prop · GL03176 · 1998-01-01 00:00:00 — När IT införs i undervisningen kommer nya yrkesgrupper in i skolan och andra grupper får en förändrad uppgift. För drift och underhåll av IT- system behövs olika typer av tekniker. Dessa kan komma utifrån eller vara personal i skolan med intresse för tekniken. I det praktiska arbetet kan gränsen mellan pedagogiska och tekniska arbetsuppgifter vara otydlig, vilket är en utmaning för de olika yrkesgrupperna i skolan. Bibliotekariens roll blir förändrad när boken är den enda informationskällan i biblioteken. En bibliotekarie har utmärkta förutsätt- ningar att bli en viktig resurs i samband med IT. Internet innehåller enorma mängder information och svårigheten är att finna intressant, relevant och korrekt information. Bibliotekarier har utbildning i att sortera, organisera och värdera kunskap, vilket är utmärkt för att kunna handleda elever på Internet. Många elever har mycket stora IT-kunskaper och kan därmed vara en viktig extraresurs i skolan. Det är en utmaning för lärarna att utnyttja elevernas kunskaper och stimulera och bidra till att kunskaperna utvecklas vidare. Det är en utmaning för skolan att kunna utnyttja kunskaperna hos dessa elever. , och har utvecklat ett projekt för att utbilda arbetslösa ungdomar till morgondagens skolvaktmästare att fungera som IT-stöd i skolan. Projektet kommer under 1998-99 att genomföras som ett EU-projekt inom ramen för artikel 6 och bedrivas tillsammans med flera länsarbetsnämnder över hela landet. 4.7 Skolan mitt i byn människor saknar tillgång till en dator. I takt med att Internet får allt större betydelse som kommunikationsmedium kommer de som inte själva har tillgång till Internet att hamna i ett informationsunderläge. De hushåll som har internetanslutning kopplar vanligen upp sig till Internet via en långsam modemanslutning. Genom den satsning som regeringen genomför kommer landets skolor att få mycket kraftfull uppkoppling till Internet, vilket möjliggör nya användningsområden som överföring av video m.m. När skolorna har dessa möjligheter vore det bra om dessa kunde utnyttjas under fler timmar än då skolarbetet pågår. För att finna värdefull information på Internet krävs inte bara rätt utrustning utan även kunskaper. Det handlar dels om att få uppkopplingen till stånd men framförallt kunskap i att finna intressant, relevant och korrekt information. Regeringen ser därför en intressant möjlighet i att skolans lokaler och utrustning utnyttjas efter skoldagens slut. Med rätt organisation bör det vara möjligt att öppna lokalerna och låta intresserade använda skolans utrustning och få hjälp av andra. Om skolorna är anslutna till Internet via ett kommunalt nät är det möjligt att använda den snabba anslutningen utanför skoltid från andra lokaler som är anslutna till det kommunala nätet. Skolan kan i detta sammanhang bli en välutrustad resurs för komvux, , folkbildningen och föreningslivet. Ett närmare samarbete mellan skolan och andra institutioner som arbetsmarknadsutbildningen och datorteken är också eftersträvansvärt. Skolan kan bli centrum för nätverk som skapas i samhället. 5 Internationella exempel på arbete med IT i skolan Internationaliseringen i samhället har ökande betydelse. Många länder har antagit olika typer av strategidokument för användningen av IT i samhället och skolan. 5.1 I IT i norsk utdanning Plan for 1996-99 formuleras den praktiska målsättningen för IT i undervisningen på detta sätt: Norska elever, lärlingar, studenter, lärare och föreläsare i grundskola, gymnasieskola, vuxenutbildning och högre utbildning skall personligen vara IT-användare i den meningen att de har förmåga att utnyttja IT i inlärningen, där IT kan ge ett mervärde till lärandet, samt att de kan använda IT i arbetsliv och fritid. har en liten befolkning. Begränsningen av språkområdet har konsekvenser för förlag, marknad, kapital och kompetens. Det gäller att vara väl organiserade, samarbeta i stor utsträckning och att vara minst lika bra på att utnyttja existerande organisationer och institutioner som konkurrentländerna. Många ungdomar har stora IT-kunskaper som de har fått utanför skolan. Deras kunskaper kan vara av olika slag allt från ytliga till mycket djupa. Eleverna kan vara en viktig resurs i skolan och det är en utmaning för lärare att utnyttja elevernas kunskaper och stimulera och bidra till att kunskaperna utvecklas vidare. Den norska IT-planen lägger också vikt på flickors arbete med IT. Arbetet med IT i utbildningen delas in i följande huvudområden: ¤ Använda för att lära. Vilket bl.a. innebär användning av IT som ett hjälpmedel i inlärningen för t.ex. simuleringsprogram i fysik eller samhällskunskap, informationssökning i olika databaser och kommunikation med andra elever med hjälp av IT, ¤ Lära för att använda. Denna del av programmet fokuserar på behovet av att lära sig att använda IT-verktyget för att kunna behärska den i skolsituationen och senare i arbetslivet oavsett var huvudarbets- området eller yrket är. Under detta område är det primärt användar- kompetensen som betonas även om också spetskompetens är viktig, ¤ Teknik. Teknikområdet handlar om de tekniska förutsättningarna, att skapa anslutningar och tjänster, en infrastruktur för informations- teknik. Målet är att skapa en nationell infrastruktur som ansluter norska utbildningsinstitutioner till nationella och internationella datanät. Institutionerna skall vara fria att i konkurrens upphandla det förmånligaste erbjudandet, ¤ Lärarutbildning. Utan lärare och annan pedagogisk personal som kan använda IT kommer varje satsning på IT i skolan att bli meningslös. Lärarutbildningen är så central att den behandlas som ett eget område. görs en konkretisering av programmet och 1998 innehåller det satsningar som totalt omfattar inom följande områden: ¤ Forsknings- och kompetensnätverk för IT i utbildningen som är en central resurs vid för IT i undervisningen, ¤ Utvecklingsprojekt för kompetensutveckling inom och högre utbildning, ¤ Vägledningscentrum som både finns on-line och fysiskt och riktar sig till lärare och skolledare, ¤ Centrala avtal för inköp av utrustning, infrastruktur och programvara. Kostnaderna bärs av skolhuvudmännen, ¤ Stöd till utveckling av IT-baserade läromedel, ¤ Internationellt IT-samarbete, bl.a. det europeiska skoldatanätet, ¤ Fortsatta statistiska undersökningar av IT-standarden i skolan, ¤ Flickor och IT, ¤ IT i vuxenutbildningen. 5.2 I drivs en aktiv politik för användning av IT i skolan. Det viktigaste verktyget är Sektornet som är en satsning om fram . Sektornet är hela det danska utbild- ningssystemets datanät och sprids genom erbjudanden till utbildnings- institutionerna. Dessa är attraktiva både ur ekonomisk och kvalitativ synpunkt. Sektornet bygger på beprövade lösningar som är anpassade till skolans behov. Sektornet syftar till att skolorna skall kunna använda Internet i undervisningen och administrationen. Sektornet är största del av Internet som ansluter mer än 1 000 skolor, 10 000 lärare och 100 000 elever. Målet är att Sektornet skall stimulera skolorna till andra insatser som att skaffa datorer, bygga lokala nätverk i skolorna, utveckla olika typer av material för undervisning, kompetensutveckla lärarna samt i allmänhet förnya och förbättra utbildningarna. Genom Sektornet får varje skola tillgång till ett öppet utbildningsnät, ett slutet administrativt nät samt Internet. Sektornet innehåller även en rad verktyg för inbördes kommunikation i form av e-post, konferenssystem och ett webbhotell. Beroende på vilken infrastruktur som skolan och kommunen har tidigare kan de välja olika anslutningsformer till Sektornet. ¤ Sektornet Lite är för skolor utan lokalt nät som vill ansluta till nätet med en eller ett par datorer, ¤ Skolmodellen är grundmodellen där en skolas lokala nät ansluts till Sektornet, ¤ Kommunmodellen innebär att ett kommunalt nät ansluts till Sektornet. Denna modell ger möjlighet att utnyttja billigare lokaltaxor för anslutningen av varje skola, ¤ Indirekt anslutning där en skola ansluts till Sektornet via en separat nätleverantör. Skolor som ansluts till Sektornet får bidrag till avgiften för Sektornet men står själva för direkta trafikavgifter för anslutningen till Sektornet. får skolan själv betala avgift till Sektornet, men fortsätter att finansiera tjänster och support i Sektornet. Under det danska finns organet UNI-C som är ett nationellt kompetenscenter för användning av IT i utbildning och forskning. Olika centrala resurser som Sektornet är delar av UNI-C. UNI-C utvecklar en rad pedagogiska tjänster som ställs till skolornas förfogande genom Sektornet. UNI-C är till största delen uppdragsfinansierat. I finns även () som är ett nationellt organ för distansundervisning och teknikstödd undervisning. Centret driver utvecklingsprojekt inom sitt område. Organisationen drivs av de danska kommunerna och landstingen och har till syfte att stimulera användning av IT i undervisningen. huvuduppgift är att producera läromedia. har totalt producerat ca 200 undervisningsmaterial. 5.3 I Kunskapsstrategi för utbildning och forskning , som ligger till grund för politiken för IT i undervisningen, slås fast att utbildning och forskning hör till de centrala faktorerna när det gäller att utveckla som informationssamhälle. Utbildningssystemet måste anpassas till nätverkssamhället, och öppna inlärningsmiljöer måste skapas till stöd för en omställning från engångsutbildning till livslångt lärande. Den allmänbildande skolan har till uppgift att förse varje elev med de basfärdigheter som är en förutsättning för livet i informationssamhället och för fortsatta studier, färdigheter att skaffa och hantera information och kommunikationsfärdigheter. En nationell målsättning bör vara att yrkeskunskapen i i informationsteknologi och telekommunika- tion samt i branscherna som producerar information och informations- tjänster skall vara i internationell toppklass. När det gäller att förverkliga principen om livslångt lärande kan betydelsen av lärarnas yrkeskunskap inte överdrivas. Förutsättningarna för lärarutbildningen bör förbättras för att motsvara dessa krav. Tillgången på högklassiga inhemska informationsprodukter för utbildning och forskning bör tryggas. Produktionen av information i elektronisk form samt förmedlingen och bruket av denna information skall ökas på olika sektorer, i synnerhet inom utbildningen, i forskningen och förvaltningen samt i bibliotek, informationsserviceorgan och arkiv. Infrastrukturen för den nationella informations- och kommunikations- tekniken byggs upp med Internet som förebild. Skolorna ses som en del av närmiljön och skolorna bör anslutas till regionala nät och vara en del av ett regionalt samarbete. Målen för kunskapsstrategin har åren 1995 1997 uppnåtts bl.a. genom understöd för maskinanskaffningar och nätbildning i läroanstalter, universitet, bibliotek, arkiv och museer; för utveckling av utbildning och forskning som anknyter till informationssamhället samt produktion av innehåll och tjänster för nätverk. För att nå målen i kunskapsstrategierna har särskilda anslag på sammanlagt 540 miljoner finska mark använts. I budgeten har 265 miljoner finska mark reserverats för finansiering av informationssamhällsprojekt inom kultur, skola och högre utbildning. Den planerade användningen av summan är: ¤ grundutbildning och fortbildning av lärare, ¤ utveckling av undervisningsmetoder och inlärningsmiljöer, innehålls- produktion, digitalisering, utveckling av datasystem och material- anskaffning till datanät, ¤ förvärv av utrustning, ¤ maskinanskaffningar och ökad utbildning och forskning för universiteten och yrkeshögskolorna, ¤ beräkningstjänster på avancerad nivå, upprätthållande och utveckling av FUNET-nätet, ¤ anskaffning av utrustning för utvecklingsprojekt i anslutning till vuxenutbildningen. 5.4 Den engelska regeringen har tagit ett initiativ kallat National for Learning och efter en konsultationsperiod skall ett program fastställas. Programmet skall vara nationellt och syfta till att utveckla infrastrukturen för IT i skolorna och öka lärarnas kompetens. Initiativet skall bestå av ett nät av läromedia och undervisningsmaterial. Alla olika institutioner som skolor, bibliotek och museer som har resurser för utbildning skall kunna medverka i nätverket för att skapa olika slags utbildningsresurser och göra dem tillgängliga för alla. har blivit utsett till UK NetYear för att öka uppmärksamheten runt dessa frågor och stimulera arbetet. Målet är att höja utbildningens kvalitet och stärka internationella konkurrenskraft. UK NetYear sker i samverkan mellan offentliga och privata aktörer. Det är en lång väg att gå innan alla skolor och andra institutioner är med i nätverket och därför kommer verksamheten att inledas med försök. Den engelska regeringen har lagt fast mål för informationsteknik i utbildningen: ¤ Alla skolor och institutioner för högre utbildning skall vara anslutna till the för att av lärarna och av eleverna då skall kunna ha tillgång till e-post, ¤ Alla nyutbildade lärare måste 1999 ha grundläggande IT-kunskaper för att erhålla status som kvalificerad lärare, ¤ Lärarkåren skall ha en förtrogenhet med och kunna använda IT 2002, ¤ De flesta elever som lämnar skolan skall ha en god förståelse av IT som specificerats i utbildningsplaner. skall metoder för att utvärdera att så är fallet finnas tillgängliga, ¤ skall vara känt för utmärkta prestationer (centre of excellence) i utveckling av mjukvara för utbildning och livslångt lärande via IT . skall då vara världsledande i export av tjänster för utbildning, ¤ Distribution av dokument för administration av skolsystemet skall övergå från papper till IT . För att främja användningen av IT i de engelska skolorna har anslagits för /99. 5.5 har lagt fram en rapport om teknik och utbildning. Där slås fast att grundläggande kunskaper inom IT och annan teknik för att förbättra inlärning, produktivitet och prestationer blivit lika betydelsefulla för en persons möjligheter att klara sig i samhället som traditionella kunskaper såsom att kunna läsa, skriva och räkna. Därför är det ett stort problem att tekniken inte används mer i skolan. av skolorna har en dator per fem elever och av klassrummen är anslutna till Internet. I skolor med elever från hem med låga inkomster finns färre datorer. Forskning och erfarenhet i skolor som ligger i fronten av den digitala revolutionen visar på de enorma möjligheter som IT ger utbildningen. President och vice president har formulerat en utmaning med en vision om en framtid där alla elever får goda IT-kunskaper. Utmaningen är mer än en vision. Fyra mål formuleras: ¤ Alla lärare i skall ha den utbildning och det stöd som behövs för att hjälpa eleverna lära sig med hjälp av datorer och datanätverk, ¤ Alla elever och lärare skall ha tillgång till moderna multimediadatorer i klassrummen, ¤ Varje klassrum skall vara anslutet till ett snabbt (information superhighway), ¤ Effektiv mjukvara och utbildning via datanät skall vara en integrerad del av varje skolas kurser. Kostnaderna för att nå dessa mål är svåra att helt beräkna men uppskattas till . Under /95 satsade skolorna ca på teknik i skolan. Slutsatsen är att pengarna måste komma från såväl olika offentliga nivåer som från privata källor. På nationell nivå är uppgiften att driva på och stödja delstaternas arbete. För detta skall en summa om användas . Framtiden för eleverna, landets ekonomi och kompetensen i landets framtida arbetskraft beror på om utmaningen kan mötas. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , . Regeringen beslutar skrivelse 1997/98:176 Lärandets verktyg natio- nellt program för IT i skolan.