prop · GL036 · 1998-01-01 00:00:00 — , , , , , och kommuner anser dock att det vore bättre med ett förslag som innebär att ansvaret för den förebyggande hälsovården för barn i förskoleklass överförs till skolhälsovården eller uttrycker önskemål om att ett sådant förslag läggs . HSO påpekar att barn med funktionsnedsättning inte under några för- hållanden får gå miste om habiliterande eller medicinska insatser. HSO:s erfarenheter visar att kontakten med barnhabilitering ofta bryts i och med att barnet börjar i skolan. Organisationen anser att det kommande lagför- slaget bör innehålla ett förtydligande om att habilitering skall ingå i pla- neringen inför skolstarten. Arbetsgruppen har föreslagit att en bestämmelse införs som gör det möj- ligt för specialskolorna att efter avtal med den kommun där skolan är be- lägen fullgöra kommunens skyldighet att anordna förskoleklass och skol- barnsomsorg för döva och gravt hörselskadade barn. Det fåtal remissinstanser som har kommenterat förslaget är i stort sett positiva, med några få undantag eller kommentarer. Några remissinstanser pekar på att det kan förekomma praktiska pro- blem kring övergången förskoleklass specialskola i de fall barnen inte bor i ett län där specialskolan är belägen. SDR, Manillaskolan, Öster- vångskolan, HRF är några av de som berör denna fråga. avstyrker förslaget bl.a. med hänsyn till att det endast omfattar de barn som är bosatta på skolorten. hänvisar också till att kommittén om funktionshindrade elever i skolan (FUNKIS) har i upp- drag att utreda frågan om ansvaret för de statliga specialskolorna. Öster- vångskolan anser att skolan bör ha möjlighet att sluta avtal om försko- leklass med alla 29 kommuner, som omfattas av skolans upp- tagningsområde. kommun föreslår att specialskolorna bör få sluta avtal med närbelägna kommuner om förskoleklass och skolbarnsomsorg. anser att arbetsgruppen i alltför liten utsträckning behandlat situationen för elever med funktionshinder. förordar att regeringen återkommer med ett genomarbetat förslag till hur försko- leklass skall anordnas för elever med funktionshinder eller utvecklings- försening. FUB håller med om att det är viktigt med utrymme för flexibla lös- ningar för särskolans elever, men anser inte att exempel på sådana lös- ningar bör beskrivas. En sådan exemplifiering kan lätt leda till att kom- munerna skapar permanenta lösningar för barn med utvecklingsstörning i stället för att vara flexibla och utgå från barnens behov. Även HO är tveksam till resonemanget om att förskoleklass i särskolan kan vara ett alternativ. HO anser att utvecklingsstörda barns behov av förskoleverk- samhet skall tillgodoses i den reguljära verksamheten i närheten av hem- met. Arbetsgruppen har föreslagit att verksamheten i förskoleklassen skall omfattas av skolsekretessen samt att barnomsorgen får en sekretess som överensstämmer med den som gäller i skolan. Flertalet remissinstanser anser att det är nödvändigt med samma sek- retess vad gäller de verksamheter som integreras. Ett antal kommuner liksom RHS, HRF, SDR och Friskolornas Riksför- bund har endast kommenterat förslaget vad gäller förskoleklass och skol- barnsomsorg. kommun framhåller att det tydligare bör framgå att samma sekretess föreslås för förskola, förskoleklass, skola och skolbarnsomsorg. anser att förskola, förskoleklass och skol- barnsomsorg bör behålla den sekretess som gäller . anser att förslaget löser en del av problematiken kring olika sekretess i verksamheter för barn och ungdomar, men att konsek- venserna av en förändrad sekretess för åldrarna 1 inte är tillräckligt utredd. Förbundet anser också att det borde framgå i betänkandet att an- mälningsplikten inte påverkas. i menar att de gällande sekretessbestäm- melserna i socialtjänstlagen har varit en säkerhet och ett stöd för barn och föräldrar när de kommunicerat med personalen. , som hänvisar till yttrande, menar att skolbarnsomsorg och förskoleklass kan omfattas av samma sekretess som . Kon- sekvenserna av att förändra sekretessen även för förskoleverksamhet är dock alltför lite utredda. Verksamhetens sociala innehåll och det nära samarbetet med hemmet talar mot förslaget i betänkandet. kommun, i län och Föreningen anser att alla pedagoger bör omfattas av den strängare sek- retessen, eftersom dagens stränga sekretess inom har stor betydelse för föräldrarnas förtroende för barnomsorgen. Endast och kommuner har kommenterar den s.k. gles- bygdsmodellen. kommun anser att det inte finns skäl att behålla modellen medan kommun menar att möjligheten till särlös- ningar måste finnas kvar för glesbygden. Endast ett fåtal av kommunerna har kommenterat finansieringsprincipen. Av dessa instämmer och kommuner samt Manil- laskolan i arbetsgruppens bedömning att förändringarna inte ökar kostna- derna för kommunerna. och kommuner framhåller att de har genomfört integrering respektive tioårig skolgång utan extra kostnader. menar dock att lokalinvesteringar krävs för att genomföra en verksamhetsintegrering. hävdar att övertagande av tillståndsgivningen för förskoleverksamhet i enskild regi innebär ökade kommunala kostnader. HRF och SDR delar inte arbets- gruppens uppfattning då det gäller resurser för barn och ungdomar med funktionsnedsättningar. Statskontoret anser att en utbyggnad av pedagogisk verksamhet för barn som står helt utanför barnomsorg kan rymmas inom de resur- ser som förskolan disponerar. RHS anser att det är bra att arbetsmiljölagen kommer att omfatta försko- leklassen, men ifrågasätter varför lagen inte skall gälla för skolbarnsom- sorg. BO är positiv till förslaget men menar att när arbetsmiljölagen är tänkt att omfatta även yngre barn bör lagen utformas utifrån elevernas situation så att den får bättre genomslag än på både skol och för- skoleområdet. Arbetarskyddsstyrelsen anser att arbetsgruppens förslag innebär ett klarläggande eftersom förskoleklass uttryckligen anges vara utbildning. Detta innebär en tydlig gräns mot förskola och skolbarnsomsorg där ar- betsmiljölagen inte gäller. Lagrådsremissens lagförslag 2 Lagtext 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1980:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)1 dels att 1 kap. 1 och 4 §§, 2 kap. 3, 4 och 5 §§, 3 kap. 7 §, 6 kap. 3 §, 7 kap. 6 § och 14 kap. 1 och 3 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya kapitel, 2 a och 2 b kap., av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § För barn och ungdomar anordnar det allmänna utbildning i form av grundskola och gymnasieskola samt vissa motsvarande skolformer, nämligen särskola, specialskola och sameskola. , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sa- meskolan bildar det offentliga skol- väsendet för barn och ungdom. Dessutom finns särskilda utbild- ningsformer som anordnas av det allmänna för dem som till följd av sjukdom eller av annat skäl inte kan delta i skolarbetet inom det offent- liga skolväsendet. För barn och ungdomar anordnar det allmänna utbildning i form av förskoleklass, grundskola och gym- nasieskola samt vissa motsvarande skolformer, nämligen särskola, spe- cialskola och sameskola. Förskoleklassen, , gymnasieskolan, särskolan, spe- cialskolan och sameskolan bildar det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Dessutom finns sär- skilda utbildningsformer som an- ordnas av det allmänna för dem som till följd av sjukdom eller av annat skäl inte kan delta i skol- arbetet inom det offentliga skol- väsendet. Det allmänna anordnar också pedagogisk verksamhet i form av förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg. För dessa verksamheter gäller i denna lag endast bestäm- melserna i 2 a kap. 4 §2 Kommunerna är huvudmän för . Kommunerna är huvudmän för förskoleklassen och . Kommuner och landsting är huvudmän för gymnasieskolan. 3 §3 Varje kommun och landsting är skyldig att för undervisningen an- vända lärare som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Kommuner och landsting är skyl- diga att för undervisningen använda lärare, förskollärare eller fritids- pedagoger som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Undantag får göras endast om personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna. Varje kommun och landsting skall vidare sträva efter att för undervis- ning i gymnasieskolan, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsut- bildning anställa lärare som har forskarutbildning. 4 §4 För att få anställas som lärare i det offentliga skolväsendet utan tidsbegränsning skall den sökande dels behärska svenska språket, om det inte finns synnerliga skäl att medge annat, dels ha nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller beträffande det offentliga skolvä- sendet, särskilt de föreskrifter som anger målen för utbildningen, dels också uppfylla ett av följande krav: Sökanden har genomgått svensk lärarutbildning med huvud- saklig inriktning mot den undervis- ning anställningen avser eller en därmed jämställd lärarutbildning i ett annat nordiskt land eller ett an- nat land som tillhör Europeiska frihandelssammanslutningen eller Europeiska unionen. Sökanden har genomgått annan högskoleutbildning som av förklarats i huvudsak motsvara sådan lärarutbildning som avses under 1. För att få anställas som lärare, förskollärare eller fritidspedagog i det offentliga skolväsendet utan tidsbegränsning skall den sökande dels behärska svenska språket, om det inte finns synnerliga skäl att medge annat, dels ha nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller beträffande det offentliga skolvä- sendet, särskilt de föreskrifter som anger målen för utbildningen, dels också uppfylla ett av följande krav: 1. Sökanden har genomgått svensk lärarutbildning respektive barn och ungdomspedagogisk ut- bildning med huvudsaklig inrikt- ning mot den undervisning anställ- ningen avser eller en därmed jäm- ställd pedagogisk utbildning i ett annat nordiskt land eller ett annat land som tillhör Europeiska frihan- delssammanslutningen eller Euro- peiska unionen. Sökanden har genomgått annan högskoleutbildning som av förklarats i huvudsak motsvara sådan pedagogisk utbildning som avses under 1. Om det saknas sökande som uppfyller kraven enligt 1 eller 2, men det finns särskilda skäl att anställa någon av de sökande utan tidsbegräns- ning, får sådan anställning komma till stånd, ifall den sökande har mot- svarande kompetens för den undervisning som anställningen avser och det dessutom finns skäl att anta att sökanden är lämpad att sköta under- visningen. 5 § Den som inte uppfyller kraven enligt 4 § får anställas som lärare för högst i sänder. Den som inte uppfyller kraven enligt 4 § får anställas som lärare, förskollärare respektive fritidspe- dagog för högst i sänder. 2 a kap. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 1 § Varje kommun svarar för att barn som är bosatta i och som stadigvarande vistas i kommunen erbjuds förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Verksamheterna kan också anordnas av enskilda. Förskoleverksamheten avser barn som inte går i skolan. Skolbarnsomsorgen avser barn till och med ålder som går i skolan. 2 § Förskoleverksamheten bedrivs i form av förskola, som organiseras som daghem eller deltidsgrupp, i form av familjedaghem och i form av kompletterande förskoleverk- samhet (öppen förskola). Skolbarnsomsorgen bedrivs i form av fritidshem, integrerad skol- barnsomsorg eller familjedaghem. För barn mellan tio och kan skolbarnsomsorgen även bedrivas i form av öppen fritidsverksamhet. Skolbarnsomsorgen skall ta emot barn under den del av dagen då de inte vistas i skolan och under lov. 3 § Förskoleverksamhetens uppgift är att genom pedagogisk verksam- het erbjuda barn fostran och om- vårdnad. Skolbarnsomsorgens upp- gift är att komplettera skolan samt erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. För bedrivande av förskoleverk- samhet och skolbarnsomsorg skall det finnas personal med sådan ut- bildning eller erfarenhet att bar- nens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgo- doses. Barngrupperna skall ha en lämplig sammansättning och stor- lek. Lokalerna skall vara ända- målsenliga. Förskoleverksamheten och skol- barnsomsorgen skall utgå från varje barns behov. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveck- ling skall ges den omsorg som de- ras speciella behov kräver. 4 § Om ett barn vårdas på sjukhus eller i någon annan institution, skall huvudmannen för institutionen sörja för att barnet får tillfälle att delta i verksamhet som motsvarar den som erbjuds i förskola, fritids- hem eller integrerad skolbarnsom- sorg. 5 § Kommunens uppgifter inom för- skoleverksamheten och skolbarns- omsorgen fullgörs av den eller de nämnder som kommunfullmäktige bestämmer. Kommunen får sluta avtal med någon annan om att utföra kommu- nens uppgifter inom förskoleverk- samheten och skolbarnsomsorgen. Genom ett sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun. Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får inte med stöd av denna bestäm- melse lämnas till ett bolag, en före- ning, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ. 6 § Förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg skall tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsar- bete eller studier eller barnets eget behov. Förskoleverksamhet skall tillhan- dahållas barn som har fyllt . Barn som inte har fyllt skall tillhandahållas förskola om barnet omfattas av 9 §. 7 § När vårdnadshavaren har anmält behov av plats inom förskoleverk- samheten eller skolbarnsomsorgen, skall kommunen erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål. Kommunen kan fullgöra sin skyl- dighet enligt 6 § också genom att utan oskäligt dröjsmål hänvisa bar- net till en motsvarande plats i en- skild förskola, enskilt fritidshem eller enskild integrerad skolbarns- omsorg. Kommunen skall ta skälig hänsyn till vårdnadshavarens önskemål om omsorgsform när den erbjuder plats inom förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen enligt första eller andra stycket. 8 § Plats inom förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen skall er- bjudas så nära barnets eget hem eller skola som möjligt med beak- tande av vad som krävs för att ef- fektivt utnyttja lokaler och andra resurser. Skälig hänsyn skall också tas till vårdnadshavarens önskemål. 9 § Barn som av fysiska, psykiska el- ler andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skall anvisas plats i förskola, fritidshem eller integrerad skolbarnsomsorg, om inte barnens behov av sådant stöd tillgodoses på något annat sätt. Kommunen skall genom uppsö- kande verksamhet ta reda på vilka barn som behöver anvisas plats enligt första stycket. Kommunen skall verka för att barnen utnyttjar den anvisade platsen och informera föräldrarna om verksamheten och syftet med denna. 10 § För plats i förskola, fritidshem, integrerad skolbarnsomsorg och familjedaghem som kommunen an- ordnar får skäliga avgifter tas ut enligt grunder som kommunen be- stämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostna- der. För sådana platser i förskola som avses i 9 § får avgift tas ut endast till den del verksamheten överstiger eller . 11 § I ärenden som avser myndighets- utövning mot någon enskild skall följande bestämmelser i förvalt- ningslagen (1986:223) tillämpas: 14 § första stycket om en parts rätt att meddela sig muntligen, 16 och 17 §§ om en parts rätt att få del av uppgifter, 20 § om motivering av beslut, samt 26 § om rättelse av skrivfel och liknande. Bestämmelserna i 16 och 17 §§ förvaltningslagen gäller dock inte uppgifter som rör någon annan sökande i ett ärende om plats i för- skola eller fritidshem. 12 § Om kommunens uppgifter inom förskoleverksamheten och skol- barnsomsorgen fullgörs av flera nämnder skall varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, till de övriga lämna de uppgifter som behövs för att administrera fördel- ningen av platser. 13 § Ett bolag, en förening, en sam- fällighet, en stiftelse eller en enskild individ som yrkesmässigt vill driva en förskola, ett fritidshem eller in- tegrerad skolbarnsomsorg skall ha tillstånd till detta av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Ett sådant tillstånd meddelas tills vidare eller . Tillstånd behövs inte för sådan verksamhet som kommunen genom avtal enligt 5 § andra stycket har överlämnat till en enskild att utföra. 14§ Tillstånd att bedriva sådan verk- samhet som avses i 13 § får beviljas endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Tillstånd får förenas med villkor av betydelse för kvalitet och säker- het i verksamheten. Om verksamheten helt eller till väsentlig del ändras eller flyttas, skall nytt tillstånd sökas. 15 § Verksamhet som avses i 13 § står under tillsyn av den kommun där verksamheten bedrivs. Kommunen har rätt att inspektera verksamhe- ten och får inhämta de upplys- ningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. 16 § Om det föreligger något missför- hållande i sådan verksamhet som avses i 13 §, skall kommunen före- lägga den som ansvarar för verk- samheten att avhjälpa missförhål- landet. Om missförhållandet är allvarligt och kommunens föreläggande inte följs, får kommunen återkalla till- ståndet. 17 § Kommunen kan lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och en- skild skolbarnsomsorg, om verk- samheten uppfyller de krav som anges i 3 § och avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kom- munens kostnad per barn i motsva- rande verksamhet. 18 § Den som är eller har varit verk- sam inom yrkesmässigt bedriven enskild förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg får inte obehöri- gen röja vad han eller hon därvid har fått veta om enskildas person- liga förhållanden. 19 § Kommunens beslut i ärenden om tillstånd enligt 13 § och om före- läggande eller återkallande av till- stånd enligt 16 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Kommunens beslut om föreläg- gande eller återkallande av till- stånd enligt 16 § och domstols mot- svarande beslut gäller . Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 20 § Till böter döms den som utan till- stånd bedriver verksamhet som av- ses i 13 §. Allmänt åtal får väckas endast efter medgivande av den kommun där verksamheten bedrivs eller av . 2 b kap. Förskoleklassen 1 § Utbildningen i förskoleklassen skall stimulera varje barns utveck- ling och lärande. Den skall ligga till grund för fortsatt skolgång. Särskilt stöd skall ges till barn som behöver det. 2 § För barn som är bosatta i Sve- rige skall den kommun där barnet stadigvarande vistas anvisa plats i förskoleklassen från och med höst- terminen det år då barnet fyller till dess att barnet skall börja fullgöra sin skolplikt. Förskoleklas- sen skall omfatta minst . Barn får tas emot i förskoleklas- sen före höstterminen det år då barnet fyller . Kommunen får sluta avtal med någon annan om att utföra kommu- nens uppgifter beträffande försko- leklassen. Genom ett sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun. Uppgifter som innefattar myndig- hetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till ett bolag, en förening, en sam- fällighet, en stiftelse eller en enskild individ. 3 § Plats i förskoleklassen skall an- visas så nära barnets eget hem som möjligt med beaktande av vad som krävs för att effektivt utnyttja loka- ler och andra resurser. Skälig hän- syn skall också tas till vårdnadsha- varens önskemål. Kommunen skall verka för att barnen utnyttjar den anvisade plat- sen och informera föräldrarna om verksamheten och syftet med denna. 4 § Om ett barn vårdas på sjukhus eller i någon institution, skall hu- vudmannen för institutionen sörja för att barnet får tillfälle att delta i verksamhet som motsvarar den som erbjuds i förskoleklassen. 5 § Utbildningen i förskoleklassen skall vara avgiftsfri. Till den del verksamheten överstiger eller får dock kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kom- munen bestämmer. Skäliga avgifter får också tas ut för barn som tas emot med stöd av 2 § andra stycket. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. 6 § Ett bolag, en förening, en sam- fällighet, en stiftelse eller en enskild individ som yrkesmässigt vill be- driva verksamhet som motsvarar förskoleklassen skall ha tillstånd till detta av den kommun där verksam- heten skall bedrivas. Ett sådant tillstånd meddelas tillsvidare eller för viss verksamhet. Tillstånd behövs inte för sådan verksamhet som kommunen genom avtal enligt 2 § tredje stycket har överlämnat till enskild att utföra. 7 § Tillstånd att bedriva sådan verk- samhet som avses i 6 § får beviljas endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Tillståndet får förenas med vill- kor av betydelse för kvalitet och säkerhet i verksamheten. Om verksamheten helt eller till väsentlig del ändras eller flyttas, skall nytt tillstånd sökas. 8 § Verksamhet som avses i 6 § står under tillsyn av den kommun där verksamheten bedrivs. Kommunen har rätt att inspektera verksamhe- ten och får inhämta de upplys- ningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. 9 § Om det föreligger något missför- hållande i sådan verksamhet som avses i 6 §, skall kommunen före- lägga den som ansvarar för verk- samheten att avhjälpa missförhål- landet. Om missförhållandet är allvarligt och kommunens föreläggande inte följs, får kommunen återkalla till- ståndet. 10 § Kommunen kan lämna bidrag till verksamhet som avses i 6 §, om avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet. 11 § Den som är eller har varit verk- sam inom yrkesmässigt bedriven verksamhet som motsvarar försko- leklassen får inte obehörigen röja vad han eller hon därvid har fått veta om någons personliga förhål- landen. 12 § Kommunens beslut i ärenden om tillstånd enligt 6 § och om föreläg- gande eller återkallande av till- stånd enligt 9 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Kommunens beslut om föreläg- gande eller återkallande av till- stånd enligt 9 § och domstols mot- svarande beslut gäller . Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 13 § Till böter döms den som utan till- stånd bedriver verksamhet som av- ses i 6 §. Allmänt åtal får väckas endast efter medgivande av den kommun där verksamheten bedrivs eller av . 7 § Skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Om det finns särskilda skäl, får hemkommunen på begäran av ett barns vårdnadshavare besluta att barnet skall börja fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Beslut i ärenden enligt andra stycket får överklagas hos Skolvä- sendets överklagandenämnd. 3 §5 Särskolan omfattar obligatorisk särskola (grundsärskola och tränings- skola) samt gymnasiesärskola (nationella, specialutformade och indivi- duella program). Grundsärskolan och träningssko- lan skall ha nio obligatoriska års- kurser, årskurserna 1 9, och en för eleverna frivillig årskurs 10. Trä- ningsskolan är avsedd för elever som inte kan gå i grundsärskolan. Styrelsen för särskolan avgör om en elev som tas emot i särskolan skall gå i grundsärskolan eller tränings- skolan. Grundsärskolan och träningssko- lan skall ha tio årskurser. Tränings- skolan är avsedd för elever som inte kan gå i grundsärskolan. Styrelsen för särskolan avgör om en elev som tas emot i särskolan skall gå i grundsärskolan eller träningsskolan. En elev som började fullgöra sin skolplikt det kalenderår då eleven fyllde har, när skolplikten upphör, rätt att få fortsatt utbildning i årskurs 9 i den obligatoriska särskolan. 6 §6 Om en elev i specialskolan inte tillfredsställande har slutfört sista årskursen när skolplikten upphör men bedöms ha förmåga att full- följa utbildningen, skall eleven be- redas tillfälle att göra detta under högst efter det att skolplikten upphörde. Vad som sagts gäller dock inte om eleven är utvecklings- störd.