prop · GL03151 · 1998-01-01 00:00:00 — Beräkningen av det pen- sionsgrundande beloppet för barnår sker för hela kalenderår. Ett av beräkningsalternativen som följer av de antagna riktlinjerna innebär att utfyllnad skall ske till den enskildes pensionsgrundande inkomst året före barnets födelse, fortsättningsvis kallat den individuella jämförelseinkomsten. Denna inkomst skall därvid för ettvart av räknas om med hänsyn till förändringar i pris- basbeloppet, dvs. Enligt ett annat beräkningsalternativ skall utfyllnad ske till av genomsnittsinkomsten för alla för- säkrade, fortsättningsvis kallat den generella jämförelseinkomsten. Det tredje beräkningsalternativet är i huvudsak avsett att ge ett tillskott till den som inte alls eller i mindre utsträckning ändrar sitt förvärvsbeteende på grund av förekomsten av barn och som under barnåret haft en inkomst överstigande av genomsnittsinkomsten för samtliga försäkrade under eller strax därunder. Under remissbehandlingen av Ds 1995:41 har vissa remissinstanser framfört synpunkten att beräkningsalternativ 3 inte borde vara tillämpligt i de fall det leder till ett högre pensionsgrundande belopp än alternativ 1. Vidare har vissa remissinstanser förslagit att beräkningsalternativ 3 bör utelämnas för att åstadkomma en förenkling av systemet. Som nämnts inledningsvis förordar regeringen inte att antalet beräkningsmöjligheter begränsas. Beräkningsalternativ 3 ger dessutom en signal om att det även i pensionshänseende lönar sig att förvärvsarbeta. Andra remissinstanser har påtalat risken för spekulation vid utfyllnad till den individuella jäm- förelseinkomsten. Genom den möjlighet som t.ex. en egenföretagare har att höja sin pensionsgrundande inkomst för ett visst år genom exempelvis återföring av periodiseringsfond skulle, om detta görs året före ett barns födelse, utfallet enligt detta alternativ förbättras. Några remissinstanser har föreslagit olika metoder för att minska risken för sådana spekulationer. Metoderna går i huvudsak ut på att göra utfyllnadsinkomsten beroende av inkomsten under fler år än året före barnets födelse. Den föreslagna metoderna skulle visserligen till viss del begränsa möjligheten till manipulativa beteenden. Incitament till sådana beteenden skulle emellertid trots det finnas kvar i föräldraförsäkringen. Förändringar i syfte att minska risken för spekulation i nu beskrivna avseende bör därför i första hand avse reglerna för hur sådan ersättning skall beräknas för bl.a. egenföretagare. Det är vidare av vikt att inte ytterligare komplicera reglerna för tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår, vilket en lösning för att komma till rätta med spekulationsmöjligheten skulle innebära. Mot bakgrund av vad som sagts och efter övervägande av övriga remissynpunkter beträffande beräkningsalternativen anser regeringen inte att de olika alternativen för beräkning av pensions- grundande belopp för barnår bör utformas på annat sätt än vad som fast- slagits i de antagna riktlinjerna och som också föreslagits i Ds 1995:41. Som ovan nämnts skall, enligt antagna riktlinjer, den individuella jämförelseinkomsten prisindexeras, dvs. för ettvart av de följande in- tjänandeåren räknas om med hänsyn till förändringar i prisbasbeloppet. Lagrådet påpekar att detta är den enda situation i den permanenta regle- ringen, dvs. den som avses gälla , där prisbasbeloppet och inte inkomstbasbeloppet skall användas vid omräkning. Lagrådet förordar därför att omräkning i stället sker med inkomstbasbeloppet. Som Lagrådet påpekat sker de flesta omräkningarna i det reformerade ålderspensionssystemet för framtiden med inkomstbasbeloppet. Att även räkna om jämförelseinkomsten med inkomstbasbeloppet riskerar emellertid att medföra en icke oväsentlig ökning av statens kostnader. Regeringen föreslår därför ingen förändring i detta hänseende jämfört med de antagna riktlinjerna. Enligt de antagna riktlinjerna skall det enhetliga belopp som enligt al- ternativ 3 skall tillgodoräknas den försäkrade från och med de reforme- rade intjänandereglernas ikraftträdande motsvara ett basbelopp som räk- nas upp i paritet med den allmänna inkomstutvecklingen. Enligt vad vi föreslår i avsnitt 6.4 skall ett sådant basbelopp inkomstbasbeloppet införas , dock att det för skall motsvara det för- höjda prisbasbeloppet och att det skall räknas upp i takt med den all- männa inkomstutvecklingen först fr.o.m. årsskiftet 2001/2002. Under en övergångstid, , kan således det enhetliga beloppet inte motsvaras av ett inkomstbasbelopp. bör det enhetliga beloppet i stället motsvara det förhöjda prisbasbeloppet. Regeringen föreslår således att det belopp som avses i beräkningsalternativ 3 skall motsvara det inkomstbasbelopp som föreslås infört . Under en övergångstid föreslår vi att beloppet skall motsvara det förhöjda prisbasbeloppet. Såvitt avser utfyllnad till individuell respektive generell jämföreslein- komst har i de antagna riktlinjerna inte närmare preciserats hur den in- komst som skall fyllas ut utfyllnadsinkomsten skall beräknas. Regeringen föreslår, i likhet med förslaget i Ds 1995:41, att i utfyll- nadsinkomsten skall ingå inte bara de faktiska pensionsgrundande in- komster som den försäkrade kan ha uppburit det aktuella barnåret, utan också de eventuella pensionsgrundande belopp som den försäkrade har fått tillgodoräkna sig. Skälet är att den försäkrade i många fall närmast skulle bli överkompenserad i pensionshänseende om inte också övriga pensionsgrundande belopp räknades in i utfyllnadsinkom- sten. Hänsynstagande till vissa inkomster som inte är pensionsgrundande i Som framgått av avsnitt 7 skall den som lämnar för längst fortfarande anses bosatt i och därigenom fortsatt försäkrad för inkomstgrundad ålderspension här. (Den som arbetar i ett annat EU- eller EES-land omfattas dock som regel endast av försäkringen i det landet). Den som befinner sig i en sådan situation och har vårdnad om och bor tillsammans med barn kan således tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår i . Om en sådan person under utlandsvistelsen arbetar för en utländsk arbetsgivare är emellertid arbetsinkomsterna som regel inte skattepliktiga eller pen- sionsgrundande i . Det innebär att den försäkrade skulle kunna komma att tillgodoräknas ett alltför högt pensionsgrundande belopp för barnår. Även om det långt ifrån alltid är så att utlandsinkomsten grundar pensionsrätt i det aktuella landet, kan det inte anses rimligt att personen tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår utan beaktande av utlandsinkomsten. Regeringen föreslår därför att även ersättning, i annan form än pension, på grund av arbete (anställning, uppdrag eller verksamhet som egenföretagare) utomlands som inte är pensionsgrundande i skall räknas in i utfyllnadsinkomsten vid beräkning av pensionsgrundande belopp för barnår. Regeringen föreslår också att det pensionsgrundande beloppet enligt beräkningsalternativen 1 och 3, för den som haft inkomst av detta slag, skall minskas eller bortfalla helt i den mån beloppet helt eller delvis skulle ha hamnat ovanför intjänandetaket om utlandsinkomsten varit pensionsgrundande i . (Såvitt gäller beräkningsalternativ 1 kan denna situation uppkomma endast om prisbasbeloppet ökar snabbare än inkomstbasbeloppet.) Pensionsgrundande belopp för barnår bör som utvecklas närmare i det följande i allt väsentligt tillgodoräknas med automatik och det bör således inte krävas någon form av ansökan från den enskilde. En fråga i sammanhanget är därför hur som enligt vad som föreslås i avsnitt 13.3 är den beslutsfattande myndigheten skall kunna få kännedom om utlandsinkomster av nu diskuterat slag. Det skall därvid hållas i minnet att det regelmässigt kan antas att det inte ligger i den en- skildes intresse att inkomsten beaktas vid beräkningen av det pensions- grundande beloppet för barnår. Inkomst som förvärvats vid arbete utomlands för en utländsk arbets- givare är som regel inte skattepliktig i . Den enskilde är i vissa fall ändå skyldig att, som en upplysning, ange inkomsten i sin själv- deklaration men så är inte alltid fallet. Någon kontrolluppgift från ar- betsgivare eller liknande som gör det möjligt för skattemyndigheten att kontrollera att uppgift lämnas i deklarationen finns inte heller i dessa fall. Det kan från kostnadssynpunkt knappast komma i fråga att införa en rutin där skattemyndigheten aviserar de utlandsinkomster som myndig- heten fått kännedom om. I samma riktning talar den omständigheten att endast ett fåtal av de personer som har sådana inkomster kommer att vara aktuella för pensionsgrundande belopp för barnår. Regeringen föreslår i stället att en försäkrad, som för det aktuella året själva uppfyller villkoren för att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande be- lopp för barnår eller som skall tillgodoräknas sådan rätt på grund av överlåtelse från annan försäkrad skall vara skyldig att anmäla ut- landsinkomster direkt till . Från remissinstanserna har framförts kritik mot förslaget att utländska inkomster skall beaktas just med hänsyn till de kontrollsvårigheter som berörts ovan. Även om det kan uppstå svårigheter såvitt avser möjlig- heten att kontrollera att bestämmelsen efterlevs, anser regeringen att de principiella skälen för att även utländska inkomster skall beaktas väger tyngre. De framförda remissynpunkterna bör därför inte leda till något annat förslag än det som lämnades i Ds 1995:41. I enlighet med vad bl.a. Kammarrätten i föreslagit föreslår vi att om ett pensionsgrundande belopp för barnår för ett visst år felaktigt fastställts utan hänsyn till utländska inkomster skall detta kunna korrigeras utan begränsning i tiden (se avsnitt 27). Om förhållandena klarläggs först t.ex. vid pensioneringen eller senare kan den tidigare fastställda pensionsrätten för det aktuella året alltså korrigeras. En erinran om skyldigheten att anmäla sådana inkomster bör finnas på underrättelsen avseende beslut om pensionsgrundande belopp för barnår. Motsvarande situation som den som behandlats kan uppkomma för en försäkrad som är bosatt i och som är anställd vid utländsk be- skickning eller lönat konsulat här i landet eller hos arbetsgivare som är knuten till sådan beskickning eller sådant konsulat (gäller inte den diplo- matiska personalen). De inkomster som den anställde uppbär för sådant arbete kommer nämligen såvida inte en förbindelse motsvarande dagens ATP-förbindelse tecknats inte att vara pensionsgrundande i . Regeringen föreslår därför att nu nämnda inkomster vid beräk- ningen av det pensionsgrundande beloppet för barnår skall behandlas på samma sätt som ovan redovisade inkomster av förvärvsarbete i utlandet samt att den försäkrade skall vara skyldig att anmäla inkomsterna till . Närmare om beräkningen av jämförelseinkomsterna Det har i de antagna riktlinjerna för pensionsreformen inte närmare pre- ciserats hur den nivå till vilken den försäkrades pensionsgrundande in- komst och pensionsgrundande belopp skall fyllas ut (jämförelse- inkomsterna) skall beräknas. Det gäller såväl alternativet med utfyllnad till den egna pensionsgrundande inkomsten året före barnets födelse (den individuella jämförelseinkomsten) som alternativet med utfyllnad till av genomsnittsinkomsten (den generella jämförelsein- komsten). Det kan härvid anläggas två synsätt. Å ena sidan kan hävdas att jäm- förelseinkomsterna skall beräknas på ett sådant sätt att de avspeglar värdet av samtliga faktiska och fiktiva inkomster som kommer att grunda pensionsrätt i det reformerade ålderspensionssystemet. Å andra sidan kan göras gällande att jämförelseinkomsterna skall beräknas så att de avspeglar endast värdet av faktiska pensionsgrundande förvärvsinkom- ster. Pensionsgrundande belopp för barnår skall främst ha till syfte att kompensera de grupper som har lägre förvärvsinkomster på grund av att de ändrar sitt arbetsutbud under sina barns första levnadsår. Det finns ett direkt samband mellan en försäkrads arbetsutbud och nivån på dennes faktiska förvärvsinkomster. Däremot finns det inte något motsvarande samband mellan arbetsutbud och eventuella fiktiva inkomster. Mot bak- grund härav ter det sig mest rimligt att utgå från att pensionsgrundande belopp för barnår bör kompensera för de lägre faktiska förvärvsinkoms- ter som blir följden av ett lägre arbetsutbud under de år då barnen är små. Regeringen anser inte, som någon remissinstans föreslagit, att om den generella jämförelseinkomsten enbart grundas på de pensions- grundande förvärvsinkomsterna alltså exkluderat socialförsäkringser- sättningarna skulle kompensationen vara jämnare och mer anpassad till svängningarna på arbetsmarknaden. Det torde dessutom inte finnas något administrativt acceptabelt sätt att särskilja inkomstslagen. Detta innebär att såväl den generella som den individuella jämförelseinkomsten bör beräknas på ett sådant sätt att den avspeglar värdet av samtliga pensions- grundande inkomster men inte av övriga pensionsgrundande belopp. Vid beräkningen av den individuella jämförelseinkomsten bör dock göras ett undantag från den föreslagna regeln. För att försäkrade som uppbär förtidspension enligt 13 kap. 2 § AFL (förtidspension beräknad på grundval av s.k. antagandepoäng) inte skall behandlas på annat sätt än förvärvsaktiva i detta hänseende bör även det särskilda pensionsgrun- dande belopp för antagandeinkomst som, enligt vad som föreslås i av- snitt 9, skall beräknas för sådana förtidspensionärer räknas in i den individuella jämförelseinkomsten. I avsnitt 9 behandlas frågan om be- räkning av pensionsgrundande belopp för barnår för förtidspensionärer mera utförligt. Som kommer att framgå av avsnitt 13.5 föreslår vi att i det reformerade ålderspensionssystemet skall inkomst av annat förvärvsarbete i princip grunda pensionsrätt endast till den del som hänförliga avgifter till ålderspensionssystemet för sådan inkomst betalats inom föreskriven tid. Om en försäkrad tillgodoräknats pen- sionsrätt på grundval av inkomst av annat förvärvsarbete men det senare visar sig att han eller hon inte betalat delar av avgifterna, måste pensionsrätten för det aktuella året räknas om. Utebliven avgiftsbetalning påverkar således storleken på den pensionsrätt som för året skall tillgodoräknas en försäkrad som har haft inkomst av annat förvärvsarbete. Däremot kommer den pensionsgrundande inkomst som fastställts för den försäkrade för det året inte att sättas ned på grund av den uteblivna avgiftsbetalningen. Detta innebär att den individuella jämförelseinkomsten för en försäkrad som året före barnets födelse haft inkomst av annat förvärvsarbete skulle kunna komma att beräknas som om avgifterna för det året till fullo betalats, vilket i sin tur skulle medföra att det pensionsgrundande beloppet för barnår beräknat enligt alternativ 1 skulle kunna komma att bli högre än om hänsyn skulle tas till i vilken omfattning avgifterna betalats. En sådan konsekvens kan, mot bakgrund av att det är staten som skall betala avgifter på pensionsgrundande belopp för barnår, inte anses acceptabel. Regeringen föreslår därför att det, vid beräkning av den individuella jämföresleinkomsten skall bortses från pensionsgrundande inkomster av annat förvärvsarbete för året före barnets födelse till den del den försäk- rade inte inom föreskriven tid betalat den till det året hänförliga ålders- pensionsavgiften och den allmänna pensionsavgiften för de inkomster- na. Regeringen föreslår således att det vid utfyllnad till den individuella jämförelseinkomsten skall ske en utfyllnad till en nivå som motsvarar summan av den fastställda pensionsgrundande inkomsten för den försäk- rade året före barnets födelse och, i förekommande fall, det pensions- grundande belopp för antagandeinkomst som kan ha fast- ställts för den försäkrade. I enligt med vad som ovan föreslagits, skall därvid i vissa fall bortses från delar av pensionsgrundande inkomster av annat förvärvsarbete. Genom detta beräkningsalternativ garanteras den försäkrade en pensionsrätt i princip motsvarande den som beräknats på hans eller hennes faktiska inkomster året före barnets födelse. Regeringen föreslår vidare att det vid fastställandet av den generella jämförelseinkomsten, dvs. genomsnittsinkomsten för samtliga försäkrade, skall tas hänsyn endast till pensionsgrundande inkomster och således inte till andra pensionsgrundande belopp som tillgodorä- knats de försäkrade under ett aktuellt år. Vidare föreslås att endast försäkrade som inte uppnått därvid skall medräknas. Om även försäkrade högre upp i åldrarna skulle räknas med, torde den generella jämförelseinkomsten bli lägre än med den här föreslagna ordningen. Vid bestämmandet av den generella jämförelsein- komsten skall sålunda totalsumman av de pensionsgrundande in- komsterna som för ett visst år fastställts för försäkrade som inte uppnått divideras med det totala antalet personer i dessa åldrar som haft sådana inkomster. Det pensionsgrun- dande beloppet enligt detta beräkningsalternativ utgörs av skillnaden mellan av den sålunda erhållna kvoten och den försäkrades utfyll- nadsinkomst. Med detta alternativ garanteras den försäkrade en pen- sionsrätt som bygger på det faktiska inkomstläget bland samtliga försäk- rade som förvärvsarbetar. Såväl beträffande utfyllnad till individuell som generell jämförelsein- komst skall utfyllnad ske till upp till en viss pensionsgrundande inkomst. En följd härav är att endast inkomster upp till intjänandetaket beaktas i jämförelserna. Mer än ett barn i "rätt" ålder Som redovisats ovan förslås att en försäkrad som har två eller flera barn (i vissa fall ålder) skall tillgodoräknas pen- sionsgrundande belopp för barnår till och med det år då det yngsta barnet fyller tre (eller fyra) år. Den försäkrade skall dock aldrig tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår dubbelt eller flerfaldigt. Vid utfyllnad till den individuella jämförelseinkomsten föreslår vi att följande skall gälla, vilket är i enlighet med de av antagna riktlinjerna. Om ytterligare ett barn föds efter det att pensionsgrundande belopp för det första barnet tillgodoräknats , bestäms den individuella jämförelseinkomsten för det andra barnet på nytt enligt de angivna prin- ciperna. Detta bör i princip också gälla för det fall att det andra barnet föds då det första barnet alltjämt ger rätt till pensionsgrun- dande belopp för barnår. Föräldern bör emellertid i det sistnämnda fallet under de sammanfallande barnåren få pensionsgrundande belopp för barnår beräknad på basis av antingen den individuella jämförelsein- komsten året före det första barnets födelse eller, om det är förmånligare, på grundval av den individuella jämförelseinkomsten året före det andra barnets födelse. När pensionsgrundande belopp för barnår har tillgodoräknats , bör dock det pensionsgrundande beloppet enligt alternativ 1 för de därpå följande barnåren beräknas endast genom utfyllnad upp till den individuella jämförelseinkomsten året före det andra barnets födelse, eftersom det första barnet då inte längre berättigar föräldern till pensionsgrundande belopp för barnår. 11.6 Förvärvsvillkoret Regeringens förslag: För att pensionsgrundande belopp för barnår slutligt skall ge upphov till utbetalning av ålderspension skall krävas att det för den försäkrade och i viss omfattning har fast- ställts pensionsgrundande inkomst. Med pensionsgrundande inkomst skall likställas pensionsgrundande belopp för förtidspensionärers an- tagandeinkomst. Det angivna villkoret förvärvsvillkoret skall vara uppfyllt genom att det för den försäkrade har fastställts en pensionsgrundande inkomst som för ettvart av uppgår till minst två gånger ett visst belopp. Beloppet skall motsvara inkomstbasbeloppet. skall det dock motsvara det förhöjda prisbasbeloppet. Vid bedömningen av om förvärvsvillkoret är uppfyllt skall beaktas endast sådan pensionsgrundande inkomst som har legat till grund för pensionsrätt. Vidare skall beaktas endast sådan pensionsgrundande inkomst som fastställs senast det år då den försäkrade fyllt . Promemorians förslag: Förslagen i Ds 1995:41 stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. I promemorian föreslogs dock att för- värvsvillkoret skulle anses uppfyllt om det för den försäkrade fastställs en pensionsgrundande inkomst som för ettvart av uppgår till ett visst belopp eller som för ettvart av uppgår till två gånger detta belopp. Något undantag för pensionsgrundande inkomst som inte legat till grund för pensionsrätt gjordes inte i Ds 1995:41. Remissinstanserna: Kammarrätten i har ifrågasatt om förvärvsvillkoret är utformat så att den försäkrade genom att uppfylla de krav som uppställs kan anses ha tillräcklig anknytning till arbetslivet. SAF och har ansett att förvärvsvillkoret bör skärpas betydligt genom att man exempelvis kräver en inkomst på två förhöjda prisbasbelopp . En möjlighet att genom relativt kort yrkes- verksamhet i landet få åtnjuta pension som till stor del är subventionerad av staten skulle annars med en ökad internationalisering successivt öka trycket på systemet. Skälen för regeringens förslag: Som nämnts inledningsvis skall enligt de antagna riktlinjerna för ålderspensionsreformen särskilda regler gälla för att pensionsgrundande belopp för barnår skall påverka den pension som faktiskt skall betalas ut till en försäkrad. Motsvarande skall gälla beträffande pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring. Innebörden av de antagna riktlinjerna är att det för att pensionsgrun- dande belopp för barnår och plikttjänstgöring slutligt skall ge upphov till utbetalning av ålderspension skall krävas bl.a. att pensionsrätt motsva- rande lägst ett visst belopp i princippropositionen benämnt lönebas- belopp har tillgodoräknats den försäkrade under åtminstone . I Ds 1995:41 föreslås i stället att villkoret knyts endast till storleken av den pensionsgrundande inkomsten. Vidare används inte termen lönebasbe- lopp. Där föreslås i stället att ett inkomstbasbelopp som i sak motsvarar vad som tidigare benämnts lönebasbeloppet skall tillskapas. Som framgår av avsnitt 6.4 föreslår regeringen också att ett inkomstbelopp skall tillskapas för det reformerade ålderspensionssystemet . För uppfyllandet av det angivna villkoret förvärvsvillkoret skall enligt de antagna riktlinjerna tas i beaktande pensionsgrundande för- värvsinkomster, socialförsäkringsersättningar m.m. samt den ålderspen- sionsrätt som tillgodoräknas förtidspensionärer på grundval av an- tagandeinkomst. Pensionsgrundande belopp för bakomliggande inkomst, barnår och plikttjänstgöring samt pensionsrätt som förvärvats genom delning mellan makar skall däremot inte kunna påverka bedömningen av om förvärvsvillkoret har uppfyllts eller inte. Villkoret skall kunna uppfyllas före eller för vilken pensionsgrundande belopp för barnår har tillgodoräknats. I det senare fallet blir pensionsrätterna latenta till dess villkoret har uppfyllts. Med den i princippropositionen angivna utformningen av förvärvs- villkoret var det således av betydelse hur stor sammanlagd pensionsrätt som den pensionsberättigade hade tjänat in. Eftersom inte all pensions- rätt utan endast pensionsrätt grundad på pensionsgrundande förvärvs- inkomster m.m. skulle tas med i bedömningen skulle i sådant fall krävas särregistrering av ett antal olika pensionsrätter. Syftet med förvärvsvillkoret är att ställa krav på viss anknytning till arbetslivet för att pensionsgrundande belopp för barnår och plikttjänst- , som finansieras av allmänna skattemedel, skall ge upphov till faktisk utbetalning av pension. Detta syfte kan i lika hög grad uppnås genom att, i stället för att låta förvärvsvillkoret vara beroende av att pensionsrätt till ett visst belopp intjänats, kräva endast att den pensions- grundande inkomsten och i förekommande fall pensionsgrundande belopp för antagandeinkomst har uppgått till ett visst lägsta belopp under ett visst antal år. Mot denna bakgrund förslogs i Ds 1995:41 att förvärvsvillkoret skulle utformas efter den nu nämnda principen.