prop · GL031D21 · 1998-01-01 00:00:00 — Förslag till statsbudget för 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Inledning 7 2.1 Omfattning/ändamål 7 2.2 Utgiftsutvecklingen 8 2.3 Resultatbedömning och slutsatser 9 3 Energisystemfrågor 11 3.1 Omfattning/ändamål 11 3.2 11 3.3 12 3.4 Anslag 15 A 1. : Förvaltningskostnader 15 A 2. Kostnader för bildande av en ny energimyndighet 16 4 Omställning och utveckling av energisystemet 19 4.1 Omfattning/ändamål 19 4.2 Anslag 20 B 1. Bidrag för att minska elanvändningen 20 B 2. Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor 21 B 3. Åtgärder för effektivare energianvändning 21 B 4. Energiforskning 22 B 5. Bidrag till Energiteknikfonden 23 B 6. Introduktion av ny energiteknik 23 B 7. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 24 B 8. Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet 25 B 9. Åtgärder för el- och värmeförsörjningen i 26 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att X 1. godkänner förslaget till ekonomisk planeringsram för verksamheten (avsnitt B9), (avsnitt B1-B3) och (avsnitt B4-B7), 2. bemyndigar regeringen att åta sig ekonomiska förpliktelser i samband med bidrag för att minska elanvändningen innebärande åtaganden om högst för , högst för , högst för och högst för , 3. bemyndigar regeringen att åta sig ekonomiska förpliktelser i samband med bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor innebärande åtaganden om högst för , högst för , högst för och högst för , 4. godkänner regeringens förslag till huvudsaklig inriktning för bidrag till den kommunala energirådgivningen, 5. bemyndigar regeringen att åta sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till forskning och utveckling inom energiområdet innebärande åtaganden om högst för , högst 60 miljonor kronor för , högst för , högst för , högst för och högst för , 6. bemyndigar regeringen att åta sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd för introduktion av ny energiteknik innebärande åtaganden om högst för , högst för , högst för , högst för , högst för och högst för , 7. medger att fullföljande av de åtaganden som gjorts med stöd av förordningen (1992:854) om stöd för att främja användningen av biobränsle skall finansieras med medel från det nya energiteknikbidraget, 8. medger att anslagssparande från anslaget A 3. Åtgärder för energieffektivisering m.m. i bl.a. och överförs till anslaget B 7. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser, 9. som inriktning godkänner investerings- och finansieringsplanen för Affärsverkskoncernen för , 10. godkänner omfattning och inriktning av svenska kraftnäts beredskapsåtgärder, 11. bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad som anförts, 12. för anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1. : Förvaltningskostnader ramanslag 138 041 A 2. Kostnader för bildande av en ny energimyndighet ramanslag 25 000 B 1. Bidrag för att minska elanvändning ramanslag 290 000 B 2. Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor ramanslag 215 000 B 3. Åtgärder för effektivare energianvändning ramanslag 90 000 B 4. Energiforskning ramanslag 320 000 B 5. Bidrag till energiteknikfonden anslag 90 000 B 6. Introduktion av ny energiteknik ramanslag 160 000 B 7. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser ramanslag 50 000 B 8. Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet ramanslag 5 000 B 9. Åtgärder för el- och värmeförsörjning i ramanslag 200 000 Summa 2.1 Omfattning/ändamål beslutade om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU 12, rskr. 1996/97:272). Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Den skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i . Energipolitiken skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt närings- liv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Staten har ansvaret för att ange och upprätthålla de ramar inom vilka övriga aktörer fattar sina beslut. Regelverket måste vara rationellt och stabilt så att klara spelregler råder för dem som verkar inom energisektorn. medlemskap i har skapat delvis nya förutsättningar för energipolitiken. Fullbordandet av den inre marknaden för el och gas, liksom strävandena att utvidga EU, ställer ökade krav på att de energipolitiska åtgärder som vidtas i står i samklang med utvecklingen i vår omvärld. Utgiftsområdet omfattar frågor avseende tillförsel, distribution och användning av energi. Det omfattar vidare det program för omställning och utveckling av energisystemet vars utformning godkänts av (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Programmets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny teknik. Programmet löper t.o.m. . Till utgiftsområdet hör också energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser innefattande bl.a. ett program för utveckling av energisystemet i bl.a. och . har ställt sig bakom regeringens förslag till det energipolitiska programmets finansiering, som inledningsvis () i huvudsak skall ske genom att befintliga reserverade medel från tidigare energiprogram dras in (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Vidare tillvaratas befintligt resursutrymme inom utgiftsområde 21 motsvarande . Det återstående finansieringsbehovet tillgodoses genom att en del av medlen inom det fempunktsprogram som regeringen presenterade i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150 s. 19) tas i anspråk. Den nya centrala energimyndigheten, som skall inrättas , skall ha huvudansvaret för att verkställa huvuddelen av det energipolitiska programmet. Det energipolitiska programmet bidrar till att öka den ekonomiska aktiviteten och sysselsättningen . Detta gäller i synnerhet de åtgärder som avser investeringar för att minska användningen av el för uppvärmning och för att öka tillförseln av el och värme från förnybara energikällor samt åtgärderna för att utveckla energiförsörjningen i . Den ökade investeringsverksamheten kan förväntas leda till ökad sysselsättning, främst inom byggsektorn, såväl lokalt där investeringen görs som i den utrustningstillverkande industrin. Viss sysselsättningseffekt har redan åstadkommits genom att några av bidragssystemen trädde i kraft medan andra system avser utrustning som beställts även om de inte träder i kraft förrän . trädde ett nytt regelverk för elmarknaden i kraft (prop. 1994/95:222, bet. 1995/96:NU1, rskr. 1995/96:2). Den nya ellagstiftningen innebär att konkurrens har införts i handeln med el. Nätverksamheten regleras och övervakas på särskilt sätt även i fortsättningen. Regeringen överlämnade ett förslag till ny ellag som skall ersätta dels ellag, dels lagen (1994:618) om handel med el, m.m. (prop. 1996/97:136). Lagförslaget innebär i huvudsak en språklig och redaktionell modernisering av den befintliga ellagstiftningen. Bestämmelserna som infördes som en följd av elreformen ligger fast och förs över till den nya lagen i huvudsak oförändrade. Den nya ellagen föreslås träda i kraft . har godkänt regeringens förslag om att lägga samman myndigheten med geologiska undersökning (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). anvisas därför medel för den fortsatta avvecklingen av oljelager och lagringsanläggningar m.m. under utgiftsområde 24. Enligt riktlinjerna för energipolitiken skall en reaktor i ställas av före . Den andra reaktorn i skall ställas av före . Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn i är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Regeringen överlämnade till propositionen 1996/97:176 Lag om kärnkraftens avveckling. Enligt lagförslaget får regeringen inom i lagen angivna ramar besluta att rätten att driva en kärnkraftreaktor för att utvinna kärnenergi skall upphöra . Lagen föreslås träda i kraft . Under förutsättning att antar lagförslaget avser regeringen att besluta om att en reaktor i skall ställas av . Enligt lagförslaget skall reaktorägaren ha rätt till ersättning av staten för förlusten när rätten att driva reaktorerna upphör. I lagförslaget anges vissa förutsättningar som skall tillämpas vid ersättningens bestämmande. Regeringen förordnade f.d. generaldirektören att vara statens förhandlare för avvecklingen av kärnkraftsanläggning. Förhandlaren skall fortlöpande redovisa resultaten av sitt uppdrag samt därmed sammanhängande ersättningsfrågor till chefen för och . Förhandlingsmannen har haft inledande kontakter med företrädare för . Regeringen avser att återkomma till i ersättningsfrågan när ytterligare information finns att redovisa. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/961 19961 19971 1998 1999 2000 1 392,9 863,1 732,7 1 583,0 1 842,2 1 603,5 1. Totalbeloppen avviker från de belopp som angavs i den ekonomiska vårpropositionen (1996/97:150). Orsaken till avvikelsen är främst att medel motsvarande ca förts över från utgiftsområde 24 till förvaltningsanslaget för den nya energimyndigheten. Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall energipolitiska program har i huvudsak avslutats . energipolitiska överenskommelse, som utgör grunden för regeringens förslag till nytt energipolitiskt program (prop. 1996/97:84), träffades bl.a. på grundval av granskning av energipolitiska program och remissvaren på betänkande. Resultaten av energipolitiska program har redovisats i prop. 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning. Några resultat av det nya energipolitiska programmet, som endast delvis trädde i kraft , föreligger ännu inte. Investeringsstöden för biobränsleeldad kraftvärme och till vindkraft har fram t.o.m. resulterat i uppförande av kraftvärmeanläggningar med en sammanlagd effekt på 326 MW el och 726 MW värme. Ca 300 vindkraftverk har uppförts med en sammanlagd effekt på 97 MW. Programmet för effektivare energianvändning har tydliggjort möjligheterna att öka effektiviteten i energianvändningen. Den treåriga programperioden för energiforskningen löper ut /98. Energiforskningsprogrammet som finansierar verksamhet vid universitet, högskolor och industriforskningsinstitut har bidragit till att höja den grundläggande vetenskapliga och tekniska kompetensen inom viktiga områden för energisystemets utveckling. Företagets deltagande i projekt inom energiområdet har ökat och ca en fjärdedel av forsknings- och utvecklingsprogrammen finansieras f.n. genom s.k. branschgemensamma forskningsprogram. verksamhet har bidragit till en allmän medvetenhet om skillnader i nättariffer mellan nätföretagen, vilket ökar självregleringen bland nätföretagen. har de samlade nätavgifterna minskat med ca . har medverkat i tillkomsten av den gemensamma svensk-norska elmarknaden bl.a. genom att avskaffa handelshindren på förbindelserna med och genom att vid sidan om det norska stamnnätsbolaget gå in som svensk delägare i den svensk-norska elbörsen . Större förändringar godkände nya riktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Riktlinjerna omfattar bl.a. nya program för att minska användningen av el för uppvärmning, för att effektivare utnyttja det befintliga elsystemet och för att öka tillförseln av el och värme från förnybara energikällor samt inriktning och omfattning av energiforskningsprogrammet för den kommande sjuårsperioden. Mål för utgiftsområdet Energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor för att främja en god ekonomisk och social utveckling i . En säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Energipolitiken skall utformas så att denna förutsättning bevaras. Energipolitiken skall skapa villkor för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat. Energipolitiken skall underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Energipolitiken skall bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Prioriteringar I energipolitiska beslut har prioriteringar angetts för verksamheten inom utgiftsområdet. 2.3 Resultatbedömning och slutsatser energipolitiska program har i huvudsak avslutats . energipolitiska överenskommelse, som utgör grunden för regeringens förslag till nytt energipolitiskt program (prop. 1996/97:84), träffades bl.a. på grundval av granskning av energipolitiska program och remissvaren på betänkande (SOU 1995:139, Ds 1996:55). Resultaten av energipolitiska program har redovisats i prop. 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning. Några resultat av det nya energipolitiska programmet, som endast delvis trädde i kraft , föreligger ännu inte. Enligt energipolitiska beslut är det av central betydelse att resultaten av de åtgärder som vidtas för att minska elanvändningen och öka tillförseln av el fortlöpande kan mätas, sammanställas och avrapporteras. och regeringen skall ha möjlighet att regelbundet bedöma resultaten av de energipolitiska åtgärderna. Regeringen skall informera om de resultat som har uppnåtts genom det energipolitiska program som har inrättats i och med det energipolitiska beslutet. Den första redovisningen kommer att lämnas i budgetpropositionen för 3.1 Omfattning/ändamål Till verksamhetsområdet hör och . MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 19971 19982 1999 2000 0 0 30 163,0 124,6 128,3 1. Anvisat på tilläggsbudget 2. Nytt verksamhetsområde 3.2 inom energiområdet skall tydliggöras och förstärkas. En central energimyndighet inrättas . Till energimyndigheten förs merparten av myndighetsfunktionerna på energiområdet. Till Energimyndigheten skall föras myndighetsuppgifterna inom tillförsel- och distributionsområdet, energiberedskapen och den kommunala energiplaneringen samt myndighetsuppgifter med anknytning till naturresurs- planeringen. skall vara nätmyndighet enligt ellagen. Myndigheten skall bevaka energimarknadernas och energisystemets utveckling och analysera sambanden mellan energiteknik, miljö och ekonomisk tillväxt. Den skall ansvara för planeringsunderlaget inom området och för att kunskaperna om energisystemet utvecklas genom prognoser, systemstudier, utvärderingar och analyser. Den ökade internationaliseringen och medlem- skapet i EU ställer särskilda krav på myndighetens planerings- och utredningsverksamhet. Myndigheten skall bevaka regelsystemet för energiområdet, analysera utvecklingen och initiera nödvändiga förändringar av reglerna. Den skall följa upp effekterna av de samlade energipolitiska åtgärderna och utarbeta underlag för utvärderingar av de energipolitiska programmen och för beslut om nödvändiga ändringar och kompletteringar av åtgärderna. Inom sitt verksamhetsområde skall myndigheten följa den internationella utvecklingen och stödja det svenska deltagandet i det internationella samarbetet. Myndigheten skall svara för att ta fram det underlag som behövs för medverkan i det internationella samarbetet på energiområdet. Ett långsiktigt program för forskning, utveckling och demonstration av ekologiskt och ekonomiskt uthållig energiteknik är en central del av energipolitiken. skall ha ansvaret för att utforma och genomföra programmet. Den skall främja den långsiktiga utvecklingen av energisystemet genom att stödja marknadsintroduktion av ny och miljövänlig energiteknik. Upphandlingen av energieffektiv teknik skall samordnas med annan verksamhet för energi- effektivisering. skall ha ett samordnande ansvar för informationen på energiområdet. En viktig uppgift är att sammanställa och sprida information om energimarknaderna, energisystemet och om sambanden mellan energi, miljö och ekonomisk tillväxt. Myndigheten skall integrera miljöfrågorna på ett aktivt sätt i verksamheten. Myndigheten skall ha sektorsansvaret när det gäller energi i arbetet med att åstadkomma en ekologiskt bärkraftig samhällsutveckling Myndigheten skall ha huvudansvaret för att verkställa merparten av de energipolitiska programmen och ett samordningsansvar för omställningsåtgärderna. inrättades en särskilt myndighetsfunktion vid () med uppgift att dels pröva ärenden om koncessionshavarnas skyldigheter, dels utöva tillsyn över ellagens efterlevnad utom i frågor som rör elsäkerhet. De övergripande målen för verksamheten vid är att säkerställa att elkunderna inte betalar ett högre pris än nödvändigt för nättjänster och att nättariffer, mät- och avräkningssystem m.m. utformas på ett sätt som underlättar handeln med el och gagnar konkurrensen. , fr.o.m. den nya energimyndigheten, skall se till att nätutbyggnad sker med hänsyn tagen till samhällsekonomi, markintrång och miljö samt skall också verka för att det finns sådana incitament i nätverksamheten att elkundernas intressen av leverans- säkerhet och kostnadseffektivitet kan tillgodoses. Medel för verksamheten har för anvisats över statsbudgeten via förvaltnings- anslag (utgiftsområde 24). Verksamheten finansieras genom en årlig nätövervakningsavgift som betalas av innehavare av nätkoncession. Avgiften betalas enligt förordningen (1995:1296) om vissa avgifter på elområdet och motsvarar den årliga beräknade kostnaden för verksamheten som uppgår till ca . årsredovisning för /96 Av årsredovisning för /96 framgår det att verksamheten vid starkt präglats av ikraftträdandet av det nya regelverket för elmarknaden. Myndigheten har utarbetat föreskrifter och allmänna råd rörande elhandels- och nätverksamhet. Det nya regelverket ger elkunderna möjlighet att få sina priser för el och nättjänster prövade. Ett stort antal prövningsärenden har inkommit, främst från hushållskunder. Ärendena har, förutom prissättningsfrågor, rört leveranskvalitet, mätning och anslutning. Tillsynsverksamheten har fokuserats på de delar i nätverksamheten som är strategiska för elmarknadens funktion. har bedrivit en omfattande informationsverksamhet om det nya regelverket riktad mot främst elhandels- och nätföretag och deras kunder samt media. har vidare under budgetåret på regeringens uppdrag genomfört uppföljningar av elmarknadsreformen och utredningsinsatser av bl.a. möjligheterna att sänka kostnaderna för mätning och rapportering av elkonsumtionen. När det gäller tillståndsgivning har arbetet främst rört leveranskoncessioner och en koncessionsansökan avseende den s.k. Polen-länken, dvs. den planerade likströmsförbindelsen mellan och . Enligt bedömning har under budgetåret tydliggjort sitt ansvarsområde och etablerat sin ställning som tillsynsmyndighet på elmarknaden. har vidare skapat en medvetenhet om skillnaderna i nättariffer mellan nätföretagen, vilket har banat väg för en självreglering bland nätföretagen. tillsynsarbete har bidragit till att ett antal nätföretag sänkt sina tariffer eller upphört med oskäliga tariffer. har redovisat en strategi för hur tillsynsarbetet skall bedrivas för att bl.a. säkerställa att nätföretagen tillämpar skäliga nättariffer. Huvudmetoderna för att åstadkomma detta är praxis från skälighetsprövningar och riktvärden om vad som utgör skälig prisnivå och prisutveckling för nätverksamhet. Regeringens överväganden Regeringen bedömer att nätmyndighetens verksamhet har bedrivits i enlighet med de mål och den inriktning som myndigheten har ålagts. Regeringen bedömer att verksamheten bör bedrivas med i huvudsak nuvarande inriktning och omfattning. En effektiv tillsyn av nätverksamheten är nödvändig för en kostnadseffektiv elförsörjning med stabila och rimliga priser. Den strategi för tillsyn av nätverksamhet som nätmyndigheten har presenterat skapar förutsättningar för en effektivare tillsyn. Vidare möjliggör den nya ellag som regeringen föreslog (prop. 1996/97:136) en effektivare tillsyn, bl.a. genom att ge nätmyndigheten större befogenheter att ta egna initiativ till prövning och att hantera enskilda klagomål inom ramen för tillsynsarbetet. om en ny energimyndighet (N 1997:03) har föreslagit att nätverksamheten inom den nya energimyndigheten skall ges ställning som en avdelning inom energimyndigheten som beslutsfattandet i ärenden som innebär lagtillämpning regleras i myndighetens instruktion. För kännedom kan nämnas att i samband med inrättandet av en ny energimyndighet avser regeringen genomföra en sådan ordning. 3.3 () driver och förvaltar det svenska stamnätet och de statligt ägda utlandsförbindelserna (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318). är enligt förordningen (1994:1806) om systemansvaret för elektrisk ström systemansvarig myndighet enligt ellagen. skall enligt riktlinjer ansvara för driften av stamnätet, den löpande momentana elbalansen och det svenska kraftsystemets övergripande driftsäkerhet. ansvarar vidare för delfunktionen Elförsörjning inom funktionen Energiförsörjning inom den civila delen av totalförsvaret (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:112). är från elberedskapsmyndighet enligt elberedskapslagen (1997:288) (prop. 1996/97:86, bet. 1996/97:FöU6, rskr. 1996/97:204). Verksamheten vid finansieras helt genom intäkterna från verkets affärsverksamhet, med undantag för elberedskapsverksamheten som finansieras med anslag på statsbudgeten. Verksamheten Svenska kraftnäts årsredovisning för Enligt Svenska kraftnäts årsredovisning för har verksamheten präglats främst av ikraftträdandet av det nya regelverket för elmarknaden och tillkomsten av den gemensamma svensk-norska elmarknaden. startade , som en konsekvens av det nya regelverket på elmarknaden, verksamheten med den nationella balansavräkningen. I denna regleras det ekonomiska förhållandet mellan de ca 30 företag som är s.k. balansansvariga på den svenska elmarknaden. Problem i inledningsskedet med det rapporteringsunderlag som ligger till grund för avräkningen medförde vissa problem i balansavräkningen . Systemet stabiliserades dock och fungerar nu tillfredsställande. har medverkat till uppkomsten av den gemensamma svensk-norska elmarknaden bl.a. genom att avskaffa handelshindren på förbindelserna med och genom att gå in som svensk delägare tillsammans med det norska stamnätsbolaget i den svensk-norska elbörsen . ansökte verket om koncession för den s.k. Polen-länken, en likströmsförbindelse mellan och . Regeringen har genom beslut med stöd av ellagen (1902:71) beviljat koncession för Polen-länken. Investeringarna uppgick till totalt . Av detta belopp utgjorde köpeskilling för aktierna i (numera ). Investeringarna i stamnätet och utlandsförbindelserna uppgick till sammanlagt . Anläggningar i stamnätet förvärvades för . Investeringarna i optofiberverksamheten uppgick till . har vidare förvärvat en femtio procentig aktiepost i bolaget , vars verksamhet är transporter av tung elmateriel. Svenska kraftnäts omsättning uppgick till ca , varav ca utgjordes av nät- och systemintäkter. Intäkterna var något lägre än , då intäkterna uppgick till ca . Detta beror på minskade överföringar på stamnätet till följd av den låga vattenkraftproduktionen . Årets resultat uppgick till ca . Räntabiliteten på justerat kapital efter skatt var 10,och soliditeten 46,. Verksamhetens inriktning m.m. Svenska kraftnäts treårsplan Till följd av förvärvet av aktieposten i och det planerade bildandet av bolaget för Polen- länken () redovisar sin treårsplan för 1998-2000 på koncernnivå. För räntabiliteten gäller som mål att verket skall uppnå en avkastning på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på . avser att göra en översyn av räntabilitetsmålet för att anpassa nivån till rådande inflationsnivå och räntenivåförändringar. föreslår inga förändringar av de övergripande målen och verksamhetsmålen för verket.