prop · GL03117 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:117 Framtidsformer Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redovisas ett handlingsprogram för arkitektur, form- givning och design. tas initiativ för att få en samlad politik för området. De förslag som läggs fram skall ses som ett första steg för att förverkliga handlingsprogrammet. I propositionen föreslås att målen för statens arbete med arkitektur, formgivning och design fastställs. Vidare föreslås ändringar i väglagen (1971:948), (1987:10) och lagen (1995:1649) om byggande av järnväg, som innebär att det görs tydligt att en estetiskt tilltalande utformning skall kunna hävdas vid byggande och plan- läggning. Ett antal åtgärder som kommer att vidtas för att staten skall vara förebildlig vad gäller arkitektur, formgivning och design redovisas. Föreningen föreslås få ett nationellt uppdrag inom området formgivning och design. Ett antal regeringsuppdrag kommer att ges till flera olika myndigheter. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 1 2 Lagtext Fel! Bokmärket är inte definierat. 2.1 Förslag till lag om ändring i väglagen (1971:948) 5 2.2 Förslag till lag om ändring i (1987:10) 6 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg 8 3 Ärendet och dess beredning 9 4 Utgångspunkter 10 4.1 Bakgrund 10 4.2 Arkitektur, formgivning, design och kvalitet 10 5 Mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design 12 6 Lagstiftning 15 6.1 Behovet av lagändringar 15 6.2 17 6.2.1 Estetiskt tilltalande utformning som ett allmänt intresse 17 6.2.2 Byggnaders yttre form, utformning och placering 19 6.2.3 Ändring av byggnader 20 6.2.4 Kommunens ansvar för en estetiskt tilltalande miljö 21 6.3 Väglagen och lagen om byggande av järnväg 23 6.3.1 Väglagen 23 6.3.2 Lagen om byggande av järnväg 24 7 Offentligt och förebildligt 25 7.1 Staten som förebild 25 7.2 Kvalitetsarbete inom statliga myndigheter 27 7.3 Ekonomiska styrmedel 30 8 Det offentliga rummet 32 8.1 Helhetsperspektiv på det offentliga rummet 32 8.2 Samverkan i bevarande- och utvecklingsområden 34 9 Kunskap och kompetens 36 9.1 Universitet och högskolor 36 9.1.1 Arkitektutbildning 37 9.1.2 Designutbildning 38 9.1.3 Samverkansfrågor 39 9.1.4 Forskning 42 9.1.5 Praktik för studenter 43 9.2 Förskola och skola 44 10 Information, debatt och marknad 46 10.1 Debatt och utställning 47 10.2 Nationellt uppdrag inom formgivning och design 50 10.3 Design och näringsliv 51 11 Kostnadskonsekvenser 54 12 Författningskommentar 55 12.1 Förslaget till lag om ändring i väglagen (1971:948) 55 12.2 Förslaget till lag om ändring i (1987:10) 55 12.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg 56 Bilaga 1 Sammanfattning av förslaget till handlingsprogram 57 Bilaga 2 Utdrag ur förslag till handlingsprogram, lagstiftning 59 Bilaga 3 Remissinstanser 63 Bilaga 4 Deltagarförteckning remissmöte 64 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 65 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i väglagen (1971:948), 2. lag om ändring i (1987:10), 3. lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg, 4. mål för en statlig politik för arkitektur, formgivning och design (avsnitt 5), dels godkänner ett tidsbegränsat nationellt uppdrag inom området formgivning och design (avsnitt 10.2). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i väglagen (1971:948) Härigenom föreskrivs att 4 och 13 §§ väglagen (1971:948) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Väghållning omfattar byggande och drift av väg. Vid väghållning skall tillbörlig hänsyn tas till enskilda intressen och till allmänna intressen, såsom trafik- säkerhet, miljöskydd, naturvård och kulturmiljövård. Vid väghållning skall tillbörlig hänsyn tas till enskilda intressen och till allmänna intressen, såsom trafik- säkerhet, miljöskydd, naturvård och kulturmiljö. En estetisk utformning skall eftersträvas. 13 § Vid byggande av väg skall tillses, att vägen får sådant läge och ut- förande att ändamålet med vägen vinnes med minsta intrång och olägenhet utan oskälig kostnad. Vid byggande av väg skall tillses, att vägen får sådant läge och ut- förande att ändamålet med vägen vinnes med minsta intrång och olägenhet utan oskälig kostnad, och att hänsyn tas till stads- och land- skapsbilden och till natur- och kul- turvärden. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 §, 3 kap. 1 och 10 §§ samt 11 kap. 1 § (1987:10)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap 2 §2 Planläggning skall, med beak- tande av natur- och kulturvärden, främja en ändamålsenlig struktur av bebyggelse, grönområden, kommunikationsleder och andra anläggningar. Även en från social synpunkt god livsmiljö, goda miljöförhållanden i övrigt samt en långsiktigt god hushållning med mark och vatten och med energi och råvaror skall främjas. Hänsyn skall tas till förhållandena i an- gränsande kommuner. Planläggning skall, med beak- tande av natur- och kulturvärden, främja en ändamålsenlig struktur och en estetiskt tilltalande utform- ning av bebyggelse, grönområden, kommunikationsleder och andra anläggningar. Även en från social synpunkt god livsmiljö, goda miljöförhållanden i övrigt samt en långsiktigt god hushållning med mark och vatten och med energi och råvaror skall främjas. Hänsyn skall tas till förhållandena i an- gränsande kommuner. Vad som anges i första stycket skall beaktas även i andra ärenden enligt denna lag. 3 kap. 1 § Byggnader skall placeras och ut- formas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till stads- eller land- skapsbilden och till natur- och kulturvärdena på platsen. Byggna- der skall ha en yttre form och färg, som är lämplig för byggnaderna som sådana och ger en god hel- hetsverkan. Byggnader skall placeras och ut- formas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till stads- eller land- skapsbilden och till natur- och kulturvärdena på platsen. Byggna- der skall ha en yttre form och färg som är estetiskt tilltalande, lämp- lig för byggnaderna som sådana och som ger en god helhetsverkan. 10 §3 Ändringar av en byggnad skall utföras varsamt så att byggnadens särdrag beaktas och dess bygg- nadstekniska, historiska, kultur- historiska, miljömässiga och konstnärliga värden tas till vara. Ändringar av en byggnad skall utföras varsamt så att byggnadens karaktärsdrag beaktas och dess byggnadstekniska, historiska, kul- turhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden tas till vara. 11 kap. 1 § Utöver de uppgifter har enligt övriga föreskrifter i denna lag skall nämnden 1. verka för en god byggnads- kultur samt en god stads- och landskapsmiljö, 1. verka för en god byggnads- kultur samt en god och estetiskt tilltalande stads- och landskaps- miljö, 2. uppmärksamt följa den allmänna utvecklingen inom kommunen och dess närmaste omgivning samt ta de initiativ som behövs i frågor om planläggning, byggande och fastighetsbildning, 3. samarbeta med myndigheter, organisationer och enskilda vilkas arbete och intressen berör nämndens verksamhet, 4. lämna råd och upplysningar i frågor som rör nämndens verksamhet, 5. övervaka efterlevnaden av denna lag och med stöd av lagen med- delade föreskrifter och beslut. skall ta till vara de möjligheter lagen ger att för- enkla och underlätta ärenden för enskilda och bör därvid verka för att lagens föreskrifter om begränsning av bygglovsplikten vinner tillämp- ning. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (1995:1649) om byggande av järnväg skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 3 § Vid planläggning av järnväg och vid prövning av ärenden om bygg- ande av järnväg skall lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. tillämpas. Vid planläggning, byggande och under- håll av järnväg skall hänsyn tas till både enskilda och allmänna intres- sen. Vid planläggning av järnväg och vid prövning av ärenden om bygg- ande av järnväg skall lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. tillämpas. Vid planläggning, byggande och under- håll av järnväg skall hänsyn tas till både enskilda intressen och all- männa intressen såsom miljöskydd, naturvård och kulturmiljö. En este- tisk utformning skall eftersträvas. 4 § Vid planläggning och byggande av järnväg skall tillses, att järnvägen får ett sådant läge och utförande att ändamålet med järnvägen vinns med minsta intrång och olägenhet utan oskälig kostnad. Vid planläggning och byggande av järnväg skall tillses, att järnvägen får ett sådant läge och utförande att ändamålet med järnvägen vinns med minsta intrång och olägenhet utan oskälig kostnad, och att hänsyn tas till stads- och landskapsbilden och till natur- och kulturvärden. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning föreslog i sitt slutbetänkande Kulturpolitikens inrikt- ning (SOU 1995:84) att regeringen i likhet med vad som skett i andra länder skulle ta fram ett förslag till nationellt arkitekturpolitiskt hand- lingsprogram. Utredningen drog också upp förslag till riktlinjer för en nationell politik för områdena bild och form i vilket inbegreps formgiv- ning och industridesign. I propositionen Kulturpolitik (1996/97:3) be- dömde regeringen att ett handlingsprogram för arkitektur och formgiv- ning borde utarbetas och mål formuleras för ett sådant program. Kultur- utskottet delade regeringens bedömning när det gällde mål och åtgärder (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Efter behandling av propositionen tillsatte regeringen en arbetsgrupp inom med uppgift att bl.a. utarbeta förslag till handlingsprogram. I arbetsgruppen ingår representanter för Kultur-, Utrikes-, Kommunikations-, Finans-, Utbildnings-, Inrikes-, Närings- och handels- och Miljödepartementen. har på regeringens uppdrag redovisat hur den aktuella lag- stiftningen inom plan- och byggområdet inverkar på den arkitektoniska kvaliteten. Uppdraget har redovisats i rapporten och PBL (1997:1). Rapporten har remissbehandlats. Arbetsgruppen har utarbetat departementspromemorian Framtidsfor- mer: Förslag till handlingsprogram för arkitektur & formgivning (Ds 1997:86). En sammanfattning av promemorian och arbetsgruppens lag- förslag finns i bilaga 1 respektive bilaga 2. Promemorian har remissbe- handlats. Remissinstanserna är förtecknade i bilaga 3. hölls ett remissmöte om förslagen i promemorian. Deltagarna vid detta möte finns förtecknade i bilaga 4. En sammanställning över remissytt- randena och vad som framkom under remissmötet finns tillgänglig i (dnr Ku97/4825/Ka). Lagrådet I propositionen föreslås ändringar i väglagen (1971:948), (1987:10) samt lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. Ändringarna är av sådan karaktär att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Utgångspunkter 4.1 Bakgrund Arkitektur, formgivning och design är en del av vår kultur och vårt sam- hälle. Det vi bygger och de föremål vi formger skapar den omgivning som påverkar vårt sätt att leva. Därför måste vår omgivning uppfylla höga krav på kvalitet ur bl.a. funktionell, teknisk, ekologisk och estetisk synvinkel. I det arbete med frågor om arkitektur, formgivning och design som regeringen inledde i och med propositionen om kulturpolitik läggs stor vikt vid hur staten genom egna åtgärder kan stimulera också andra att lyfta fram kvalitetsfrågor i den byggda och formade miljön. Vidare betonas värdet av debatt och ökad insikt kring dessa frågor. Det förslag till handlingsprogram som en arbetsgrupp inom har utarbetat utgör inledningen till en långsiktig process för förbättrad kvalitet i den byggda miljön. Vissa frågor behöver dock utvecklas vidare, det gäller särskilt inom områdena formgivning och design samt park och landskap. Arbetsgruppen kommer att fortsätta sitt arbete. Regeringen har även vidtagit åtgärder för att förbättra förutsättningarna för en god utveckling av svensk arkitektur, formgivning och design. Bland dessa åtgärder kan exempelvis följande nämnas: har på regeringens uppdrag analyserat vilken roll lagstiftningen har spelat för den arkitektoniska kvaliteten (Arkitektonisk kvalitet och PBL, 1997:1). Myndigheter som förvaltar fastigheter och anläggningar har på regeringens uppdrag redovisat hur de arbetar eller avser att arbeta för att främja arkitektoniska och gestaltningsmässiga kvaliteter i sin verksamhet. har fått nya lokaler och tillförts ökade anslag, bl.a. för produktion av en basutställning. har fått ett nätverksansvar för konsthantverk och formgivning samt särskilda medel för ändamålet. , och Konst- fack har av regeringen tilldelats medel för att genomföra samarbets- projekt mellan de konstnärliga och tekniska utbildningarna och närings- livet. anordnar påbyggnadsutbildningar för arkitekter, konstnärer och tekniker i vägars, broars och övriga trafik- miljöers konstnärliga gestaltning. Vidare är de arkitektoniska kvaliteterna en av de aspekter som skall beaktas i kommuners arbete med lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling. 4.2 Arkitektur, formgivning, design och kvalitet I propositionen om kulturpolitik användes begreppen arkitektur och formgivning. De avser i sammanhanget planering och gestaltning av miljön i vid bemärkelse och omfattar allt från stadsbyggnadskonst, land- skapsarkitektur, byggnadskonst och inredning till utformning av föremål. Följande kan sägas om begreppen som används i denna proposition. Arkitektur avser normalt byggnadskonst, byggnadsstil eller byggnadssätt. Begreppet används också i en vidare betydelse och innefattar även inred- nings- och landskapsarkitektur samt utformning av bebyggelsemiljöer. Formgivning står i ordets ursprungliga mening för utformningen av föremål. Av historiska skäl har begreppet kommit att förknippas med det handgripliga formandet av produkter där materialkunskapen spelar stor roll. För att markera att motsvarande arbete i en industriell process också innebär ett ingripande i denna har ordet design vunnit gehör inom den yrkesgrupp som kallar sig industridesigner. Enligt detta språkbruk ges begreppet design en vidare betydelse än begreppet formgivning och används både om processen, professionen och den färdiga produkten. På detta sätt kommer begreppen att användas i det följande. Kvalitet kan inte definieras en gång för alla. Våra erfarenheter, kun- skaper och värderingar påverkar hur vi ser på kvalitet. Vad som anses utgöra god kvalitet förändras också av situationen och tiden. God kvalitet i vår miljö förutsätter att vi fortlöpande ifrågasätter vilka behov vi skall prioritera och vilka lösningar som skall möta våra behov. Bebyggelse, byggnader eller föremål utformas för att användas. De skall anpassas till brukarna och genom sin form vägleda dem i användningen. Men det är inte bara fråga om att lösa praktiska problem. I god arkitektur, formgiv- ning och design finns alltid en estetisk formgivningsidé som kan ta sig uttryck i en strävan att tydliggöra objektets egenskaper, t.ex. konstruktion och praktisk funktion. I arkitektur, formgivning och design görs en sammanvägning mellan olika krav och behov. Ofta är det frågan om krav och behov som står i motsats till varandra som skall vägas samman till en väl fungerande hel- het: funktion, brukbarhet, hushållning med naturresurser, god gestaltning, för ändamålet anpassad teknik och kostnadseffektivitet. I god arkitektur, formgivning och design finns det helhet och sammanhang. Landskap, byggnader och föremål skall berika våra liv och de skall svara mot olika människors skilda behov. De skall också klara för- ändringar över tiden och kunna anpassas och användas även i förändrade situationer. Det vi producerar blir ett avtryck av vår tid och något vi med stolthet skall kunna lämna över till kommande generationer. 5 Mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design Regeringens förslag: Statens engagemang i arkitektur, formgivning och design skall ha följande mål: Arkitektur, formgivning och design skall ges goda förutsättningar för sin utveckling. Kvalitet och skönhetsaspekter skall inte underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer skall tas till vara och förstärkas. Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö skall stärkas och breddas. Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande skall på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor. Svensk arkitektur, formgivning och design skall utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förslagen till mål för statens arbete med arkitek- tur, formgivning och design bemöts positivt av flertalet remissinstanser. Vissa förslag till smärre ändringar och tillägg har framförts. tidigare överväganden: har i behandlingen av regeringens proposition om kulturpolitik ställt sig bakom regeringens bedömning beträffande vilka mål ett handlingsprogram skall medverka till att uppnå (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens bedömning behö- ver åtgärder vidtas för att främja god arkitektur, formgivning och design. Ambitionen måste vara att som ett utvecklat välfärdssamhälle skall vara en förebild inom områdena arkitektur, formgivning och design. De mål som läggs fast bör främja en utveckling i denna riktning. I huvudsak stämmer de mål som ställs upp för ett handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design överens med vad som angavs i propositionen om kulturpolitik (s. 107 f.). Regeringen anser dock i likhet med arbetsgruppen att det första målet bör kompletteras på ett sådant sätt att designens betydelse för den ekonomiska utvecklingen uppmärksam- mas. Regeringen gör vidare den bedömningen att de ändringsförslag som framförts av vissa remissinstanser ryms inom de förslag till mål som formulerats. Arkitektur, formgivning och design skall ges goda förutsättningar för sin utveckling Bra arkitektur, formgivning och design utgår från goda förutsättningar. Lagstiftning och andra föreskrifter måste på ett tydligt sätt bidra till att utformningen, förvaltningen och skötseln av den byggda miljön leder till resultat som är i samhällets intresse. Utformningen av städer, parker, infrastrukturutbyggnad och byggnader angår alla inte bara dem som är direkt inblandade i byggprocessen och fortsätter att påverka sin omgiv- ning långt efter färdigställandet. Det långa perspektivet gör förvaltnings- skedet viktigt och förutsätter god kunskap om den befintliga bebyggel- sens egenskaper med dess kvaliteter och brister. Formgivning och design har stor betydelse för den ekonomiska ut- vecklingen och för industriella framgångar inte minst på exportmarkna- den. Allt högre krav ställs på identitet och funktion hos de föremål som säljs på denna marknad. Det är därför angeläget att svensk design internationellt förknippas med en tydlig och genomtänkt identitet och att svenskt näringsliv inriktar sina ansträngningar på att utnyttja designen som ett viktigt konkurrensmedel. En målmedveten stimulans av efter- frågan på god form genom en satsning på produktutveckling, information och marknadsföring är av vikt för tillväxt och kvalitet inom formområ- det. Kvalitet och skönhetsaspekter skall inte underställas kortsiktiga ekono- miska överväganden Byggande och produktion av bruksföremål skall i första hand tillgodose praktiska vardagsbehov. När tekniska och kortsiktiga ekonomiska aspekter tar över andra hänsyn riskerar vi att få miljöer och föremål med låg brukbarhet och begränsad livslängd. i ett längre perspektiv är omsorgsfullt gestaltad arkitektur, formgivning och design mycket ända- målsenlig. Ett sådant synsätt utgår från kravet på långsiktig användbar- het, från materialtillgång, teknik, produktions- och distributionsvillkor samt från hushållning med ekonomiska resurser och naturresurser. Arki- tektur, formgivning och design är problemlösning en kreativ process i utformningen av produkter, byggnader, platser och landskap. God arki- tektur, formgivning och design är en optimal kombination av kvalificerat arkitekt- och formgivningsarbete och gediget och högkvalificerat utfö- rande där arkitekters, formgivares, designers, teknikers och hantverkares skicklighet och materialkännedom utnyttjas och får komma till sin rätt. Den byggda miljöns livslängd gör drift- och underhållsaspekten särskilt viktig. I bra planering paras dessa kunskaper med hög social medveten- het och insikt om människors behov av en god livsmiljö och vilja att vara med och påverka den. I arbetet för en hållbar utveckling är det angeläget att förlänga livs- längden på våra investeringar i produkter och i den fysiska miljön. Ett bra sätt att göra detta är att ge våra produkter en hög kvalitet inte minst estetiskt. Estetiska och andra immateriella värden höjer dessutom bruks- värdet. Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer skall tas tillvara och förstärkas Ny arkitektur skall berika och förnya den befintliga miljön men utgå från den äldre bebyggelsens värden, de naturgivna förutsättningarna och helhetsmiljön. Samspelet mellan naturmiljön, det kulturhistoriska bevarandearbetet och den nyskapande arkitekturen är av stor betydelse för kvaliteten i den miljö vi lever i. Betydelsen av vardagslandskapets värden skall lyftas fram och ges ökad tyngd vilket sammantaget leder till en förstärkning av de kulturhistoriska och estetiska värdena. Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö skall stärkas och breddas Goda resultat förutsätter bred medverkan från alla dem som deltar i ska- pandet av vår miljö och ett levande intresse hos allmänheten. För att stimulera ett ökat intresse och ökad kunskap krävs kunskapshöjande in- satser och en intensifierad offentlig debatt. Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphand- lande skall på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor. Hur staten, landstingen och kommunerna och deras bolag bygger och förvaltar sina egna byggnader och miljöer och härvid svarar för den demokratiska dialogen med allmänheten liksom hur inredningar, pro- dukter och bruksföremål väljs är speciellt betydelsefullt. Här framgår tydligt vilka prioriteringar som offentliga instanser gör samt deras in- ställning till kvalitetsfrågor. Det gäller såväl offentliga byggnader med högt symbolvärde, t.ex. riksdags- och regeringsbyggnader, domstolar, universitet, museer och liknande som de vardagliga arbets- och trafik- miljöerna samt sjukhusen och skolorna. Svensk arkitektur, formgivning och design skall utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete ökade internationella kontakter och förpliktelser gör det viktigt att delta i, påverkas och inspireras av vad som händer utomlands också inom arkitektur-, formgivnings- och designområdena. Historien visar att svensk arkitektur, formgivning och design när den varit som bäst haft en förmåga att ta till sig och vidareutveckla internationella impulser och att i sin tur inspirera andra länder. I en levande nationell kultur förs en öppen dialog med utländska erfarenheter och experiment. Att se den egna arki- tekturen, formgivningen och designen i ljuset av arbetet i andra länder ger ovärderliga insikter om begränsningar och möjligheter. 6 Lagstiftning 6.1 Behovet av lagändringar Regeringens bedömning: Det bör tydligt framgå av lagstiftningen att estetiska värden skall beaktas och tas tillvara vid utformningen av vår byggda miljö. Vissa ändringar i , väglagen och lagen om byggande av järnväg bör göras i detta syfte. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens bedömning. Remissinstanserna: Ändringar i i syfte att främja estetik och arkitektonisk kvalitet tillstyrks av så gott som samtliga remissinstanser som kommenterat frågan. Bland de som tillstyrker finns bl.a.