () av skillnaden i BNP-nivå. Högre arbetslöshet och lägre sysselsättning leder till högre kostnader för arbets- marknadsstöd och övriga hushållstransfereringar. Därtill kommer högre ränteutgifter både till följd av den större skulden och den högre räntan. Kommu- nerna anpassar konsumtionen till de lägre skattein- komsterna och de högre timlönerna så att balanskra- vet uppfylls. Effekterna på inkomstsidan blir förhållandevis små, särskilt inledningsvis eftersom de viktigare skattebaserna lönesumman och privat kon- sumtion blir större på kort sikt än i grundkalkylen. Sammantaget bli effekterna av lägre tillväxt på de offentliga finanserna mindre, när den lägre tillväxten beror på en sämre fungerande lönebildning, än när den beror på en internationell konjunkturavmattning. TABELL A11.4 SÄMRE LÖNEBILDNING NIVÅSKILLNAD JÄMFÖRT MED GRUNDKALKYLEN, PROCENT 1998 1999 2000 2001 BNP - 0,1 - 0,5 - 1,3 - 1,8 Privat konsumtion 0,2 0,1 - 0,3 - 0,6 konsumtion 0,0 - 0,1 - 0,2 - 1,1 Sysselsättning, personer - 0,3 - 0,8 - 1,7 - 2,3 Öppen arbeslöshet 1 0,2 0,5 1,1 1,5 Timlöneökning 0,9 1,0 1,0 0,5 Inflation (KPI) 0,3 0,2 0,0 0,0 Kort ränta 1 0,5 1,0 1,0 1,0 Lång ränta 1 0,2 0,5 0,5 0,5 Offentliga inkomster, procent av BNP 0,2 0,3 0,7 0,7 Offentliga utgifter, procent av BNP 0,1 0,3 1,1 1,5 Offenligt finansiellt sparande, procent av BNP - 0,8 1 Procentenheter. Slutsatser Jämfört med tidigare erfarenheter samt och beräkningar visar dessa känslighetsanalyser en något mindre effekt av lägre tillväxt på de offentliga finanserna. En avgörande skillnad är därvid att dessa känslighetsanalyser förutsätter givna skatte- och ut- giftsregler, medan resultaten i tabell A11.1 och tabell A11.2 även inkluderar effekter av regeländringar. En annan skillnad är att dessa känslighetsanalyser beak- tar balanskravet på den kommunala sektorn, som innebär att de kommunala utgifterna anpassas till de kommunala inkomsterna. Denna faktor kan dock bli svagare framöver om kommunerna har så stora över- skott att konjunktursvängningarna kan tillåtas slå igenom på resultatet i stället för på den kommunala konsumtionen. En tredje skillnad är att inflationen förutsätts förbli låg, vilket begränsar inflationsbe- tingade fluktuationer i de offentliga finanserna. Så- dana fluktuationer var betydelsefulla såväl under uppgångsfasen , som under nedgångs- fasen . Analyserna tyder således på att de offentliga finan- serna förändras med runt hälften av en BNP-ändring vid givna skatte- och utgiftsregler, i en miljö med balanserade kommunala finanser och prisstabilitet. Kalkyler av detta slag är dock förhållandevis osäkra och är känsliga bl.a. för hur BNP:s sammansättning ändras. Därtill förstärks svängningarna i de offentliga finanserna i den mån det bedrivs diskretionär kon- tracyklisk finanspolitik. Med OECD-området avses här 16 länder: , , , , , , , , , , , , , , och . I SCB:s arbetskraftsundersökning () definieras den vanligen arbetade tiden som det antal timmar man normalt arbetar . Vid beräkning av arbetskraftskostnaden ingår sociala avgifter, som t.ex. sjukförsäkring, medan andra arbetsgivaravgifter som är rena löneskatter, exempelvis den allmänna löneavgiften, inte ingår. I skedde en växling mellan sociala avgifter och löneskatter 1997 som höll tillbaka arbetskraftskostnaden enligt beräkning, trots att växlingen inte påverkar de sammanlagda arbetsgivaravgifterna. Eftersom arbetskraftskostnaden mäts per anställd och inte påverkas utvecklingen också av om medelarbetstiden förändras. Månadsavgifter för bostadsrätter skrivs i KPI fram med utvecklingen av hyror för hyreslägenheter. 1997/98:150 BILAGA 1 1997/98:150 BILAGA 1 1997/98:150 BILAGA 1 1997/98:150 BILAGA 1 1997/98:150 BILAGA 1