prop · GL031D20 · 1998-01-01 00:00:00 — för har i sitt slutbetänkande efter (SOU 1997: 105) redovisat det omfattande arbete som har bedrivits i och lämnat förslag till strategier . I betänkandet redovisas vidare den svenska nationalrapporten till ett extra möte med () och exempel på lokalt Agenda 21-arbete på olika områden. Regeringen kommer att ta ställning till hur det fortsatta Agenda-arbetet på nationell nivå skall organiseras. Inom ramen för nationalkommitténs verksamhet har startats ett informationssamarbete mellan kommittén, , och Utvecklingsradion via Internet. Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) har lämnat betänkandet Hållbar utveckling i Sveriges skärgårdsområden (SOU 1996:153). Betänkandet innehåller bedömningar och förslag om åtgärder i fråga om vattenmiljö, sjöfart, fritidsbåtar, fiske, areella näringar, naturvård, försvaret, strandskydd, bebyggelse och planering. Många av förslagen innebär ett ansvar för lokala och regionala myndigheter att vidta åtgärder inom ramen för befintlig lagstiftning. Regeringen kommer att uppdra till berörda centrala myndigheter och länsstyrelser att med utgångspunkt i de länsvisa strategiprogrammen för regional miljö (STRAM) och i samarbete med berörda kommuner och lokala organisationer m.m. utveckla, fördjupa och förankra arbetet i regionala och lokala miljö- och utvecklingsprogram för några av de större skärgårdsområdena. Regeringen kommer därvid att ge Miljövårdsberedningen tilläggsdirektiv att följa och stimulera arbetet med skärgårdsmiljöprogrammen samt att redovisa en utvärdering av det samlade miljöarbetet för att bedöma i vilken mån miljö- och utvecklingsprogrammen bidragit till att nationella miljömål och förpliktelser enligt internationella konventioner uppnås. Beträffande avgas- och bullerkrav för fritidsbåtar har Europeiska kommissionen på svenskt initiativ påbörjat ett arbete med att utarbeta ett direktivförslag till gemensamma regler. Kommissionen arbetar med att utforma direktivförslaget enligt det till kommissionen notifierade svenska lagförslaget innehållande gränsvärden för avgaser och buller. har ansvarat för tilldelningen av medel för sanering och återställning av miljöskadade områden på regional och lokal nivå. Inom ramen för det lokala investeringsprogrammet för ekologiskt hållbar utveckling kan saneringsåtgärder ingå som en del av en investeringsplan. kompetens på området är även framöver viktig för att vidmakthålla och uppdatera kunskapsläget avseende efterbehandlingsbehov och också följa det internationella arbetet på området. Klimatkonventionen möts i Kyoto för att underteckna ett protokoll om minskningar av växthusgaser. har som medlem i EU medverkat till att föreslå ett förhandlingsbud innebärande att alla industriländer bör minska utsläppen av växthusgaserna koldioxid, metan och dikväveoxid . Klimatfrågorna är ett prioriterat arbetsområde och har klara kopplingar till arbetet med hållbar utveckling. har anmält 1 263 områden att ingå i det europeiska nätverket av skyddade områden - Natura 2000. har i uppdrag att i samarbete med länsstyrelserna lämna förslag till regeringen på ytterligare områden som kan anmälas till nätverket. Arbetet beträffande Natura 2000 har inneburit ett delvis nytt sätt att arbeta med bevarandefrågor, för såväl regionala som centrala myn-digheter. kommer en utvärdering att göras av kommissionen beträffande ett av de naturgeografiska områdena i Natura som berör , den boreala regionen. Detta blir den första utvärderingen som görs inom Natura 2000. Genom omprioriteringar skall skapa utrymme för att genomföra ett aktionsprogram för biologisk mångfald. Regeringen har i proposition 1996/97:75 lämnat sina ställningstaganden beträffande aktionsplanen. I arbetet med skydd av olika naturtyper är skyddet av skogsmiljöer särskilt uppmärksammat . Miljövårdsberedningen har i betänkandet Skydd av skogsmark (SOU 1997:97 och 98) bedömt behovet och formerna av skydd av skogsmark för att bevara den biologiska mångfalden. Vidare har och i uppdrag att fortlöpande utvärdera den nya skogspolitikens effekter på den biologiska mångfalden. De båda verken har också regeringens uppdrag att utvärdera återväxternas kvalitet och skyddet av skogsmark. Regeringen avser att återkomma till med sina ställningstaganden i dessa frågor. Vid sidan av det statliga arbetet pågår diskussioner om certifiering av det svenska skogsbruket i en partsammansatt arbetsgrupp med representanter för skogsbruk och naturvårdsorganisationer. ombildades gruppen, bl.a. ingår inte . Utifrån vissa internationella grundprinciper har gruppen redovisat ett förslag till svensk standard för ett miljöanpassat skogsbruk. Beträffande skogsbolagen sker inom den s.k. ekologiska landskapsplaneringens ram arbete som kan innebära att skogsbruket begränsas helt eller delvis . har vid behandlingen av statsbudgeten för utgiftsområde 23 (bet. 1996/97:JoU1, rskr 1996/97:113 och 114) tillkännagivit att regeringen bör utarbeta en sammanhållen rovdjurspolitik som möjliggör en helhetssyn på de biologiska, jaktliga och näringsmässiga frågorna. Enligt bör regeringen återkomma till med förslag om en samlad rovdjurspolitik. Regeringen avser att utforma direktiv för en utredning med den breda ansats som angivit. Utredningen beräknas redovisa sina förslag . har medverkat till att ett gemensamt, svenskt miljönät (Svenska miljönätet) skapats på Internet. Olika myndigheter och organisationer - miljönätets medlemmar - svarar för innehållet. bör Svenska miljönätet få en permanent organisation, placerad vid . Regeringen beräknar att medel för detta skall kunna frigöras genom om-prioriteringar inom befintliga ramar. Den kommitté för översyn av kemikaliepolitiken (M 1996:02), som regeringen tillsatte , överlämnade sitt betänkande En hållbar kemikaliepolitik (SOU 1997:84) . Betänkandet innehåller förslag till nya mål för kemikaliepolitiken som är avsedda att understödja och driva på arbetet mot en hållbar utveckling. Kommittén föreslår att dessa mål skall utgöra grunden för den politik skall driva nationellt, inom EU och internationellt. Betänkandet har sänts på remiss och kommer att behandlas inom ramen för den miljöproposition som regeringen avser att presentera för . har slutredovisat sitt uppdrag att utvärdera det 50-procentiga reduktionsmålet för utsläpp av kväve till havet. Rapporten remissbehandlas och regeringen avser behandla rapporten i den miljöpolitiska propositionen . 3.3 Resultatinformation om länsstyrelsernas arbete inom miljöområdet Som övergripande mål gäller bl.a. att länsstyrelsernas arbete skall utgå från den samlade regionala miljöstrategin (STRAM), att särskild uppmärksamhet skall ägnas åt uppbyggnaden av den regionala miljöövervakningen samt att denna samordnas med den nationella och den lokala miljöövervakningen. Redovisningen av arbetet enligt miljöskyddslagen har för /96 skett utifrån nya verksamhetsmål. Härvid gäller bl.a. att länsstyrelserna skall ha tagit fram program för både tillsyn av de miljöfarliga verksamheter man har tillsynsansvar för och för omprövning av gamla tillstånd. Vidare gäller att prövningen av tillståndsärendena inom miljöområdet skall effektiviseras så att det finns beslut för av kompletta ärenden. Av länsstyrelsernas redovisningar framgår att det gemensamma datasystemet KRUT har använts av de flesta län som underlag för arbete med både tillståndsprövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen. Systemet har kunnat användas på ett bra sätt och ibland även fått utgöra själva programmet i vissa län, varför verksamhetsmålet om tillsynsprogram får anses vara uppfyllt. Program som anpassats efter de regionala förhållandena finns således för både tillståndsprövning av gamla tillstånd och för tillsyn. Redovisningen av tillståndsprövningen av gamla tillstånd visar att många län av resursskäl inte prioriterar sådan prövning eftersom många av de gamla verksamheterna fortfarande har godtagbara villkor. Tillgängliga resurser måste enligt länen reserveras för prövningar som ger mest miljönytta. Det viktiga är naturligtvis att länen har ett välfungerande system för uppföljning av sitt löpande miljöskyddsarbete för att nå verksamhetsmålen och att resurserna används optimalt ur miljöskyddssynpunkt. Effektivitetskravet att pröva av alla kompletta tillståndsärenden har uppfyllts av hälften av alla län. Som framgår av länsstyrelsernas arbete med de övergripande målen, vilket redovisats i länens samlade regionala miljöstrategi (STRAM), har många län också aktivt engagerat sig i nya angelägna uppgifter inom miljöskyddsområdet. Det gäller arbete med miljöcertifiering EMAS och ISO 14000, miljöanpassning av statliga myndigheter, sanering av förorenade områden och fortsatt aktivt arbete med m.m. Det är angeläget att länsstyrelserna på detta vis anpassar sitt miljöskyddsarbete efter sådana nya aktuella arbetsuppgifter och även för in uppgifter om sådant arbete i sin miljöstrategi. Samordnade miljöövervakningsprogram har enligt regeringens uppdrag till införts i varje län. I en treårig plan har den regionala miljöövervakningen har också redovisats i s.k. länsprogram. Dessa omfattar all regional miljöövervakning, dvs. inte bara den som finansieras med statliga medel via miljöövervakningsanslaget till . Den med statliga medel finansierade miljöövervakningen har utretts (SOU 1997:34) varför regeringen i den samlade miljöpropositionen avser återkomma i de frågor som har betydelse för både den regionala och lokala miljöövervakningen. En betydande del av länsstyrelsernas arbete vad gäller naturvård har gällt det europeiska nätverket av skyddade områden - Natura 2000. Länsstyrelserna tillfördes vissa extra resurser för att utföra arbetet. och länsstyrelserna skall tillsammans analysera behovet av bevarande och skydd av områden i som innehåller sådana naturtyper och arter som skall bevaras enligt EG:s naturvårdsdirektiv. Den huvudsakliga redovisningen genomfördes men har också fortsatt . har regeringens uppdrag att lämna förslag till regeringen till ytterligare områden. Länsstyrelserna har också haft ett omfattande arbete att administrera miljöstöden inom ramen för miljöprogrammet för jordbruket med EU:s miljöstöd inom jordbruket. Det utökade miljöprogrammet som regeringen föreslår i propositionen om hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2) medför ett fortsatt omfattande arbete för länsstyrelserna med bl.a. insatser för information och utbildning rörande jordbrukets miljöfrågor. 3.4 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar med tillfredsställelse att () inte har haft några invändningar i revisionsberättelserna för /96 för , och Kemikalieinspektionen. I RRV:s ekonomiska värdering av de förstnämnda myndigheterna har de fått betyget tillfredsställande. Kemikalieinspektionen har fått betyget fullt tillfredsställande. Vid kontakter med myndigheterna har framgått att arbete pågår för att förbättra ekonomiadministrationen ytterligare. revisorer har granskat det samlade försurningsarbetet i rapporten (1996/97:8) Miljövårdsarbetet och försurningen. Revisorernas rapport remissbehandlas och det slutliga ställningstagandet i form av ett förslag till väntas under slutet av . Regeringen återkommer därefter till denna fråga. Den översyn av miljöarbete som genomförde 1995/96 har föranlett regeringen att redovisa vissa pågående åtgärder och vidta ett antal nya åtgärder. Dessa har redovisats i regeringens skrivelse 1996/97:50 På väg mot ett ekologiskt hållbart samhälle. 3.5 Anslag A 1. 1 Anslag s- sparan de 49 528 Därav 1996 Utgift 427 200 2 Utgifts - progno s 383 155 1998 Förslag 268 104 1999 Beräkna t 273 448 2000 Beräkna t 277 819 Beloppen anges i tusental kronor 2. Inkl. anvisat på tilläggsbudget Anslaget belastas av förvaltningskostnader, inklusive kostnader för att administrera den verksamhet som finansieras via sakanslagen. /96 och 1997 har medel för vård och förvaltning av markinvesteringar anvisats under detta anslag. Anslagssparandet från /96 är relativt stort. Detta beror främst på fördröjningar av utbetalningar av beslutade projekt och beställda uppdrag. Dessutom ingår en planeringsreserv inför kommande besparingar. Prognosen för innevarande budgetår visar på betydligt mindre anslagssparande. Regeringens överväganden Resultatinformation Verksamhetsmålen för /96 är indelade efter tretton miljöhot. Det är svårt att utifrån verksamhetsmål i form av miljöhot dra slutsatser om måluppfyllelse. Verkets årsredovisning /96 ger dock en mängd värdefull information i dimensionerna miljöhot och funktioner. har målen funktionsindelats. För att ytterligare förbättra styrningen och uppföljningsmöjligheterna av verket pågår arbete med att vidareutveckla verksamhetsmålen samt prestationsmått nära knutna till dessa verksamhetsmål. Överväganden För att skapa ökat samband mellan markförvärv och skötselåtgärder föreslår regeringen att de medel som tidigare anvisats för skötselåtgärder under förvaltningsanslaget A1 överförs till anslaget A4 Investeringar och skötsel för naturvård. Vidare beräknar regeringen de medel för personalkostnader som anvisats under anslaget Investeringar inom miljöområdet under förvaltningsanslaget. Regeringen har i budgetpropositionen för beräknat för bidrag till anläggande av skoterleder. Verksamheten har startats. Mot bakgrund av behoven att minska statens utgifter beräknar regeringen nu medlen för bidrag till skoterleder till i stället för för . roll på efterbehandlingsområdet kommer att bestå i att på central nivå vidmakthålla och uppdatera kunskapsläget avseende efterbehandlingsbehov och insatser i landet samt följa det internationella arbetet. Verket skall vidare fungera som kunskapsstöd via bl.a. utbildningar till framför allt lokala men även regionala myndigheter samt ge handräckningstjänster vid konkurser. Medel för verkets uppgifter på efterbehandlingsområdet beräknas under förvaltningsanslaget. har i samråd med och till regeringen redovisat ett förslag till program för uppföljning och utvärdering av miljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken. Genomförandet bygger på deltagande från ovan nämnda myndigheter. Regeringen föreslår att medel avsätts inom utgiftsområde 23 för att genomföra det föreslagna programmet. kostnader täcks inom ramen för de medel som verket tidigare tilldelats för arbetsuppgifter inom miljöprogrammet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet I verksamheten ingår externt riktade informations- och utbildningsinsatser, t.ex. utgivning av publikationer, arrangemang av kurser, konferenser och seminarier samt presstjänst och bibliotekstjänst. UPPDRAGS- VERKSAMHET (MKR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 21,6 23,9 -2,3 90 Prognos 1997 16,0 14,0 2,0 110 Budget 1998 16,5 14,5 2,0 110 Beräknat 1999 15,0 15,0 0 100 Beräknat 2000 15,5 15,5 0 100 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att inte erhållit någon invändning i revisionsberättelsen för /96. I ekonomiadministrativa värdering har verket fått betyget tillfredsställande. Verket arbetar med att ytterligare förbättra ekonomiadministrationen. Slutsatser Regeringen beräknar ramanslaget för till . Anslaget beräknas preliminärt till för och till för . 1, 2 Anslag s- sparan de 7 152 Därav 1996 Utgift 35 381 Utgifts - progno s 101 104 1998 Förslag 85 452 1999 Beräkna t 91 452 2000 Beräkna t 91 452 Beloppen anges i tusental kronor 2. Reservationsanslaget Bidrag tilll miljöarbete Under detta anslag anvisas medel för miljöövervakning och för bidrag till vissa ideella organisationers miljöarbete samt för bilavgasundersökningar. Miljöövervakningen har som mål att beskriva tillståndet i miljön och dess förändringar. fattar beslut om den nationella miljöövervakningens inriktning och fördelar medel till denna. Inom den nationella miljöövervakningen fördelas även medel för viss regional miljöövervakning som specificeras i avtal med länsstyrelserna. En mindre andel används också för internationellt miljöövervakningssamarbete. Ett samlat program för den framtida miljöövervakningens omfattning och inriktning har på regeringens uppdrag utretts och redovisats av (rapport 4543-1). I programmet har verket presenterat förslag till en fortsatt utbyggnad av miljöövervakningen från till 2000. Med program som underlag har regeringen tillkallat en särskild utredare som granskat dagens miljöövervakning och utarbetat förslag till verksamhetens fortsatta inriktning, omfattning, struktur och finansiering. Utredaren har överlämnat betänkandet Övervakning av miljön (SOU 1997:34). Utredningen, som omfattar den verksamhet som finansieras med statliga anslag till och beslutas av verkets miljöövervakningsnämnd, kommer att behandlas i den miljöpolitiska propositionen som regeringen lämnar . Regeringens överväganden Resultatinformation Som redovisat i sitt program är miljöövervakningen en förutsättning för uppföljning av miljötillståndet mot miljörelaterade mål. Miljöövervakningen ger underlag för beslut om åtgärder och måste präglas av långsiktighet och stabilitet. Miljöproblemen domineras av en diffus påverkan som är resultatet av flera sektorers verksamhet och av effekter från deposition av långväga transporterade föroreningar. Internationell samverkan, framför allt genom EU-medlemskapet, har medfört ökade krav på miljöövervakningen. Av årsredovisning framgår att verket genom sin miljöövervakningsnämnd fördelat tillgängliga medel som också inkluderar medel från en tillfällig strukturfond för den nationella och regionala miljöövervakningen. Flera samnordiskt planerade övervakningsprogram har kunnat genomföras delvis tack vare tillskott av medel från besparingar inom andra delar av verket. I den nu presenterade utredningen 1997:37 har utredaren strävat efter att föreslå utrymme för vissa av de nya och angelägna delar av miljöövervakningen som pekat på. Som villkor för sådant utrymme gäller emellertid att utredningen kan föreslå hur verksamheten kan finansieras. Enligt utredningen är möjligheterna till finansiering för en ökad omfattning av miljöövervakningen enligt program begränsade. Dock konstaterar utredningen att ett miljöövervakningsprogram på en annan nivå än den som föreslagit fortfarande kan vara en värdefull del av det samlade miljöarbetet och att miljöövervakningen måste inriktas mot de miljömål statsmakterna sätter upp. Slutsatser I regeringens budgetproposition för anges att regeringen avser återkomma i budgetpropositionen med förslag om miljöövervakningens inriktning och resurser. Det bör emellertid göras en samlad bedömning av miljöövervakningens omfattning och inriktning i samband med att målen och inriktningen av den framtida miljöpolitiken läggs fast. Regeringen avser därför återkomma i frågan i den samlade miljöpropositionen . I avvaktan på närmare klarlägganden i uppdrag och arbeten enligt ovan anser regeringen att medlen till miljöövervakningen för bör beräknas med det belopp som avsatts för miljöövervakning. räknar regeringen preliminärt med en ökning med . Regeringen beräknar vidare sammanlagt för bidrag till Internationella försurningssekreteriatet, och för visst arbete inom naturvård och miljöskydd. För avgasverksamheten beräknas oförändrat anslag. En översyn av finansieringen av bilavgasverksamheten m.m. kommer att göras . Regeringen avser återkomma till frågan i samband med vårpropositionen 1998. Regeringen beräknar anslaget för till sammanlagt . Anslagsnivån bör i avvaktan på närmare beredning av underlag för beslut om den framtida miljöövervakningningen preliminärt beräknas till . Bidrag till kalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag 1 Anslag s- sparan de 61 226 Därav 1996 Utgift 84 363 Utgifts - progno s 177 888 1998 Förslag 140 000 1999 Beräkna t 140 000 2000 Beräkna t 140 000 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget disponeras för statsbidrag för återställning av skador förorsakade av försurande luftföroreningar. Bidragsbestämmelserna finns reglerade i förordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag. Bestämmelserna innebär att statsbidrag får lämnas till kalkning, biologisk återställning i kalkade vatten samt till nödvändiga utredningar och undersökningar i samband med kalkning eller biologisk återställning. Frågor om bidrag till kalkningsverksamhet prövas av länsstyrelserna. Länsstyrelserna har redovisat verksamheten som finansieras under detta anslag under /96. har överlämnat en sammanställning av länsstyrelsernas redovisningar till regeringen. Utgiftsutvecklingen enligt budgetprognos visar att anslaget inte kommer att förbrukas under innevarande budgetår. Regeringens överväganden Resultatinformation Av Sveriges sjöar och vattendrag är påtagligt försurade. Kalkning i stor skala av sjöar och vattendrag har pågått . Under /96 omfattade kalkningsverksamheten 7 500 sjöar och rinnande vatten. Målet med kalkningen har uppnåtts i av sjökalkningarna och av vattendragen. De biologiska effekterna har varit övervägande positiva även om vissa kalkningar inte nått uppsatt mål. Länsstyrelserna arbetar kontinuerligt med att förbättra resultaten i de pågående projekten. Ansträngningar sker för att hålla nere kostnader genom bättre upphandlingar, rationell bidrags-administration samt utvärdering av den egna verksamheten. Regeringen tillsatte en särskild utredare för att se över kalkningsverksamheten. Utredningen redovisade resultaten av sitt arbete i betänkandet Kalkning av sjöar och vattendrag (SOU 1996:53). Utifrån de förslag som kalkningsutredningens betänkande presenterade fick i uppdrag av regeringen att till ta fram en nationell plan för den statligt finansierade kalkningsverksamheten i sjöar och vattendrag. Den nationella planen skall, enligt direktiven, innehålla ett underlag med klara objektsprioriteringar på nationell nivå med utgångspunkten att bevara den biologiska mångfalden och bibehålla möjligheterna till nyttjande av sjöar och vattendrag. Prioriteringen skall göras med hänsyn till hur försurningsproblemet ser ut i landet, men även, enligt försiktighetsprincipen, till var problemen med återförsurning är mest överhängande. I uppdraget ingick också att göra en översyn av kalkningsverksamhetens framtida organisation, ekonomiska redovisningssystem, utbetalningsrutiner samt att ge förslag till förändringar i förordningen (SFS 1990:1510). har också utfört en undersökning av den samhällsekonomiska nyttan av kalkningsverksamheten. Detta uppdrag redovisades . uppdrag är en viktig del i arbetet med att säkerställa den biologiska mångfalden och nyttjandet av sjöar och vattendrag. plan för kalkningsverksamheten som lämnades till regeringen , innehåller grunden och kriterierna för en bedömningsmall. Rapporten har remissbehandlats och remissinstansernas synpunkter kommer att ge mer underlag inför det fortsatta arbetet med objektsprioriteringen. I redovisning presenterades en projektplan för det fortsatta arbetet med den nationella planen med utgångspunkt från remissvaren. redovisade också förslag till hur kalkningsverksamheten skall organiseras . Förslaget innebär att ges ökade möjligheter att styra verksamheten bl.a. genom att ha större ansvar för kalkningens planering, uppläggning, genomförande samt ges möjlighet att ompröva beslut. arbete kommer att samordnas i regioner där de tillsammans tar fram en regional kalkningsplan. De förordningsändringar som krävs redogör verket för i sin redovisning. föreslår också att det nuvarande bidragssystemet bibehålls med 85, 95 resp. statsbidrag samt att program för markkalkning samordnas med verkets program för kalkning av sjöar och vattendrag. Undersökningen om kalkningsverksamhetens samhällsnytta visar att kalkning är samhällsekonomiskt lönsamt. Varje satsad krona är värd minst 1,, enligt undersökning. För att påverka uppkomsten till försurningen arbetar aktivt internationellt med att få till stånd en minskning av de försurande utsläppen. EU- kommissionen har, på rådets begäran, tagit fram en försurningsstrategi där slutmålet är att kritiska belastningar inte skall överskridas.