prop · GL031D24 · 1998-01-01 00:00:00 — Vidare skall den centrala verksamheten tillsvidare ligga kvar i och de anställda föras över till SGU med oförändrade anställningsvillkor. Regeringen har fått generella försäljningsbemyndiganden för olja ur de statliga beredskapslagren (prop. 1993/94:141, bet. 1993/94:NU19, rskr 1993/94:311) och för lagringsanläggningar för pe- rioden fram till utgången av (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU20, rskr. 1994/95:302). bemyndigande avseende försäljning av staten tillhörig fast egendom under SOL:s förvaltning bör vid sammanslagning av myndigheterna föras över till SGU. Regeringens överväganden Resultatbedömning Verksamheten vid SGU har i hög grad präglats av den omstrukturering som bl.a. myndighetens höga kostnadsläge tvingat fram. Arbetet med att integrera SOL:s arbetsuppgifter i SGU:s verksamhet fortskrider planenligt. De uppsatta målen har inte uppnåtts inom alla verksamhetsområden beroende på att besparingarna inneburit att vissa fältarbeten fått avslutats tidigare än planerat. För perioden /93-1995/96 är medelvärdet för den årliga produktivitetsökningen , vilket är i nivå med ställda krav. SOL:s verksamhet har bedrivits med sådan inriktning att målen huvudsakligen kan nås. Utvecklingen har dock visat att miljösäkring av oljelagringsanläggningarna inte kommer att kunna vara slutförd vid utgången av . Arbetet med miljösäkring av bergrumsanläggningarna har visat sig ta väsentligt än vad som tidigare antagits. När miljösäkringsarbetet slutförts krävs dessutom kontrollprogram . Detta är huvudorsaken till förslaget att SOL:s verksamhet integreras i SGU. För Bergsstaten har den ökade prospekteringsverksamheten i landet inneburit en anhopning av mer komplicerade ärenden, vilka även omfattar större arealer . har 236 respektive 310 undersökningstillstånd beviljats eller förlängts. Handläggningstiderna har minskat men är dock fortfarande alltför långa. Det kommer att ta att arbeta av balansen. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Både för SGU:s och SOL:s verksamheter har gjort bedömningen att resultatredovisningarna väl uppfyller de krav som ställts. Båda myndigheterna har erhållit det högsta värdet i RRV:s ekonomiadministrativa värdering. RRV anser dock i sin årliga rapport att regeringen bör överväga behovet av att precisera innebörden av att SGU är chefsmyndighet för Bergsstaten. Regeringen kommer att åtgärda detta i anslutning till en revidering av SGU:s instruktion. Budget för uppdragsverksamhet vid SGU Inom området geologisk verksamhet beräknas avgifter från försäljning av publikationer att uppgå till följande belopp: , , . Inom området avveckling av statens beredskapslager för olja beräknas avgifter för vissa hyror och tjänster att uppgå till följande belopp: , , . Utöver detta redovisas inkomster av sålda petroleumprodukter, anläggningar och material mot inkomsttitlar. Det beräknade beloppet för avgifter vid Bergsstaten som redovisas mot inkomsttitel uppgår till . Slutsatser SGU:s verksamhet skall efter samgåendet med bestå av tre delar nämligen geologisk verksamhet, som motsvarar den verksamhet som ligger på SGU, avveckling av statens beredskapslager för olja vilket motsvarar den verksamhet som ligger på SOL, samt Bergsstaten. Det övergripande målet för SGU ändras med hänsyn till sammanslagningen med . För den geologiska verksamheten skall styrningen inriktas mot verksamhetsmål som är mer realistiska och överblickbara än dagens. Det är inte effektivt för myndigheten att i sin verksamhet ha målår som ligger långt in . Målen för SGU bör väga av behov från olika användargrupper och ge möjlighet till prioriteringar. Vidare skall tydliga kvalitetsnivåer för olika tjänster utarbetas. En ökad digitalisering av användarvänliga slutprodukter skall eftersträvas. De pågående utvecklingsprojekten för projektledning och projektuppföljning samt kvalitetssäkring skall genomföras skyndsamt och bedöms vara avgörande för att förbättra styrningen. Regeringen kommer att uppdra åt SGU att utarbeta förslag till nya verksamhetsmål i enlighet med vad som anförts. I detta sammanhang skall SGU även redovisa förutsättningarna för att genomföra översiktliga karteringar med hjälp TABELL: BUDGET FÖR UPPDRAGSVERKSAMHET VID SGU UPPDRAGS- VERKSAMHET INTÄKTER KOSTNADER RESULTAT KOSTNADSTÄCKN % UPPDRAGSGIVAR E STATEN % UPPDRAGSGIVAR E ÖVRIGA % Utfall 1995/96 23,8 23,7 0,1 100 50 50 Varav 1996 16,4 16,3 0,1 100 46 54 Prognos 1997 21,2 21,1 0,1 100 26 74 Budget 1998 21,3 21,2 0,1 100 40 60 Beräknat 1999 21,0 av redan tillgänglig information för att täcka hela landet. Regeringen avser att anvisa vissa regionalpolitiska medel till SGU för att öka baskarteringen i de prospekteringsintressanta delarna av . För avvecklingen av statens beredskapslager för olja skall det övergripande målet ligga kvar. Utförsäljningen av olja skall vara avslutad . Den breda praktiska erfarenhet av att miljösäkra före detta oljelager i berg som finns i SOL:s verksamhet samt det tillämpade forsknings- och utvecklingsprojektet för miljösäkring som skall redovisas kommer tillsammans med SGU:s resurser att ge en god kunskapsbas för efterbehandling av miljöfarliga objekt. Bergsstaten skall effektivt hantera ansökningar om tillstånd och koncessioner så att förutsättningar skapas för tillkomsten av nya gruvor och därmed ökad produktion och sysselsättning. Det är i detta sammanhang viktigt för Bergsstaten att utveckla kompetens inom miljöområdet för att tidigt kunna informera prospektörerna om de krav som gäller för gruvdrift i . Det långsiktiga målet för Bergsstatens verksamhet bör därför modifieras så att effektivitet och miljöhänsyn ytterligare betonas. SGU, som är chefsmyndighet för Bergsstaten, har lämnat ett förslag till regeringen avseende omstrukturering av verksamheten. Förslaget innebär bl.a. att bör ha en bergmästare, som placeras i . Regeringen har för avsikt att bl.a. behandla detta förslag i en proposition om inriktningen för mineralpolitiken som lämnas till . geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning Därav 1996 Utgift 4 898 Utgifts - progno s 3 601 1998 Förslag 4 687 1999 Beräkna t 4 818 2000 Beräkna t 4 953 Beloppen anges i tusental i kronor. Anslaget disponeras av geologiska undersökning (SGU) för att främja och stödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. Stor vikt läggs på tvärvetenskaplig forskning, vilken erbjuder nya infallsvinklar och stora möjligheter för tillämpning av ny forskningsmetodik för geodata. Regeringens överväganden Resultatinformation I sin årsredovisning redovisar SGU att 23 projekt varav 16 forsättningsprojekt stötts med medel från anslaget. har 16 projekt slutförts. Intresset för stödet är jämt fördelat över alla berörda universitet och högskolor i landet. Slutsatser Med utgångspunkt i statsmakternas beslut då anslaget tillkom (prop 1989/90:90, bet. 1989/90:NU40, rskr. 1989/90:337) bör det övergripande målet för stödet till geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning vara att förstärka möjligheterna att tillgodose samhällets behov av geovetenskaplig information om berg, jord och grundvatten inom SGU:s ansvarsområde. I SGU:s ansvarsområde ingår även uppgifter rörande landets mineralresurser. För att understryka vikten av stöd till prospekteringsinriktad malmgeologisk forskning är det regeringens mening att av anslaget bör användas för sådan forskning. geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar, m.m. 1998 Förslag 77 000 1, 2 1999 Beräkna t 35 000 2000 Beräkna t 40 000 Beloppen anges i tusental kronor. utgör medel för återställning av det statliga gruvfältet i . Anslaget disponeras av geologiska undersökning (SGU ) för att täcka kostnaderna för efterbehandling av oljelagringsanläggningar m.m. enligt föreskrifter av regeringen. har () finansierat miljöåtgärder samt FoU-projekt för miljösäkringsarbetet med försäljningsinkomster från oljeprodukter och oljelagringsanläggningar. I samband med att godkände riktlinjer för sammanslagning av beslutade att redovisningen av kostnaderna för miljösäkring av oljelagringsanläggningar skall följa principerna för bruttoredovisning (1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/ 97:284) varför ett ramanslag för detta ändamål föreslås bli uppfört på statsbudgeten. Förvaltning av viss statlig gruvegendom disponerar ett reservationsanslag för återställning av det statliga gruvfältet i kommun, , där gruvbrytning pågick . Från anslaget har finansierats efterbehandling av det f.d. industriområdet samt sandmagasinet. Industriområdet är åtgärdat medan sandmagasinet återstår. Efterbehandlingen av det senare kommer att pågå och . Parallellt med entreprenadarbetet pågår provtagning av recipienter i områdets omgivningar. Dessa provtagningar kommer efter arbetenas avslutande och godkännande att pågå under ytterligare efter färdigställandet. Utgående reservation vid innevarande budgetårs slut prognostiseras till . Nuvarande reservationsanslag upphör vid utgången av i enlighet med 5 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten. För att regeringen skall ha möjlighet att fullfölja beslut föreslår regeringen att medel på nytt förs upp på statsbudgeten för . Det är regeringens mening att ansvaret för återställningsarbetet vid det statliga gruvfältet i bör överföras från till SGU. Myndighetens samlade kompetens genom sammanslagningen med ger goda förutsättningar för en effektiv miljösäkring även av Adakfältet. Regeringens överväganden Resultatinformation SOL har ansvar för 40 oljelagringsanläggningar. Fram till och med har miljökonsekvensbeskrivningar omfattande 25 underjordsanläggningar genomförts och beslut om saneringsinsatser genom s.k. hydraulisk avledning fattats för 19 av dem. har beslut fattats om ytterligare fyra miljökonsekvensbeskrivningar syftande till att utöka programmet för miljösanering. Programmet för tillämpad forskning och utveckling löper parallellt för att finna t.ex. biologiska miljösäkringsmetoder, vilka kan användas i anläggningar som inte kan omfattas av mekanisk miljösäkring. Undersökningsprogram för markföroreningar har genomförts för 22 anläggningar, varvid marksaneringsinsatser i större skala genomförs vid tre anläggningar. SGU och SOL betonar att utförsäljningen av olja i huvudsak kommer att vara klar . I och med att lagringsanläggningarna successivt töms på olja inriktas verksamheten alltmer på miljösäkring. Arbetet med miljösäkring av bergrumsanläggningarna har visat på risker för att olja kan spridas med grundvattnet. Oljan kan inte avlägsnas med kända metoder, utan arbetet måste t.v. inriktas på att kontrollera vattenströmningen i berget omkring anläggningarna. Detta kan ske genom relativt enkla metoder som dock kan ta i anspråk. När saneringen har slutförts krävs det övervakning och kontroll av anläggningarna . Slutsatser Även om arbetet avancerat beträffande val av miljösäkringsmetoder är det svårt att bedöma i vilken takt anläggningarna kommer att kunna helt avvecklas. Detta beror bl.a. på andra myndigheters varierande handläggningstider för tillståndsgivning enligt vattenlagen och miljöskyddslagen. Även varierande prioriteringar i olika län påverkar vidare tidplaner, villkor, efterbehandlingsåtgärder m.m. För verksamheten skall finnas en miljöstrategi som kontinuerligt skall uppdateras med hänsyn till den tekniska utvecklingen på området samt utvecklingen av samhällets miljökrav. Fortsatt statlig medverkan vid finansiering av ett civilt flygplansprojekt 1998 Förslag 74 100 1 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget är avsett för fortsatt statlig medverkan vid finansiering av ett civilt flygplansprojekt. Regeringens överväganden beslutade (prop. 1989/90:51, bet. 1989/90:NU18, rskr. 1989/90:104) att anvisa högst för finansiering av utveckling, tillverkning och marknadsföring av ett civilt flygplan kallat 2000 vid dåvarande . Beslutet innebar att utbetalningar skulle kunna ske i enlighet med ett avtal som träffats mellan staten och . Eftersom samtliga utbetalningar inte hade verkställts överfördes som då återstod att utbetala till ett nytt anslag (prop. 1993/94:41, bet. 1993/94:NU9, rskr. 1993/94:57). Utgående reservation vid innevarande budgetårs slut prognostiseras till , vilket motsvarar återstående utbetalningar till flygplansprojektet enligt nämnda avtal. Nuvarande reservationsanslag upphör vid utgången av i enlighet med 5 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten. För att regeringen skall ha möjlighet att fullfölja beslut föreslår regeringen att ett nytt reservationsanslag, A 12. Fortsatt statlig medverkan vid finansiering av ett civilt flygplansprojekt, förs upp på statsbudgeten för . 5.1 Omfattning/ändamål Inom verksamhetsområdet infrastruktur återfinns ansvar för immaterial- och associationsrätt genom (), och Patentbesvärsrätten (PBR). Vidare återfinns ansvar för teknisk provning och kontroll, legal mätteknik och ädelmetallkontroll samt bidrag till riksmätplatserna genom Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC). För elsäkerhet och brand- och explosionssäkerhet ansvarar respektive . Staten lämnar bidrag till den svenska standardiseringsorganisationen genom SIS - Standardiseringen i . Uppgifter inom statens ansvar för provnings- och mätteknisk forskning och utveckling utförs av (). UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR VERKSAMHETSOMRÅDET (MILJONER KRONOR) MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 19971 1998 1999 2000 239,1 164,6 171,3 155 159 163 1. Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall De verksamheter som redovisas inom detta verksamhetsområde har hållit sig inom sina budgetramar. Större förändringar Vissa förslag ges avseende mindre ändring i lagen om ädelmetaller och lagen om teknisk kontroll. En mindre ändring i organisationen för granskning av försvarsuppfinningar föreslås också. Prioriteringar Hittillsvarande prioriteringar ligger fast. Resultatbedömning och slutsatser De verksamheter som redovisas inom detta verksamhetsområde har uppfyllt sina övergripande mål. 5.2 Anslag B 1. 1 Anslag s- sparan de 1 314 Därav 1996 Utgift 10 788 Utgifts - progno s 11 300 1998 Förslag 12 237 1999 Beräkna t 12 628 2000 Beräkna t 13 032 Beloppen anges i tusental kronor. Patentbesvärsrätten (PBR) är en fristående förvaltningsdomstol med uppgift att pröva överklaganden av beslut av () enligt vad som föreskrivs i patentlagen eller med stöd därav utfärdade bestämmelser, samt i mönsterskyddslagen, varumärkeslagen, namnlagen och lagen med föreskrifter på tryckfrihetsordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Vidare prövar PBR överklagande av beslut av enligt vad som föreskrivs i växtförädlarrättslagen. Anslaget motsvaras av inbetalningar från PRV till inkomsttitel : Avgifter vid . PRV:s verksamhet med patent, varumärken, mönster skall ge ett överskott motsvarande kostnaden för PBR. beräknas kostnaderna uppgå till 11 300 tkr. Domstolens beräknade underskott för kommer att täckas av anslagssparandet. Underskotten beror framför allt på satsningar på ADB och utbildning. Regeringens övervägande Resultatinformation Patentbesvärsrätten redovisar att samtliga verksamhetsmål har uppnåtts och att målbalanserna minskar inom samtliga ärendetyper. Medelbehandlingstiden för patentmålen gick upp något , från till , att jämföra med regleringsbrevets mål på . Verksamhetsmålet att ärendebalansen på övriga mål skulle minska har uppnåtts med god marginal då balansen sjunkit från 784 till 552 mål . Produktiviteten har dock minskat något . Omständigheter som påverkat detta är att betydande arbete har lagts ned på att genomföra det europeiska patentdomarmötet samt på en serie av mål med likartad frågeställning vilka hade kommit långt i behandlingen men inte kom att redovisas som färdigbehandlade förrän . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser (/96). Regeringen konstaterar att RRV inte anfört några invändningar i sin revisionsberättelse för /96. Slutsatser Domstolens arbete innebär bl.a. att det fastställs huruvida ett ansökningsföremål uppfinning, varumärke, m.m. uppfyller kraven för att omfattas av en ensamrätt samt att rättspraxis utvecklas till ledning för den fortsatta rättstillämpningen inom verksamhetsområdet. De verksamhetsmål regeringen ställt har uppnåtts och det finns goda förutsättningar för att målen skall kunna nås även i fortsättningen. Regeringens bedömning är att PBR avgör mål och ärenden på ett rättsäkert och effektivt sätt och att resultatet sammantaget är tillfredsställande. Regeringens förslag: Lagen (1996:1640) om ändring i lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten som innebär en anpassning till den nya rättshjälpslag som träder i kraft ändras så att överklagandebestämmelsen i 17 § återspeglar den utvidgade kompetens Patentbesvärsrätten fått genom den nya växtförädlarrättslagen (1997:306). Skälen för regeringens förslag: En ny rättshjälpslag beslutades och träder i kraft . En skillnad i förhållande till den nu gällande rättshjälpslagen (1972:429) är att begreppet allmän rättshjälp försvinner. I samband med antagandet av den nya rättshjälpslagen antogs därför också lagen (1996:1640) om ändring i lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten ( ändringslag ). Denna ändring innebär att ordet allmän stryks i andra stycket femte punkten, som reglerar hur Patentbesvärsrättens beslut i frågor om rättshjälp får överklagas. Lagändringen skall träda i kraft . lade regeringen fram ett förslag till växtförädlarrättslag (prop. 1996/97:128), som antogs av . Lagen innebär bl.a. en ändrad instansordning i ärenden om växtförädlarrätt. Statens växtsortnämnds beslut i ärenden enligt växtförädlarrättslagen skall i fortsättningen överklagas till Patentbesvärsrätten i stället för som var överprövningsinstans enligt växtförädlarrättslag. I samband med den nya växtförädlarrättslagen antogs därför också lagen (1997:307) om ändring i lagen om Patentbesvärsrätten ( ändringslag ) som bl.a. innebär att det i 17 § görs en hänvisning till växtförädlarrättslagen. Denna ändring, liksom den nya växtförädlarrättslagen, trädde i kraft (se förordning (1997:308) om ikraftträdande av växtförädlarrättslagen m.m.). På grund av att ändringslag träder i kraft ändringslag skulle hänvisningen till växtförädlarrättslagen försvinna från 17 § lagen om Patentbesvärsrätten , såvida inte någon ändring görs ändringslag. Fråga har därför uppkommit om att inkludera ändring ändringslag så att hänvisningen till växtförädlarrättslagen kommer att kvarstå också efter . Det nu framlagda lagförslaget har således endast till syfte att lagtekniskt justera diskrepansen mellan 1996 och 1997 års ändringslagar. Vissa språkliga ändringar har också gjorts. Sakligt sett innehåller förevarande lagförslag däremot inte något nytt. Mot denna bakgrund får förslaget anses vara av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. Den föreslagna lagändringen är nödvändig för att inte 17 § lagen om Patentbesvärsrätten oavsiktligt skall få ett förändrat sakligt innhåll vid ikraftträdandet av ändringslag. Förslaget innebär inte några kostnader för det allmänna. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 1 Anslag s- sparan de 2 690 Därav 1996 Utgift 13 213 Utgifts - progno s 15 100 1998 Förslag 12 536 1999 Beräkna t 12 880 2000 Beräkna t 13 235 Beloppen anges i tusental kronor. SWEDAC är central förvaltningsmyndighet för teknisk kontroll samt nationellt ackrediteringsorgan för laboratorier och för certifierings- och kontrollorgan. Regeringen avser att ge SWEDAC följande övergripande mål vad gäller kontrollordningar för bedömning av överensstämmelse att nationellt utveckla och i samråd med berörda myndigheter upprätthålla kontrollordningar i öppna system som dels ger en tillfredsställande säkerhet vad gäller liv, hälsa och miljö, dels står i överensstämmelse med principerna inom EU och även i övrigt godtas internationellt, att internationellt verka för tillkomsten av enhetliga kontrollsystem och normer om ömsesidigt godtagande av resultat från provningar, certifieringar eller andra bevis om överenstämmelse som undanröjer tekniska handelshinder, vad gäller samordning av marknadskontrollen i att verka för att övervakning och kontroll av produkter på marknaden sker heltäckande, effektivt och efter enhetliga och internationellt accepterade principer. vad gäller legal mätteknik och ädelmetallkontroll att verka för att korrekta mät- och mängduppgifter anges inom handel och industri genom behovsanpassad regelgivning och för en tillfredsställande tillsyn inom verksamhetsområdena legal mätteknik och ädelmetallkontroll. vad gäller uppdragsverksamheten (ackreditering m.m.) att nationellt och internationellt uppnå en acceptans av och förtroende för svenska provningar, certifieringar och andra bevis om överensstämmelse. Avgiftsfinansierad myndighetsverksamhet: För att finansiera kontroll och tillsyn inom legal mätteknik utgår s.k. plomberings-avgifter från innehavare av icke automatiska vågar samt bränslemätdon vid bensinstationer. Avgiften, som uppgår till drygt 3 milj. kr. , disponeras av SWEDAC. Riksprovplatser skall enligt lagen (1992:1119) om teknisk kontroll lämna ett bidrag till SWEDAC som fastställs av regeringen (på av omsättningen) för kontrollkostnader. Bidraget, som av SWEDAC betalas till inkomst-titel , Avgift för provning vid riksprovplats, erläggs endast av AB () och uppgick /96 till 8 060 tkr. Genom avveck-lingen av riksprovplatssystemet och genom att SWEDAC:s tillsyn numera ersatts med kompetensprövning , inom ramen för myndighetens uppdragsverksamhet, motsvaras bidraget inte längre av någon motprestation. Därför föreslås att ASB, fr.o.m. , inte längre skall lämna något riksprovplatsbidrag. Förslaget föranleder att 21 § lagen (1992:1119) om teknisk kontroll, som reglerar denna fråga, bör upphävas. Uppdragsverksamhet (ackreditering m.m.) Ackrediteringsverksamheten svarar för av SWEDAC:s omsättning och har präglats av snabb tillväxt. Omfattningen och komplexiteten i verksamheten, som bl.a. bygger på internationella standarder, varierar kraftigt. Gemensamt är att arbetet består i en initial bedömning av organet inför ackreditering och därefter en kontinuerlig tillsyn av detta. En stor del av arbetsinsatsen åtgår för tillsyn. Som ackrediteringsorgan har SWEDAC att i internt och externt arbete uppfylla högt ställda kvalitetskrav och genomgår internationella kvalitetsrevisioner. SWEDAC:s kvalitetssystem omfattar såväl ackrediteringsverksamheten som myndighetsdelen. Uppdragsverksamheten sysselsatte under /96 sammanlagt 40 anställda, mot 27 föregående år. Brist på och lång inskolning av kvalificerad personal har i viss mån påverkat handläggningstiderna. På kontraktsbasis anlitas omkring 300 externa tekniska bedömare vid ackrediteringar. planeras en personalförstärkning med ytterligare 10 personer. BUDGET FÖR UPPDRAGSFINANSIERAD VERKSAMHET - ACKREDITERING INTÄKTER KOSTNADER RESULTAT Utfall 1995/96 67 7841 68 470 -686 varav 1996 47 365 49 028 -1 663 Prognos 1997 56 243 55 939 304 Budget 1998 60 153 61 409 -1 256 1, Beloppen anges i tusental kronor. av verksamheten vänder sig till icke-statliga uppdragsgivare. Verksamheten har kostnads- täckning. Verksamheten är helt självfinansierad. Intäkterna har /96 ökat och kostnaderna . Intäktsökningen beror på kraftig volymökning och på en prishöjning . Kostnadsökningarna beror främst på personalökning. Intäkterna har därutöver minskat med 2 009 tkr till följd av åter-betalning till ett stort antal kunder, i syfte att inte ytterligare öka det ackumulerade överskottet. Det ackumulerade överskottet, inkl. 1995/underskott, uppgår till 9 328 tkr. Prissättningen ligger på en genomsnittlig europeisk nivå. Regeringens överväganden Resultatbedömning har SWEDAC utvecklats till ett av ledande ackrediteringsorgan med arbetsfält inom samtliga typer av ackrediteringar. Den bredd och samlade erfarenhet som finns inom myndigheten har stor betydelse vad gäller nationella och internationella harmoniseringssträvanden, med positiva effekter för svensk industri och näringsliv.