prop · GL03150D4 · 1998-01-01 00:00:00 — Förslag till lagändringar i dessa delar lämnas i regeringens proposition 1997/98:151 där även vissa andra förslag om vad socialavgifterna skall finansiera lämnas. Arbetsskadefonden Arbetsskadeavgifter förs enligt nuvarande bestämmelser i lagen (1981:691) om socialavgifter till arbetsskadefonden, med vars tillgångar kostnaden för ersättningar enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och motsvarande äldre bestämmelser samt förvaltningskostnader skall täckas. Arbetsskadeavgiften skall i enhetlighet med beslut föras till en bruttoredovisad inkomsttitel. Inkomsterna från arbetsskadeavgiften kan för beräknas uppgå till medan utgifterna kan beräknas uppgå till . Arbetsskadefonden uppvisar ett ackumulerat underskott som vid utgången av beräknas uppgå till . Det årliga överskottet, som kan beräknas uppgå till , medför att skulden kan beräknas uppgå till vid utgången av . beräknas inkomsterna från arbetsskadeavgiften uppgå till medan utgifterna kan beräknas till , varav utgörs av utgifter för den i proposition 1997/98:151 föreslagna statliga ålderspensionssavgiften. Det innebär ett överskott på ca 3,2 miljarder och att arbetsskadefondens skuld kan reduceras med detta belopp . Regeringen avser, trots att fonden avvecklas, i samband med budgetpropositionerna redovisa inkomster och ackumulerad skuld. Delpensionsfonden Delpensionsavgifter förs enligt lagen om socialavgifter till en fond, benämnd delpensionsfonden, med vars tillgångar kostnaderna för pensioner enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring och motsvarande äldre bestämmelser skall täckas. Regeringen har i proposition 1997/98:151 om Inkomstgrundad ålderspension, m.m. avsnitt 29 föreslagit att delpension inte skall kunna nybeviljas eller ökas efter utgången av . Regeringen föreslår i samma proposition vidare att delpensionsavgiften slopas och att delpension skall skattefinansieras fr.o.m. . Motiven till förslagen redogörs för i den nämnda propositionen. Konsekvenser för statsbudgeten Den planerade ändringen av redovisningen på statsbudgeten genom att fonderna för arbetsskadeförsäkringen och delpensionsförsäkringen avvecklas från och med innebär att ramarna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom höjs. Utgifterna för arbetsskadeförsäkringen och delpensionsförsäkringen förs upp som nya anslag under utgiftsområde 10 respektive 11. En omfördelning behöver således göras inom det statliga utgiftstaket. Utgifterna inom dessa utgiftsområden ökar medan utgifterna inom socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten minskar i motsvarande omfattning. Det statliga utgiftstaket påverkas inte (se tabell). TABELL 4.14 OMFÖRDELNING AV UTGIFTER UNDER UTGIFTSTAKET MILJONER KRONOR 2001 Statsbudgeten UO 10 UO 11 +6 137 +96,9 + 6 292 +118 Socialförsäkringsekt orn vid sidan om statsbudgten -6 198 -6 233,9 -6 410 Netto 0 0 0 Den ändrade redovisningsprincipen påverkar också anslagen under utgiftsområde 10, för B1 och B2 Allmänna försäkringskassor, eftersom dessa tillförs medel från arbetsskadefonden för administration av försäkringen. Medel för denna administration tas upp under respektive ramanslag. Inte heller detta medför några statsfinansiella konsekvenser. 4.8 Ålderspensionsreformen Inledning Regeringen lägger med den ekonomiska vårpropositionen fram förslag om reformering av ålderspensionssystemet, baserat på en uppgörelse mellan regeringen och företrädare för Moderata samlingspartiet, , liberalerna samt . Förslaget redovisas dels i propositionen Inkomstgrundad ålderspension m.m. (prop. 1997/98:151), dels i propositionen Garantipension m.m. (prop. 1997/98:152). Ålderspensionsreformen kommer att fr.o.m medföra betydande förändringar vad gäller bl.a. statens och AP-fondens inkomster och utgifter samt statens lånebehov och statsskulden. Däremot kommer den konsoliderade offentliga sektorns finanser, dvs. staten inklusive ålderspensionssystemet, inte att påverkas. Reformen har således inga effekter som kan påverka uppfyllandet av de budgetpolitiska målen för det offentliga sparandet. På statsbudgeten innebär reformen högre utgifter på vissa utgiftsområden och utgiftsområdesramarna för dessa, liksom det totala utgiftstaket, måste därför revideras. Den exakta utformningen av det nya pensionssystemet och övergången till de nya reglerna har fram till varit föremål för beredning. Det har därför inte funnits möjlighet att i denna proposition beakta ålderspensionsreformens effekter vad gäller beräkning av ramar för utgiftsområden m.m. I regeringens förslag till utgiftstak för som redovisas i avsnitt 4.4, inkluderas sålunda inte de ålderspensionsavgifter som skall belasta statsbudgeten. Även vissa administrationskostnader är inte beaktade av samma skäl. Regeringen avser att i budgetpropositionen lämna reviderade förslag till utgiftstak där hänsyn tas till effekterna av ålderspensionsreformen. Inte heller i de redovisningar av de offentliga finanserna som lämnas i kapitel 4 respektive i bilagorna till denna proposition inkluderas effekterna av ålderspensionsreformen. Nedan redovisas en preliminär beräkning av de finansiella effekterna av förslagen i ovan nämnda propositioner. Socialavgifter Avsikten är att det reformerade ålderspensionssystemet skall finansieras med ålderpensionsavgifter som motsvarar den ålderspensionsrätt som tjänas in. Detta innebär att avgifterna skall uppgå till av pensionsgrundande inkomster och pensionsgrundande belopp. Avgiften skall tas ut inom ramen för ett oförändrat totalt skatte- och avgiftsuttag. Det har emellertid inte varit möjligt att nå en politisk uppgörelse om i vilka former ålders- pensionsavgiften skall tas ut och hur eventuell kompensation för höjda avgifter skall utformas. föreslås därför att nuvarande avgiftssatser inte förändras, så att den allmänna pensionsavgiften uppgår till av avgiftsunderlaget och arbetsgivar- och egenavgiften i form av ålderspensionsavgift till . I nedan redovisade kalkyler görs ett beräkningsmässigt antagande att dessa avgiftssatser är oförändrade hela perioden t.o.m. . Regeringen avser att senare återkomma med ett slutligt förslag till hur avgifterna till det reformerade ålderspensionssystemet skall utformas. I propositionen Inkomstgrundad ålderspension m.m. (prop. 1997/98:151) lämnas förslag om att allmän pensionsavgift skall dras ifrån vid beräkning av pensionsgrundande inkomst. skall taket för pensionsgrundande inkomster och belopp utgöra 7,5 förhöjda basbelopp. Det medför att den högsta bruttoinkomst, inklusive allmän pensionsavgift på , som ger pensionsrätt kommer att vara 8,06 förhöjda basbelopp. Detta skall även utgöra taket för uttag av allmän pensionsavgift. Jämfört med oförändrade regler innebär detta en höjning av taket för allmän pensionsavgift. I ovan nämnda proposition föreslås vidare att ett belopp motsvarande av pensionsunderlaget skall tillföras premiepensionssystemet. avsätts medel på inlåningskonto i för framtida utbetalning till premiereservsystemet. Dessa avsättningar sker genom att en viss andel av ålderspensionsavgifterna förs till detta konto, i stället för till AP-fonden. är denna andel bestämd till av avgiftsintäkterna. Andelen är emellertid baserad på förutsättningen att premiepensionsandelen skall utgöra , medan förslaget är att denna andel skall vara . Därtill är denna andel för lågt satt för att motsvara intjänad pensionsrätt för premiepension. Andelen föreslås därför i propositionen Inkomstgrundad ålderspension m.m. bli reviderad till . Sammantaget kan dessa förslag beräknas få följande effekter. TABELL 4.15 AVGIFTSINKOMSTER MILJARDER KRONOR Exkl reform 55,7 57,4 59,4 61,5 Inkl reform 58,4 60,4 62,5 Skillnad 1,0 1,0 1,0 Ålderspensionsavgift 49,8 51,8 54,4 56,6 Fördelning exkl. reform AP-fonden Statsbudget 7,22, 39,9 4,0 12,7 Fördelning inkl. reform AP-fonden Statsbudgeten 7, 34,5 4,0 18,1 Effekter för statsbudgetens utgifter Avgiftsunderlaget för ålderpensionsavgift breddas till att omfatta alla inkomster som ger pensionsrätt. Det innebär att statlig ålderspensionsavgift på skall betalas för sådana transfereringar och inkomstersättningar som finansieras över statsbudgeten. Avgifterna belastar respektive anslag. Det kan noteras att dessa inkomstslag redan ingår i underlaget för den allmänna pensionsavgiften. Statlig ålderspensionsavgift tas endast ut på inkomstdelar upp till förmånstaket på 7,5 förhöjda basbelopp. Den avgift som belastar budgeten har därför beräknats till . Full ålderspensionsavgift på betalas över statsbudgeten för sådana pensionsgrundande belopp som tillgodoräknas i pensionssystemet. Det gäller bl.a. den s.k. barnårsrätten samt förtidspensionärernas antagandeinkomst. De samlade effekterna framgår av tabell 4.16 TABELL 4.16 EFFEKTEN AV BREDDAT AVGIFTSUNDERLAG ÅLDERSPENSIONSAVGIFT PÅ 6,40 PROCENT MILJARDER KRONOR 2001 Pensionsgrundande transfereringar 7,6 7,4 7,3 Pensionsgrundande belopp 11,9 12,1 12,8 Summa 19,4 19,5 20,1 Hur dessa belopp fördelar sig på utgiftsområden framgår av tabell 4.17. TABELL 4.17 FÖRÄNDRING AV UTGIFTSRAMAR TILL FÖLJD AV PENSIONSREFORMEN MILJONER KRONOR Breddning av avgifts- underlaget 6 Totalförsvar1 4 4 4 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1 1 1 10 Ekonom. trygghet vid sjukdom och handikapp 11 247 11 528 12 185 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12 6 7 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 4 745 4 883 5 089 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 1 887 1 479 1 299 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 846 865 756 15 Studiestöd 600 633 639 16 Utbildning och universitetsforskning 28 30 32 17 Kultur, media, trossamfund och fritid 18 18 18 Summa 19 433 19 492 20 079 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 24 504 25 515 26 718 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -30 901 -31 359 -31 850 Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten 6 937 5 844 5 132 Summa 0 0 0 Total effekt på utgiftstaket 19 433 19 492 20 079 1 Exklusive pensionsrätt för plikttjänstgöring (se prop. 1997/98:151). Omföring av betalningsansvar Ett syfte med ålderspensionsreformen är att tillskapa ett renodlat system för inkomstrelaterad ålderspension knutet till AP-fonden. Betalningsansvaret för ATP- pensioner i form av förtids- och efterlevandepensioner flyttas därför från AP-fonden till statsbudgeten. I gengäld överförs betalningsansvaret för folkpension i form av ålderspension, till de pensionärer som har rätt till ATP, från statsbudgeten till AP- fonden. TABELL 4.18 OMFÖRING AV BETALNINGSANSVAR MILJARDER KRONOR 2001 Från AP-fond till statsbudgeten Förtidspensioner 24,5 25,5 26,7 Efterlevandepension 12,9 13,5 14,0 Från statsbudget till AP-fonden Folkpensioner 43,8 44,8 45,9 Finansiell infasning I syfte att kompensera den belastningen på statsbudgeten som ålderspensionsreformen medför föreslås i propositionen Inkomstgrundad ålderspension m.m. att det sker en överföring av medel från AP-fonden till staten. Beslut om storleken på denna överföring skall avvakta tills ytterligare underlag tagits fram. Övergångsvis sker en överföring med vartdera året. Inriktningen skall vara att det därefter sker en engångsvis överföring. I nedanstående tabell har gjorts ett beräkningtekniskt antagande om att det sker en engångsvis överföring på . Beloppet är beräknat så att det ger samma effekt för AP-fonden som om ålderspensionsreformen hade genomförts fullt ut och det då skett en engångsöverföring på , vilket är den övre gränsen för det intervall som angavs som en rimlig överföring i departementspromemorian AP- fonden och det reformerade ålderspensionssystemet (Ds 1998:7). TABELL 4.19 ÖVERFÖRING FRÅN AP-FONDEN TILL STATSBUDGETEN MILJARDER KRONOR 2001 Totalt 45 45 2351 ande 45 45 1721 1 Anm: Beräkningstekniskt antagande. Statens in- och utlåning Avsikten är att påbörja utbetalningar till det nya premiepensionssystemet. Det medför att medel förs från inlåningskontot i via den nyinrättade till de fondförvaltare den enskilde försäkringstagaren angett. skall medel motsvarande pensionsrätt för premiepension 1995, 1996 och 1997 inklusive viss avkastning utbetalas. Det sammantagna beloppet inklusive ränta är uppskattat till . Som framgår ovan kommer bruttoinlåningen till premiereservkontot hos att öka med ca . En effekt av att statsskulden reduceras är att utgifterna för statsskuldräntor blir lägre, vilket bidrar till ett minskat lånebehov. Vid den beräkningsmässigt antagna engångsöverföringen påverkas emellertid statsskuldsräntorna av två motverkande faktorer. Amorteringen av statsskulden leder i sig till lägre räntebetalningar. används överföringen från AP-fonden till att förtidsinlösa vissa utestående lån. Detta ger upphov till kursförluster, eftersom marknadsvärdet på de inlösta obligationerna ofta överstiger det bokförda värdet. Sådana kursförluster bokförs som ränteutgifter. Sammantaget innebär detta att ränteutgifterna blir något högre än vad de skulle varit utan reform. Statens lånebehov och statsskulden Sammantaget beräknas pensionsreformen få följande effekter på statens lånebehov med utgångspunkt från de beräkningsmässiga antaganden som angetts avseende den finansiella infasningen. TABELL 4.20 STATENS LÅNEBEHOV MILJARDER KRONOR 2001 Lånebehov exkl. reform -6,2 -40,4 -63,3 Breddat avgiftsunderlag 19,4 19,5 20,1 Ändrat betalningsansvar -6,4 -5,8 -5,1 Överföring från AP- fonden -45,0 -45,0 -172,01 Statsskuldsräntor -3,1 -1,8 0,8 Summa -35,1 -33,1 -156,3 Utbetalning av premiepensionsmed el 37,0 17,6 18,4 Ökad avsättning i 5,0 5,2 5,4 Totalt -3,0 -20,8 -143,2 Lånebehov inkl. reform -9,2 -61,2 -206,5 1 Anm: Beräkningstekniskt antagande Ålderspensionsreformen medför således, med de förutsättningar anges ovan vad gäller bl.a. avgiftsuttaget, att statens lånebehov reduceras. Därmed blir även statsskulden mindre. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld beräknas genom att till statsskulden lägga kommunernas skulder och dra ifrån interna fordringar inom offentlig sektor, främst AP-fondens och kommunernas innehav av statspapper. I tabell 4.21 redovisas en beräkning av den konsoliderade bruttoskulden. Överföringen från AP-fonden till statsbudgeten antas vara portföljneutral, dvs. ha samma sammansättning mellan statspapper, bostadspapper och likvida medel som AP-fondens totala tillgångar. Det innebär att staten övertar bostadspapper från AP-fonden. Dessa skall förvaltas till förfall och påverkar inte statsskulden . beräknas av den totala överföringen på påverka lånebehov och statsskuld. TABELL 4.21 EFFEKTER PÅ OFFENTLIG BRUTTOSKULD 1999 2000 2001 Statsskuld, procent av BNP exkl reform inkl reform 65,4 57,4 Konsoliderad bruttoskuld,proc ent av BNP exkl reform inkl reform 62,7 59,1 Allmänna pensionsfonden Fullt genomförd skall ålderspensionreformen innebära en påtaglig förstärkning av AP-fondens löpande netto mellan avgiftsintäkter och pensionsutbetalningar. I gengäld sker som framgår ovan en överföring av medel till statsbudgeten. Med de förslag som lämnas, som inte omfattar finansieringen, blir emellertid effekten att AP-fondens avgiftsnetto istället något försämras. TABELL 4.22 AP-FONDENS FINANSER MILJARDER KRONOR 2001 Finansiellt sparande exkl reform 3,2 -3,4 -7,8 Effekter av pensions-reform 9,0 9,4 10,5 Överföring -45,0 -45,0 -235,01 Ränteeffekt 0 -1,9 -3,7 Finansiellt sparande inkl. reformen -32,8 -40,9 -236,0 1 Anm: Beräkningstekniskt antagande AP-fondens behållning värderad till marknadsvärde uppgick vid utgången av till . Med ovan angivna förutsättningar kan fondens behållning vid utgången av beräknas uppgå till .