prop · GL031D14 · 1998-01-01 00:00:00 — Under aktiveringen lämnas en skattepliktig ersättning eller lön som ligger över socialbidragsnivån. Om den unga utan godtagbara skäl vägrar att delta mister hon rätten till ersättning. veckor efter det att den unga erhållit socialbidrag skall hon få erbjudande om ett arbete, en åtgärd eller en utbildning. Denna aktivitet skall omfatta och vara . Ungdomar som genomgår yrkesutbildning kvalificerar sig för arbetslöshetsersättning. Efter en aktiveringsperiod och efter att ha varit utan socialbidrag i minst en månad skall den unga om behov föreligger erbjudas ny aktivering. I praktiken kan lagen tillämpas till dess individen fyllt . Staten ersätter kommunen för de utgifter den har för kontanta ersättningar till ungdomarna. Den utvärdering som i gjort visar att efter avslutad aktivering drygt hälften av ungdomarna i reguljärt arbete eller utbildning. och kunde ej komma överens om ett gemensamt förslag utan överlämnade separata underlag och förslag. och förslag: förslag innebär att kommunen i lag ges ett yttersta ansvar att se till att ungdomarna i stället för socialbidrag erbjuds kompetensutvecklande insatser och ersättning som motsvarar skälig levnadsnivå. De som uppbär KAS eller ersättning från arbetslöshetskassa och är i behov av kompletterande socialbidrag skall också ingå i systemet. Bidragssökande ungdomar som har behov av rehabilitering eller av andra skäl inte står till arbetsmarknadens förfogande hänvisas liksom till . Vid deltagande i garantisystemet lämnas en skattefri garantiersättning som motsvarar skälig levnadsnivå. Den föreslås bestå av en schabloniserad grundersättning som omfattar vanliga levnadsomkostnader. Utöver detta lämnas ett tillägg som inte är schabloniserat och vars nivå fastställs i varje kommun efter skäliga kostnader för hyra, resor, m.m. Ett schablontillägg görs också för medicin och läkarvård. Vidare föreslår att arbetsmarknadsmyndighetens anslag för otraditionella medel utökas med för ungdomar. Medlen skall användas till att utveckla nya insatser och åtgärder. Dessutom efterlyser utrymme för fler flexibla lösningar för ungdomar. AMS föreslår att ett garantisystem införs för 20- 24- åringar som inte har rätt till KAS eller ersättning från arbetslöshetskassa. Stöd lämnas med ett skattefritt belopp om ca , vilket i huvudsak motsvarar lägsta socialtjänstnorm exklusive bostadskostnader. Ungdomarna skall inte ha rätt till socialbidrag utom om det finns särskilda skäl. Garantiersättningen utbetalas vid såväl öppen arbetslöshet som när ungdomarna deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller andra aktiviteter som anordnas av arbetsförmedling och kommun gemensamt. Den unga skall vara skyldig att acceptera anvisad åtgärd från första arbetslösa dagen. Om ungdomen inte tillsammans med arbetsförmedlingen fått arbete, reguljär utbildning eller arbetsmarknadspolitisk åtgärd får arbetsför- medlingsnämnden ansvaret för att hitta lämpliga åtgärder. Det yttersta ansvaret för den ungas individuella aktiviteter skall åligga kommunen. Remissinstanserna: Synpunkter på AMS och förslag har inhämtats vid ett remissmöte som och anordnade . De synpunkter som lämnats finns tillgängliga i (dnr S97/5907/IFO). Svenska Kommunförbundets utgångspunkter är att staten skall ha huvudansvaret för arbetsmarknadspolitiken och därmed också finansieringen. Förbundet anser att man på den lokala nivån skall ha ett stort inflytande över den praktiska utformningen av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Det är endast de ungdomar som inte klarar sitt uppehälle på grund av arbetslöshet som skall omfattas. En garantiersättning enligt förslag utgår från första arbetslösa dagen och ersättningen skall vara statlig. Om ungdomen inte erhållit arbete, ordinarie utbildning eller åtgärd skall den unga erbjudas kompetensutveckling. Verksamheten bör vara ett gemensamt ansvar från kommun och arbetsförmedling. kommun och kommun ställer sig bakom Svenska Kommunförbundets utgångspunkter. () ställer sig inte bakom något av de två förslagen. RRV anser att båda förslagen har brister. Verket menar att införandet av ett särskilt ersättningssystem och ersättningsnivå förvärrar ett redan svåröverskådligt och dåligt samordnat system för de arbetslösa. Både AMS och förslag medför oklarheter i ansvarsfördelningen mellan kommunerna och arbetsför- medlingen. Dessutom finns det enligt RRV en risk, om AMV övertar försörjningskostnaderna, att kommunerna inte prioriterar sina insatser för ungdomarna. I förslag är risken att arbetsförmedlingen gör liknande prioritering. () anser att arbetsmarknadspolitiken skall vara ett tydligt statligt ansvar och omfatta alla myndiga personer. Staten skall betala ersättningen när man deltar i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd och när de inte deltar i någon åtgärd skall kommunerna stå för ersättningen. Att vänta med att upprätta en individuell handlingsplan måste ses som ett misslyckande. Risken är stor att arbetsförmedlingen inväntar tiden för att överlämna ärendet till arbetsförmedlingsnämnden och kommunen. TCO anser att AMS förslag om en utökning av de otraditionella medlen bör genomföras samt att särskilda medel reserveras för ungdomarna. TCO avstyrker AMS förslag om att ett statligt garantiarbetslöshetsstöd införs. Landsorgani-sationen (LO) anser att Arbetsförmedlingsnämnderna skall ha det övergripande ansvaret för insatserna och att dessa skall vända sig till arbetslösa ungdomar som är aktivt arbetssökande men som saknar rätt till arbetslöshetsersättning. LO anser vidare att detta även i fortsättningen skall vara ett statligt ansvar och motsätter sig en kommunalisering. anser att alla oförsäkrade arbetslösa som står till arbetsmarknadens förfogande skall vara berättigade till en statligt finansierad skattefri ersättning om . Förbundet anser vidare att en individuell handlingsplan skall upprättas . Denna handlingsplan skall ses som ett kontrakt och om den arbetslöse bryter kontraktet skall denne stängas av i en månad från ekonomisk ersättning. En utvecklingsgaranti: I syfte att utveckla det lokala inflytandet inom ramen för den nationella arbetsmarknadspolitiken föreslår regeringen att en utvecklingsgaranti för arbetslösa ungdomar införs. Enligt regeringens uppfattning bör kommunerna, fr.o.m. , ges möjlighet att efter överenskommelse med regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer åta sig en skyldighet att erbjuda ungdomar mellan som står till arbetsmarknadens förfogande en aktiverande och utvecklande insats på heltid. Senast skall den unga tillsammans med arbetsförmedlingen i samråd med kommunen ha arbetat fram en individuell handlingsplan. har det yttersta ansvaret för att handlingsplaner utarbetas. Ungdomarna skall i första hand söka arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Den unga skall därför initialt prövas mot arbetsmarknaden av arbetsförmedlingen. Detta innebär att arbetsförmedlingen på olika sätt skall bedöma ungdomens möjligheter att skaffa sig ett reguljärt arbete. Det skall även göras en bedömning om en reguljär utbildning eller någon av de befintliga arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan vara relevanta. Den unga skall, från första arbetslösa dagen, aktivt stå till arbetsmarknadens förfogande, aktivt söka arbete samt delta i de åtgärder som arbetsförmedlingen och kommunen anvisar. Om den unga fortfarande inte har fått meningsfull sysselsättning övergår ansvaret för aktiveringen till kommunen om kommunen i fråga åtagit sig ett sådant ansvar. Kommunen, som varit delaktig i upprättandet av handlingsplanen, har då möjlighet att genom olika insatser minimera risken för att ungdomen blir långtidsarbetslös. På detta sätt kommer ungdomens möjligheter att skaffa sig ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden att öka. De kommuner som åtagit sig ett aktiveringsansvar skall se till att individuellt anpassade utvecklingsinsatser sätts in senast . Kommunerna är i dessa fall ansvariga för att lämpliga insatser, dvs. själva aktiviteten, erbjuds ungdomarna. Verksamheten bör syfta till att utveckla den enskildes möjligheter att försörja sig själv. Den skall utformas med skälig hänsyn till den enskildas individuella önskemål och förutsättningar. Det lokala facket skall i de fall då verksamheten är förlagd till en arbetsplats ha rätt till samråd med kommunen innan anvisning sker. Undanträngning av ordinarie arbetstillfällen liksom inlåsningseffekter skall motverkas. Detsamma gäller snedvridningar av konkurrensförhållanden. Den unga skall inte anses som arbetstagare. Trots detta skall då verksamheten bedrivs på en arbetsplats vissa bestämmelser i arbetsmiljölagen och lagen om arbetsskadeförsäkring gälla till förmån för ungdomen. Insatserna skall regelbundet följas upp och de unga skall med jämna mellanrum delta i jobbsökaraktiviteter som anordnas av arbetsförmedlingen. Utvecklingsinsatserna bör i normalfallet inte omfatta mer än . Syftet med åtgärden är att den unga skall få ett arbete eller ordinarie utbildning varför den genomsnittliga tiden bör kunna vara betydligt kortare. Därefter skall individen pröva sina möjligheter att få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden med den ersättning ungdomen hade före den kommunalt anordnade utvecklingsinsatsen.. Ett alternativ kan även vara att individen efter utvecklingsinsatser påbörjar en reguljärutbildning med reguljär studiefinansiering. Insatsen skall, för dem som får ersättning från arbetslöshetskassa, vara en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Insatserna kan genomföras i samarbete med t.ex. skola, studieförbund och ideella organisationer. Den nya satsningen bör bli föremål för utvärdering Ersättningen:. För ungdomar som deltar i en kommunalt anordnad utvecklingsinsats bör gälla att ersättning lämnas enligt följande. Till ungdomar som varken har rätt till socialbidrag eller arbetslöshetsersättning lämnas ett skattefritt bidrag om , vilket motsvarar ett beskattat utbildningsbidrag. Staten ersätter kommunerna för denna extra kostnad. För de socialbidragsberättigade lämnas i stället en ersättning som motsvarar vad som skulle ha lämnats i socialbidrag. Det skattefria bidraget och den ersättning som skall motsvara socialbidrag benämns utvecklingsersättning och utbetalas av kommunen. Ungdomar som har rätt till ersättning från arbetslöshetskassa, antingen i form av grundbelopp eller inkomstrelaterad ersättning, får utbildningsbidrag som motsvarar arbetslöshetsersättningen. DEN EKONOMISKA ANSVARSFÖRDELNINGEN GÄLLANDE INDIVIDENS FÖRSÖRJNING: Den ungas försörjning före utvecklingsinsatse n ersättning under utvecklingsinsats en Statlig ersättning under utvecklingsin- satsen Berättigad till ersättning från arbetslöshetskass a Utbildningsbid rag Berättigad till socialbidrag Utvecklingsersätt ning (motsvarar vad som annars skulle utgått i socialbidrag) Varken berättigad till ersättning från arbetslöshetskass a eller berättigad till socialbidrag Utvecklingsersätt ning (/mån) Utvecklingsinsats kvalificerar inte för ersättning från arbetslöshetskassa men tid i utvecklingsinsats skall räknas som överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen. Ersättningen är inte sjukpenning- eller pensionsgrundande. Deltagande i verksamhet anordnad av kommunen enligt den nu föreslagna lagen skall för dem som har rätt till ersättning från arbetslöshetskassa inte räknas in i ersättningsperioden. Om den unga på grund av misskötsamhet eller frånvaro utan giltigt skäl inte kan tillgodogöra sig det som anordnas i verksamheten skall den unga skiljas från utvecklingsinsatsen. Den unga har då varken rätt till utvecklingsersättning eller utbildningsbidrag. Vidare skall i sådant fall en ungdom som annars skulle vara berättigad till ersättning från arbetslöshetskassa avstängas från sådan ersättning med stöd av bestämmelserna i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Beslut om avstängning från arbetslöshetsersättning fattas av respektive arbetslöshetskassa. När det gäller den enskildes rätt till socialbidrag, i de fall den unga vägrar att delta i lämplig åtgärd, torde i normalfallet den som utan sakliga skäl avstår från att delta i den utvecklande verksamhet som kommunen anordnar inte ha rätt till socialbidrag. Den enskilda skall efter förmåga bidra till sin egen försörjning, vari ingår bl.a. en skyldighet att delta i verksamheter som anordnas inom ramen för samhällets arbetsmarknadspolitik. En viktig princip är dock att varje enskilt ärende förutsätter en individuell bedömning, som skall utgå från den enskildas egna förutsättningar. För att arbetsförmedlingen skall kunna intensifiera arbetet med ungdomar och kunna upprätta handlingsplaner med god kvalitet avser regeringen föreskriva att de medel för tillfälliga personalförstärkningar som regeringen föreslagit under förevarande anslag kan användas till förstärkning av arbetsförmedlingarnas arbete med ungdomar. Regeringen avser att särskilt följa AMV:s arbete med dessa ungdomar. För att säkerställa att tillräcklig flexibilitet uppnås och för att arbetsförmedlingsnämnderna skall kunna fullgöra sin uppgift och ersätta kommunerna för den aktivitet som ungdomen deltar i avser regeringen föreskriva att av medlen under anslaget får användas för utvecklingsinsatser för ungdomar. Kommuner skall också kunna skjuta till medel för finansieringen av aktiveringen när de anser det vara lämpligt för att säkerställa en god kvalitet i aktiveringsinsatsen. För den kostnad som uppstår i samband med aktivering i regi ersätter staten kommunerna med per dag och ungdom. En förutsättning för regeringens förslag är att i den kommun som gjort ett åtagande enligt den föreslagna lagen finns en hos länsarbetsnämnden fungerande arbetsförmedlingsnämnd. Enligt förordning (1988:1139) med instruktion för arbetsmarknadsverket skall länsarbetsnämnden överlåta åt arbetsförmedlingsnämnden att besluta i frågor som arbetsförmedlingsnämnden lämpligen bör pröva. I de kommuner som valt att göra åtagandet enligt den föreslagna lagen skall nämnden, förutom de uppgifter som åläggs den med stöd av ovan nämnda instruktion, också ha till uppgift att ansvara för att överenskommelser mellan stat och kommun om anordnande av utvecklingsinsatserna ingås, ombesörja utbetalning av det belopp som staten skall ersätta kommunerna med avseende försörjning för ungdomar som varken uppbär arbetslöshetsersättning eller har rätt till socialbidrag ombesörja utbetalning av det belopp som staten skall ersätta kommunerna med avseende aktiveringskostnader för ungdomarna, ansvara för att handlingsplan upprättas . Regeringen avser att utvärdera den kommunala aktiveringen såväl kvalitativt som kvantitativt. Förslaget föranleder en ny lag om kommuners ansvar för ungdomar mellan 20 - samt ändringar i lagen (1997:580) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och i kommunalskattelagen (1928:370). Ändringen i kommunalskattelages tas upp under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Feriearbeten Regeringen betonade i sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222) vikten av att näringsliv, stat, kommun och landsting tar ett gemensamt ansvar för att uppfylla målsättningen att de gymnasieungdomar som söker feriearbete också skall kunna få detta. och regeringens barn- och ungdomsdelegation gav i uppdrag att undersöka hur feriearbetsmarknaden såg ut och hur den förväntades att se ut . Undersökningen visade att en fjärdedel av de ungdomar som ville ha ett feriearbete blev utan. Den visade även att av de offentliga arbetsgivarna anställde ungdomar medan motsvarande siffra för näringslivet var . Knappt tre fjärdedelar av de arbetsgivare som hade feriearbetare planerade att ha det även . av de arbetsställen som inte hade feriearbetare planerade att ha detta . fattade regeringen beslut om att tilldela AMS för att genomföra en riksomfattande informationssatsning som i första hand skulle vända sig till näringslivet. Denna informationssatsning skulle syfta till att stimulera arbetsgivarna att anställa fler ungdomar . AMS kommer att redovisa resultatet av denna informationssatsning till regeringen . har regeringens uppdrag att lämna en utvärdering av informationssatsningen utifrån ett lokalt ungdomsperspektiv. En enkät till landets kommuner visar att kommunerna själva som arbetsgivare i hög utsträckning avsåg att erbjuda gymnasieungdomar sommarjobb, men att de inte i samma utsträckning sökt påverka andra arbetsgivare att göra detsamma. Feriearbete är viktigt för ungdomar. Praktik och erfarenhet från en arbetsplats kan vara både till hjälp vid val av vidareutbildning och yrke samt för en första kontakt och referens i näringslivet. Det är angeläget att så många ungdomar som vill också får ett feriearbete . Regeringen vill därför stimulera arbetsgivarna att anställa fler gymnasieungdomar . Regeringen har i kontakter med AMS erfarit att styrelsen kommer att genomföra en informationssatsning som syftar till att engagera och stimulera arbetsgivarna i frågan om feriearbeten för unga gymnasiestuderande. Regeringen föreslår att ersättning skall lämnas till kommunerna för att dessa bl.a. skall stimulera det lokala näringslivet att anordna fler feriearbeten för gymnasieungdomar. Medlen skall även kunna användas för insatser inom kommunen. Det skall även inom ramen för denna åtgärd vara möjligt att anordna kombinationer av utbildning och praktik eller ren utbildning. Den aktuella målgruppen består av 154 000 ungdomar. Regeringen avser att föreskriva att av medlen under anslaget bör få användas för detta ändamål. Förslaget påverkar således inte ramen för utgiftsområdet. Starta-eget bidrag och insatser för att öka invandrares företagande Antalet egna företagare med utländsk bakgrund har ökat i . startas omkring 3 000 nya företag av personer födda utomlands. Intresset för att etablera näringsverksamhet beror bland annat på att många invandrare kommer från länder där eget företagande är en vanlig försörjningsform. Men framför allt beror ökningen på ett kraftigt försämrat arbetsmarknadsläge för invandrare. Eget företagande är därmed ofta den enda möjligheten till egen försörjning för denna grupp. Invandrare är i minoritet bland de personer som får bidrag från arbetsförmedlingen för att starta eget. De utgör av personerna som får starta-eget bidrag, vilket klart understiger deras andel av de arbetssökande. För att minska arbetslösheten bland invandrare är det därför angeläget att öka deras möjlighet till nyföretagande. Regeringen avser därför att uppdra åt AMS att i ökad utsträckning erbjuda invandrare individuell vägledning och utbildning i nyföretagande. Detta kan ske inom ramen för arbetsmarknadsutbildning och ALU. Vidare föreslår regeringen att utbildningsbidrag skall kunna lämnas till invandrare vid start av egen verksamhet. Förlängt bidrag bör kunna få lämnas i de fall där det anses nödvändigt för företagets överlevnad och lönsamhet och där den påbörjade egna företagsamheten bedöms vara den enda möjligheten till försörjning. Starta-eget bidrag bör kunna lämnas till de invandrare som innan de startar eget företag har varit anmälda på arbetsförmedlingen . Vid beviljande av förlängt bidrag bör särskild hänsyn tas till risker för snedvridning av konkurrensen. Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Förslaget bör träda i kraft . Flyttningsbidrag inom För arbetslösa och dem som riskerar arbetslöshet och som bedöms kunna få arbete på annan ort finns vissa möjligheter att få flyttningsbidrag i form av s.k. sökanderesa och bohagstransport. I våra nordiska grannländer, främst och , är efterfrågan på vissa yrkeskategorier stor. Det gäller framför allt inom vård- respektive byggsektorn. För många arbetssökande begränsas möjligheterna att ta dessa arbeten av ekonomiska skäl. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är angeläget att arbetssökande får möjlighet till sökanderesa och bohagstransport om han eller hon får arbete inom , eller . är detta endast möjligt inom . Regeringen avser därför att ge AMS i uppdrag att inom ramen för den nordiska överenskommelsen på arbetsmarknaden förhandla med våra nordiska grannländer om de ekonomiska villkoren vid flyttning av arbetsmarknadsskäl mellan länderna. Reglerna om arbetstagares fria rörlighet inom EU måste naturligtvis beaktas. Resultatet av dessa kontakter blir avgörande för regeringens fortsatta hantering av frågan. Änkepension och utbildningsbidrag Utbildningsbidraget samordnas med änkepensionen för de personer som får utbildningsbidrag i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Detta innebär att utbildningsbidraget reduceras med änkepensionen. Dock sker ingen liknande reducering då en arbetslös får ersättning från arbetslöshetskassa eller är i åtgärd där ersättningen är administrerad av en arbetslöshetskassa (ALU och OTA). Regeringen anser att detta förfarande är otillfredsställande och inte gynnar ett aktivt förhållningssätt som arbetslös. Regeringen föreslår därför att den samordning som sker mellan utbildningsbidrag och änkepension slopas fr.o.m. . Kostnaden för regeringens förslag beräknas till och finansieras med förändringar i aktivitetsstödet i form av slopat utbildningsbidrag vid sommaruppehåll. Förslaget föranleder även justeringar i reglerna för inkomstprövad änkepension och bostadstillägg för pensionärer. Enligt nuvarande regler skall vid sådan inkomstprövning undantas inkomst i form av utbildningsbidrag. Ett borttagande av samordningen innebär att berörda änkor får ökad inkomst, vilket gör att utbildningsbidraget bör tas upp som inkomst vid beräkning av inkomstprövad änkepension och bostadstillägg. Förslag om detta redovisas under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Slopat utbildningsbidrag vid sommaruppehåll Regeringen ser det som angeläget att förbättra utnyttjandet av befintliga resurser vid arbetsmarknadsutbildning i form av lokaler, utrustning och utbildning samt att arbetslösa snabbare skall få arbete. Därför föreslår regeringen att det aktivitetsstöd i form av utbildningsbidrag som lämnas under vid sommaruppehåll vid särskilt upphandlad arbetsmarknadsutbildning slopas fr.o.m. . Förslaget beräknas ge en besparing om som bör finansiera regeringens förslag dels i fråga om änkepension och utbildningsbidrag och dels medfinansiering av tekniskt stöd inom Europeiska socialfondens mål 3. Lagen om arbetslivsutveckling ALU har funnits . Åtgärden har fungerat väl och har i praktiken använts som om den inte var tidsbegränsad. gäller att innan länsarbetsnämnden första gången anvisar någon till ALU på en arbetsplats skall nämnden ge den sammanslutning av arbetstagare som är part i lokal förhandling med arbetsgivaren tillfälle att yttra sig. För att undvika undanträngning, i synnerhet sedan möjligheten att förlänga ALU-tiden för en person i arbetslivsutveckling på samma arbetsplats utökades, avser regeringen att göra regeländringar som innebär att samråd skall ske med berörda arbetstagarorganisationer innan en person placeras på en . Mot bakgrund av det svåra läget på arbetsmarknaden kommer det även att finnas behov av en åtgärd med sådan inriktning som arbetslivsutveckling. Regeringen föreslår därför att lagen om arbetslivsutveckling skall gälla tillsvidare. Detta innebär att en ny lag om arbetslivsutveckling bör införas. Den nuvarande lagen (1996:869) om arbetslivsutveckling upphör att gälla vid utgången av . Den nya lagen bör gälla fr.o.m. . Sysselsättningssatsning inom byggsektorn Arbetslösheten bland byggnadsarbetare har ökat dramatiskt i takt med att bostadsbyggandet har minskat till rekordlåga nivåer. var , eller 33 000 av byggnadsarbetarna arbetslösa. En stor del av dem har också tillbringat långa perioder utanför den reguljära arbetsmarknaden då de varvat öppen arbetslöshet med olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. De totala bygginvesteringarna förväntas fortsätta att falla vilket beräknas leda till en sysselsättningsminskning på ytterligare 6 000 personer inom byggsektorn. Trots att bygginvesteringarna förväntas öka något kommer arbetslöshetssituationen att vara fortsatt bekymmersam, särskilt . Mot bakgrund av detta anser regeringen att det krävs särskilda insatser för att minska den höga arbetslösheten bland byggnadsarbetare.