prop · GL03151D2 · 1998-01-01 00:00:00 — I tredje stycket har därför föreskrivits att inkomstpension får utges till en sådan person endast om han eller hon gör motsvarande uttag av tilläggspension samt att återkallelse och minskning av pensionsuttag måste gälla båda pensionerna. Detta gäller naturligtvis endast om perso- nen i fråga har rätt till tilläggspension. En situation när en person som är född 1953 kan ha rätt till inkomstpension men inte till tilläggspension är när han eller hon inte har tillgodoräknats pensions- poäng därför att den pensionsgrundande inkomsten understigit ett förhöjt prisbasbelopp (4 kap. 8 § första stycket) eller inte har tillgodoräknats pensionspoäng (6 kap. 1 § första stycket). Uppdelningen av styckena har skett i enlighet med förslag av Lagrådet. I lagen om införande av denna lag anges att denna bestämmelse träder i kraft först . Detsamma gäller övriga bestämmelser i detta kapitel utom bestämmelserna om omräkning av pensionsbehållning. 2 § Till grund för beräkning av inkomstpension skall läggas den pen- sionsberättigades pensionsbehållning. Med pensionsbehållning avses summan av de pensionsrätter för inkomstpension som har fastställts för den pensionsberättigade, omräknade enligt bestämmelserna i 4, 6, 7 och 9 §§. Om den pensionsberättigade uppbär inkomstpension skall i pensionsbehållningen inte räknas in belopp som legat till grund för beräkning av den pensionen. I denna paragraf finns bestämmelser om det underlag som skall ligga till grund för beräkning av inkomstpension, pensionsbehållningen. Pensionsbehållningen består av summan av tillgodoräknade pensionsrätter årsvis omräknade med hänsyn till arvsvinster och förändringar i inkomstindex samt med den i 7 § angivna förvaltningskostnadsfaktorn. Den årliga pensionen erhålls genom att pensionsbehållningen delas med ett delningstal (se 11 §). Tas inkomstpension ut som partiell pension, delas en motsvarande andel av pensionsbehållningen med delningstalet. I pensionsbehållningen räknas därefter inte in den del av pensionsbehållningen som legat till grund för beräkningen av den utgående inkomstpensionen. Däremot kan arvsvinster m.m. som hänför sig till pensionsbehållning som legat till grund för sådan beräkning tillfälligt räknas in i pensionsbehållningen. 3 § Om en pensionsberättigad har återkallat eller minskat sitt uttag av inkomstpension skall hans eller hennes pensionsbehållning ökas med produkten av 1. det delningstal som skulle ha använts om den pensionsberättigade från och med den månad då pensionsuttaget upphört eller minskat, hade gjort nytt uttag av inkomstpension, och 2. den årliga inkomstpension som skulle ha utgetts om återkallelse inte hade skett, respektive den andel därav med vilken pensionen minskats. Storleken av den livsvariga inkomstpensionen som statistiskt kan beräk- nas för en pensionsberättigad skall inte påverkas av på vilket sätt den pensionsberättigade väljer att ta ut pensionen. Återkallelse eller minsk- ning av pensionsuttag skall därför leda till en ökad pensionsbehållning som kommer den pensionsberättigade tillgodo vid ett framtida pensionsuttag eller ett framtida ökat uttag av inkomstpension. Enligt denna paragraf skall pensionsbehållningen i dessa fall ökas med produkten av den årliga pension som skulle ha utgetts om återkallelse inte hade skett eller, om pensionsuttaget inte har återkallats helt, det belopp varmed den årliga pensionen minskat och det delningstal som skulle ha använts om den pensionsberättigade i stället för att återkalla eller minska sitt uttag av inkomstpension börjat göra uttag av sådan pension från samma tidpunkt. Omräkning av pensionsbehållning 4 § Pensionsbehållningar för personer som har avlidit skall fördelas till kvarlevande födda som de avlidna genom årlig omräkning av de kvarlevandes pensionsbehållningar. Fördelningen skall göras med hjälp av arvsvinstfaktorer. Fördelning av pensionsbehållningar enligt första stycket skall avse, när det gäller fördelning efter personer som har avlidit före det år då de skulle fylla , året efter dödsfallen och, när det gäller fördelning efter andra avlidna, året för dödsfallen. Vid fördelningen skall det bortses från pensionsbehållning som härrör från pensionsrätt för året för dödsfallen och därefter. Fördelning efter personer som har avlidit det år de fyllt eller skulle fylla eller senare skall göras sedan fördelning som avser pensionsbehållningar för personer som har avlidit har gjorts och sedan pensionsrätt för året före det år fördelningen avser har fastställts. Avlidnas pensionsbehållningar, s.k. arvsvinster, skall tillfalla försäk- ringskollektivet eller närmare bestämt personer som tillgodoräknats pensionsrätt för inkomstpension och som är födda som de av- lidna. Detta skall, som anges i första stycket, ske genom årlig omräkning av de kvarlevandes pensionsbehållningar. Fördelningen mellan de som levde vid ingången av året efter dödsfallsåret skall göras proportionellt i förhållande till vars och ens pensionsbehållning. Den andel av arvsvinsterna som skall tilldelas en person i en viss ålder skall således motsvara den personens andel av summan av pensionsbehållningar för samtliga personer som är födda som han eller hon. Fördelningen av arvsvinster skall göras med hjälp av arvsvinstfaktorer. Dessa faktorer skall bestämmas på olika sätt beroende på åldern på de avlidna. Bestämmelser om dessa faktorer finns i den följande paragrafen. I andra stycket föreskrivs vilket år fördelningen av arvsvinsterna avser. Detta har betydelse för flera av de följande omräkningarna. Den fördelning som görs efter dem som har avlidit det år då de fyllt eller skulle fylla eller tidigare skall grunda sig på faktiska pensionsbehållningar och kan fördelas först sedan dessa är kända. Omräkningen enligt första stycket vad gäller den fördelningen skall därför avse året efter dödsfallen. Den fördelningen kommer alltså att göras för personer som är mellan . Motsvarande eftersläpning gäller inte arvsvinstfördelning efter dem som avlidit det år då de fyllt eller skulle fylla eller senare eftersom den fördelningen inte grundar sig på faktiska pensionsbehållningar utan bestäms med ledning av officiell statistik avseende livslängden hos befolkningen i under vissa tidsperioder (se följande paragraf). Fördelningen av arvsvinster med hjälp av sådana arvsvinstfaktorer skall därför avse året för dödsfallen. Vad som sagts medför att en person det år då han eller hon fyller kommer att erhålla dubbla arvsvinster. Fördelning efter yngre personer skall då göras innan fördelningen görs efter äldre. Detta innebär att den ökning av pensionsbehållningen som den första omräkningen medför ingår i pensionsbehållningen vid den andra omräkningen. Även pensionsrätt för året före det år fördelningen avser skall ingå i den pensionsbehållningen. Pensionsrätt fastställs normalt inte då en person avlider. Så sker endast vad gäller pensionsrätt för premiepension som skall överföras till en annan person enligt 4 kap. 7 §. Vad som kan fördelas som arvsvinster är därför pensionsbehållning som härrör från pensionsrätter för år för dödsfallen. Den pensionsbehållning som skall omräknas för en kvarlevande skall också avse endast pensionsrätter hänförliga till tid för dödsfallen. I andra stycket har därför också föreskrivits att fördelningen skall göras med bortseende från pensionsbehållning som härrör från pensionsrätt som fastställts för året för dödsfallen eller . Detta gäller såväl de pensionsbehållningar som skall användas vid bestämmande av arvsvinstfaktorer enligt 5 § första stycket som de pensionsbehållningar som arvsvinstfaktorerna enligt 5 § första och andra styckena skall användas på. Närmare bestämmelser om beräkningen av arvsvinstfördelning kom- mer att meddelas av regeringen (se 10 §). För den som tagit ut inkomstpension, skall hela eller, om uttaget be- gränsats, del av den ökning av pensionsbehållningen som omräkningen medför, omvandlas till pension fr.o.m. januari månad året omräkningen avser. Detta sker på det sätt som anges i 16 § första stycket. 5 § Arvsvinstfaktorer som avser fördelning av pensionsbehållningar efter personer som har avlidit före det år då de skulle fylla skall grundas på förhållandet mellan summan av pensionsbehållningarna för personer som har avlidit före det år omräkningen avser och summan av pensionsbehållningarna för de personer i samma ålder som levde vid utgången av . Vid bestämmande av dessa pensionsbehållningar skall bortses från förändringar efter det år fördelningen avser. Arvsvinstfaktorer som avser fördelning av pensionsbehållningar efter personer som har avlidit det år då de har fyllt eller skulle fylla eller senare skall grundas på förhållandet mellan det beräknade antalet personer som har avlidit det år då de uppnått eller skulle ha uppnått samma ålder som den person för vilken beräkningen skall göras och det beräknade antalet kvarlevande personer i samma ålder. Förhållandet skall, för en person som inte har uppnått , beräknas med ledning av officiell statistik avseende livslängden hos befolkningen i som närmast har föregått det år då han eller hon uppnådde . Från och med det år nämnda person fyller skall beräkningen göras med ledning av officiell statistik för den femårsperiod som närmast har föregått det år då han eller hon uppnådde . Arvsvinstfaktorerna skall vara lika för kvinnor och män. De skall år- ligen fastställas av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Som angetts i kommentaren till föregående paragraf skall fördelningen av arvsvinster göras genom omräkning med hjälp av arvsvinstfaktorer och dessa faktorer skall bestämmas på olika sätt beroende på åldern på de avlidna. I denna paragraf anges grunderna för beräkningen av dessa arvsvinstfaktorer. Första stycket avser fördelning av pensionsbehållningar efter personer som avlidit det år då de har fyllt eller skulle fylla eller tidigare. Arvsvinstfaktorer som skall fastställas enligt detta stycke skall grunda sig på förhållandet mellan faktiska pensionsbehållningar för såväl de som har avlidit och de kvarlevande födda . I de avlidnas pensionsbehållningar ingår som nämnts i kommentaren till föregående paragraf endast pensionsbehållning som härrör från pensionsrätt avseende tid för dödsfallen eftersom varken pensionsgrundande inkomst eller andra pensionsgrundande belopp skall fastställas en person avlider och därmed inte heller pensionsrätt för . De pensionsbehållningar proportioneringen skall göras efter skall avse . Beräkningen av arvsvinster berör samtliga personer i försäkrings- kollektivet. Ändringar av tillgodoräknad pensionsrätt för några personer, på grund av omtaxering eller annat, skulle påverka arvsvinsterna och därmed pensionsbehållningarna för alla andra i samma ålder om inte annat föreskrevs. Arvsvinstfaktorerna skall inte påverkas av sådana förhållanden. Därför föreskrivs att ändringar av pensionsbehållningar efter det år fördelningen avser inte skall beaktas. Mot- svarande gäller vid bestämmande av genomsnittlig pensionsgrundande inkomst enligt 3 kap. 9 och 20 §§. Fördelningen av arvsvinster efter personer som avlidit senare skall be- räknas med hjälp av arvsvinstfaktorer som fastställs för varje åldersklass enligt vad som föreskrivs i andra stycket. Denna fördelning innebär att de kvarlevandes pensionsbehållningar ökas med belopp som inte faktiskt men statistiskt motsvarar viss andel av pensionsbehållningarna efter jämnåriga som har avlidit under fördelningsåret. I stycket, som formule- rats i enlighet med förslag från Lagrådet, anges att beräkningen skall grundas på förhållandet mellan det beräknade antalet avlidna personer och det beräknade antalet kvarlevande personer i samma ålder som den person för vilken beräkningen skall göras. Beräkningen grundar sig på antagandet att genomsnittlig pensionsbehållning för avlidna är lika stor som genomsnittlig pensionsbehållning för kvarlevande varför endast an- talet personer behöver beaktas. I stycket anges vidare att beräkningen av dessa arvsvinstfaktorer skall göras med ledning av officiell livslängds- statistik avseende en femårsperiod. Med officiell statistik förstås här statistik enligt lagen (1992:889) om officiell statistik. framställer sådan statistik som är aktuell här. Om uttag av inkomstpension gjorts från annan månad än januari månad det år omräkningen för arvsvinster avser eller ett tidigare gjort uttag ändras det året, måste omräkningen göras för . Pensionsbehållningen kan ha ändrat storlek . Pensionsrätt som tillgodoräknats för inkomster m.m. under närmast föregående år har dock inte ingått i en pensionsbehållning som legat till grund för beräkning av pension som utgetts och omräkning av den delen av pensionsbehållningen behöver därför inte göras . Närmare föreskrifter om beräkning av arvsvinster när uttag har gjorts av inkomstpension kommer att meddelas av regeringen. 6 § Om inkomstindex förändras mellan det år omräkningen enligt 4 § avser eller, om sådan omräkning inte skall göras, fastställelseåret och året därefter, skall pensionsbehållningen räknas om med hänsyn till denna förändring. Detta skall göras sedan pensionsrätt för närmast föregående år har fastställts och sedan omräkning har gjorts enligt 4 §. Om inkomstpension har tagits ut under det i första stycket först nämnda året eller om uttaget det året har förändrats, skall den del av pen- sionsbehållningen som inte utgörs av ökning på grund av omräkning en- ligt 4 § för det året eller härrör från fastställd pensionsrätt för närmast föregående år, räknas om med beaktande av 1. att den pensionsbehållning som är att hänföra till pensionsrätt som har tillgodoräknats den pensionsberättigade för åren till och med före det år omräkningen enligt 4 § avser respektive det fast- ställelseår som avses i första stycket och som har omräknats på det sätt som anges i denna paragraf och i 4, 7 och 9 §§ för åren till och med det närmast föregående året har uppgått till skilda belopp , och 2. den omräkning som skall göras enligt 14 §. Pensionsbehållningen för den som har tillgodoräknats pensionsrätt för inkomstpension skall räknas om med hänsyn till förändringar i inkomst- index. Bestämmelser om sådan omräkning finns i denna paragraf. Att omräkningen skall göras efter omräkning för arvsvinster m.m. framgår av första stycket. Omräkningen enligt denna paragraf skall göras om inkomstindex för- ändras mellan det år arvsvinstomräkningen avser och året därefter. Om pensionsrätt tillgodoräknats för närmast föregående år men någon om- räkning för arvsvinster inte skall göras t.ex. därför att det handlar om en yngre personen som inte tidigare tillgodoräknats pensionsrätt för in- komstpension, gäller detta förändring av inkomstindex mellan fastställelseåret och året därefter. då den pensionsbehållning som förelåg vid ingången av året för- ändrats genom att uttag av pension inte varit detsamma kompliceras omräkningen något. Om hel pension utges består den behållning som skall omräknas enligt denna paragraf av enbart för året tilldelade arvsvinster och eventuell pensionsrätt för närmast föregående år. Grunderna för hur omräkningen skall göras när pensionsbehållningen förändrats anges i andra stycket. I för- hållande till lagförslaget i lagrådsremissen har vissa språkliga justeringar gjorts i det stycket för att regleringen bättre skall stämma överens med det nya andra stycke i 11 § som införts på förslag av Lagrådet. Den del av pensionsbehållningen som utgörs av ökning efter omräk- ning enligt 4 §, arvsvinst, för det aktuella året liksom fastställd pensionsrätt avseende föregående år har inte ingått i den pensionsbehållning som pension som tagits ut har beräknats på och berörs därför inte av den särskilda beräkningen. Resterande del av pensionsbehållningen har inte varit oförändrad och skall därför räknas om dels , dels med beaktande av att utgående inkomstpension följsamhetsindexeras vid utgången av det år omräkningen avser. Omräkningen skall ske så att en person som tagit ut inkomstpension under det år omräkningen avser, sedan den utgående pensionen följsamhetsindexerats, för under det året erhåller full indexering av behållningen så som den såg ut den månaden. Detta har utvecklats närmare i avsnitt 18.5. Liksom arvsvinster efter omräkning enligt 4 § skall omräkning av pen- sionsbehållningen enligt förevarande paragraf påverka eventuellt utgåen- de pension fr.o.m. januari månad året omräkningen avser. Av 4 § och första stycket i förevarande paragraf framgår i vilken ord- ning arvsvinstfördelning och indexomräkning m.m. skall göras. De för årets skilda månader bestämda pensionsbehållningarna skall inte skilja sig åt av annan anledning än att pensionsuttaget har varit olika stort. Närmare bestämmelser om hur månadsbeloppen skall beräknas får regleras av regeringen enligt 10 §. 7 § Pensionsbehållningen skall minskas med hänsyn till kostnaderna för förvaltningen av försäkringen för inkomstpension och tilläggspension. Avdrag från pensionsbehållningen skall därvid göras genom att denna, sedan pensionsrätt för närmast föregående år har fastställts och sedan omräkning har gjorts enligt 4 och 6 §§, multipliceras med den förvalt- ningskostnadsfaktor som bestämts omräkningen enligt 4 § avser. I 1 kap. 2 § föreskrivs att kostnaderna för förvaltningen av försäkringen för inkomstpension och tilläggspension skall täckas av avgifter och av- kastningen på avgiftsmedel. Som anges i avsnitt 17.4 och kommentaren till den nämnda paragrafen skall detta ske genom att kostnaderna belastar AP-fonden och de skall delvis täckas genom en minskning av pensionsbehållningen. Hur detta skall gå till anges i denna paragraf. I första stycket anges att pensionsbehållningen för den som tillgodoräknats pensionsrätt för inkomstpension skall minskas med hänsyn till kostnaderna för förvaltningen av försäkringen för in- komstpension och tilläggspension. Detta skall, enligt andra stycket, göras genom att pensionsbehållningen efter fastställande av pensionsrätt samt sedan fördelning av avlidnas pensionsbehållningar och omräkning för indexförändring har gjorts multipliceras med den förvaltningskostnadsfaktor som bestämts nämnda omräkning för arvsvinstfördelning avser. Detta kommer att innebära att pensionsbehållningen minskar något och att därmed också framtida inkomstpension minskar. 8 § Den förvaltningskostnadsfaktor som avses i 7 § skall fastställas av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Den skall grundas på förhållandet mellan kostnaderna för förvaltningen av försäkringen för inkomstpension och tilläggspension det år faktorn avser och summan av alla pensionsbehållningar. Hänsyn skall också tas till skillnaden mellan det belopp varmed pensionsbehåll- ningarna minskats genom föregående års omräkning enligt 7 § och de faktiska kostnaderna för förvaltningen av försäkringen för inkomst- pension och tilläggspension för . När förvaltningskostnadsfaktorn för bestäms skall vad som föreskrivs i första stycket avse av kostnaderna för förvalt- ningen av försäkringen för inkomstpension och tilläggspension. För tid därefter till och med skall denna andel öka med två procenten- heter . Här ges föreskrifter om bestämmande av den förvaltningskostnadsfaktor som avses i föregående paragraf. I första stycket anges att en sådan faktor skall fastställas av re- geringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Faktorn skall grundas på förhållandet mellan förvaltningskostnaderna det år den avser och summan av alla pensionsbehållningar. Omräkningen med förvaltningskostnadsfaktorn görs normalt innan hela den faktiska kostnaden för förvaltningen är känd. Därför skall, när faktorn bestäms , även skillnaden mellan det belopp med vilket pensions- behållningarna minskats vid föregående års omräkning och de faktiska kostnaderna för det året beaktas. I andra stycket anges att de förvaltningskostnader som skall täckas genom minskning av pensionsbehållningarna under en lång övergångs- period endast skall avse en del av de totala kostnaderna. gäller detta av förvaltningskostnaderna. Närmare föreskrifter om hur förvaltningskostnaderna och pensionsbe- hållningar skall beräknas skall bestämmas av regeringen. 9 § Sedan omräkning gjorts enligt 4, 6 och 7 §§ skall pensions- behållningen avrundas till närmaste lägre hela krontal. Omräkning med hänsyn till arvsvinster och förändringar av inkomstindex samt med anledning av förvaltningskostnaderna innebär flera olika be- räkningar. Som föreskrivs här skall pensionsbehållningen avrundas till hela kronor först sedan alla dessa beräkningar har gjorts. 10 § Ytterligare föreskrifter för verkställighet av lagens bestämmelser om omräkning enligt 4 9 §§ och om bestämmande av arvsvinstfaktorer och förvaltningskostnadsfaktorer meddelas av regeringen. I flera av paragraferna i 4 9 §§ anges grunderna för hur omräkningar skall ske eller för hur olika faktorer skall bestämmas. I förevarande paragraf, som formulerats i enlighet med förslag av Lagrådet, anges att regeringen meddelar ytterligare föreskrifter i dessa frågor. Beräkning av årlig inkomstpension 11 § Årlig inkomstpension skall beräknas med hjälp av delningstal. Hel sådan pension skall för år räknat utgöra kvoten mellan den pensionsbe- rättigades pensionsbehållning från vilken pensionen skall beräknas och det delningstal som gäller för den pensionsberättigade vid det tillfället. Pensionsbehållning som avses i första stycket skall beräknas på pen- sionsrätt som har tillgodoräknats den pensionsberättigade för åren till och med före det år då uttaget av pensionen görs och som har omräknats enligt 4, 6, 7 och 9 §§ för åren till och med det år som närmast har föregått pensionsuttaget. För den som har uppburit folk- eller tilläggspension i form av ålderpension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för tid före , skall pensionsbehållningen därvid minskas för för vilken sådan pension har betalats ut. Om den pension som har tagits ut begränsats till viss andel, skall minskning av pensionsbehållningen begränsas till motsvarande andel. Tre fjärdedelar, hälften och en fjärdedel av årlig inkomstpension skall beräknas på en motsvarande andel av den pensionsbehållning som följer av bestämmelserna i andra stycket. Minskning enligt andra stycket andra och tredje meningarna skall inte göras beträffande belopp med vilket pensionsbehållningen har ökats enligt 3 §. Denna paragraf innehåller bestämmelser om beräkningen av inkomst- pensionens storlek. Uttas hel pension skall enligt första stycket hela pensionsbehållningen vid tiden för uttaget delas med delningstalet. Det delningstal skall användas som har fastställts för åldersklassen i fråga. Åldersklassen avses vara bestämd och månader. I andra stycket föreskrivs hur den pensionsbehållning som skall ligga till grund för beräkning av den årliga inkomstpensionen skall bestämmas. Bestämmelsen är i huvudsak utformad enligt förslag av Lagrådet och anknyter till den pensionsbehållning som avses i 6 § andra stycket 1. Regleringen innebär bl.a. att om beräkningen görs i början av skall pensionsrätt som hänför sig till inkomster inte ingå i pensionsbehållningen men däremot pensionsrätt som hänför sig till . Vidare skall ökning av pensionsbehållningen med anledning av omräkning för arvsvinster avseende året före uttaget ha gjorts och behållningen skall vara omräknad med inkomstindex och förvaltningskostnadsfaktorn . Skulle nämnda pensionsrätt inte ha hunnit fastställas eller övriga beräkningar inte ha hunnit göras, får omräkning göras senare och för litet utbetalt belopp betalas ut retroaktivt. Enligt bestämmelserna i är det möjligt att ta ut ålderspension fr.o.m. den månad då en försäkrad fyller . Detta innebär, när det gäller personer som kan ha rätt till inkomstpension, att personer födda kan ta ut ålderspension enligt AFL . Om uttag av ålderspension enligt AFL före inte skulle påverka inkomstpensionen skulle personer som har gjort sådant uttag bli överkompenserade.