prop · GL03151D2 · 1998-01-01 00:00:00 — Skulle föräldrarna inte genom anmälan ange vem av dem som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår skall beloppet enligt andra stycket tillgodoräknas den av dem som har lägst pensionsunderlag. Vid lika eller inget pensionsunderlag skall beloppet tillgodoräknas modern. Med pensionsunderlag åsyftas summan av fastställd pensions- grundande inkomst och andra fastställda pensionsgrundande belopp för det aktuella året. Av naturliga skäl skall därvid bortses från pensions- grundande belopp för barnår. Detta anges i tredje stycket. För att inte en förälder som har lägre pensionsunderlag än den andra föräldern endast därför att han eller hon har uppburit utländska inkomster eller andra sådana inkomster som avses i 18 § skall tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet, har i tredje stycket också föreskrivits att sådana inkomster skall likställas med pensionsgrundande inkomst när pensionsunderlaget beräknas. Bestämmelserna i denna paragraf skiljer sig från motsvarande förslag i lagrådsremissen. Detta gäller såväl möjligheten för föräldrarna att välja att båda skall tillgodoräknas hälften av det enhetliga belopp som avses i 17 § första stycket 3 som vem som skall tillgodoräknas beloppet om inte föräldrarna gör sådant val. Båda förändringarna har föranletts av Lagrådets synpunkter och behandlas närmare i avsnitt 11.3. 14 § Om enligt 11 och 12 §§ endast en av föräldrarna kan till- godoräknas ett pensionsgrundande belopp enligt 10 § för ett barn, får denna förälder, genom anmälan till allmän försäkringskassa, överlåta rätten att för det året tillgodoräknas ett sådant belopp för det barnet till den andra föräldern om det enda skälet till att den andra föräldern inte kan tillgodoräknas beloppet är att han eller hon inte har bott tillsammans med barnet under minst halva året. Detta gäller dock endast om sist- nämnda förälder 1. har bott tillsammans med barnet i inte obetydlig omfatt- ning, och 2. inte enligt 11 och 12 §§ själv kan tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp enligt 10 § för ett annat barn. Den som enligt 11 och 12 §§ kan tillgodoräknas pensionsgrundande be- lopp för barnår skall i vissa fall, i enlighet med vad som anges i denna och de två nästföljande paragraferna, kunna överlåta rätten att tillgodo- räknas ett sådant belopp till annan försäkrad eller begära att pensions- grundande belopp för barnår skall tillgodoräknas även annan försäkrad. Det är rätten att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp som kan överlåtas, inte det pensionsgrundande belopp eller den pensionsrätt som skulle ha tillgodoräknats den överlåtande föräldern om överlåtelse inte skett. Utfallet för mottagaren är således inte till någon del beroende av överlåtarens inkomstförhållanden. I denna paragraf föreskrivs att, om bara en av föräldrarna enligt 11 och 12 §§ kan tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår, denna förälder får överlåta rätten att för det året tillgodoräknas ett sådant belopp till den andra föräldern. Överlåtelse får dock ske bara till en förälder som visserligen inte bott tillsammans med barnet under minst halva året och som därför inte själv uppfyller förutsättningarna enligt 12 § för att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnet men där förutsättningarna i övrigt är uppfyllda för tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår. Föräldern skall således ha varit försäkrad och bosatt i , under minst halva året ha haft vårdnaden om barnet och får inte ha uppnått eller mer. Dessutom krävs att föräldern i inte obetydlig omfattning har bott tillsammans med barnet . Denna förutsättning bör anses vara uppfylld om föräldern har haft regelbundet umgänge med barnet . En förälder som har haft ett barn boende hos sig t.ex. och bör anses ha bott tillsammans med det barnet i inte obetydlig omfattning. Den allmänna bör vid sin behandling av en anmälan om överlåtelse i regel kunna godta föräldrarnas påstående om att den mottagande föräldern bott tillsammans med ett barn i inte obetydlig om- fattning. Endast undantagsvis om t.ex. får del av eller har uppgifter som ger mera påtaglig anledning att ifrågasätta påståendets riktighet bör det finnas anledning att närmare kontrollera uppgifterna. För att undvika "kedjeöverlåtelser", dvs. att rätten att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår överlåts till en person som i sin tur överlåtit sin rätt att tillgodoräknas ett sådant belopp till en annan person, får den förälder till vilken överlåtelse sker inte själv vara berättigad till pensionsgrundande belopp för barnår för ett annat barn. 15 § En förälder som enligt 11 och 12 §§ ensam kan tillgodo- räknas ett pensionsgrundande belopp enligt 10 § för ett barn får också, om den andra föräldern har avlidit under det året eller tidigare, genom anmälan till allmän försäkringskassa överlåta rätten att för det året till- godoräknas ett sådant belopp för det barnet till en annan försäkrad som föräldern under intjänandeåret var gift med eller hade gemensamt barn med och stadigvarande sammanbodde med. Överlåtelse enligt första stycket får ske endast om den försäkrade till vilken överlåtelse avses ske uppfyller de förutsättningar som anges i 12 § första stycket 1, 3 och 5 och denne inte heller enligt 11 och 12 §§ själv kan tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp enligt 10 § för ett annat barn. Om den andra föräldern har avlidit under det år för vilket pensionsgrun- dande belopp för barnår skall tillgodoräknas eller tidigare, kan över- låtelse av rätten att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår under vissa i paragrafen angivna förutsättningar i stället ske till en styv- förälder. För detta krävs att styvföräldern under hela det aktuella året varit försäkrad och bosatt i samt att han eller hon har fyllt högst . Vidare skall den överlåtande föräldern och styvför- äldern under intjänandeåret stadigvarande ha sammanbott med varandra. Detta förutsätter att sammanboendet har haft en viss varaktighet. Styvföräldern måste dessutom ha bott tillsammans med barnet under minst halva året. Den överlåtande föräldern och styvföräldern måste också under intjänandeåret ha varit gifta med varandra eller ha haft gemensamt barn. Det krävs dock inte att de var gifta eller hade gemensamt barn . Om styvföräldern själv uppfyller villkoren för att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår för annat barn får överlåtelse inte ske. 16 § Görs överlåtelse enligt 14 eller 15 § får den som har gjort överlåtelsen inte tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp enligt 10 § för helsyskon till det barn som överlåtelsen av rätt till pensionsgrundande belopp avser. Rätten att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår är, när det gäller helsyskon, i princip odelbar. Överlåter en förälder en sådan rätt till någon annan enligt 14 eller 15 § kan den överlåtande föräldern därför inte tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för ett hel- syskon till det barn som överlåtelsen av rätten till pensionsgrundande belopp avser. I förhållande till förslaget i lagrådsremissen har andra stycket i före- varande paragraf, som avsåg möjligheten att dela det enhetliga belopp som avses i 17 § första stycket 3, tagits bort (se avsnitt 11.3). Beräkning av ett pensionsgrundande belopp enligt 10 § 17 § Ett pensionsgrundande belopp enligt 10 § skall motsvara det högsta av 1. det belopp varmed summan av den pensionsgrundande inkomsten och pensionsgrundande belopp enligt 4 och 8 §§ för den försäkrade under intjänandeåret understiger summan av dennes fastställda pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp enligt 4 § före barnets födelse, 2. det belopp varmed summan av den pensionsgrundande inkomsten och pensionsgrundande belopp enligt 4 och 8 §§ för den försäkrade under intjänandeåret understiger av genomsnittet av samtliga för intjänandeåret fastställda pensionsgrundande inkomster för försäkrade som under det året har fyllt högst , eller 3. det för intjänandeåret gällande inkomstbasbeloppet. Uppfyller den försäkrade villkoren för att tillgodoräknas ett pensions- grundande belopp enligt 10 § för fler än ett barn, skall beräkning enligt första stycket 1 göras med utgångspunkt i det alternativ som är förmån- ligast för den försäkrade. I denna och följande paragrafer regleras hur pensionsgrundande belopp för barnår skall beräknas. Frågan har behandlats i avsnitt 11.5. Som framgår där skall beräkningen ske enligt det av tre alternativa beräk- ningssätt som i det enskilda fallet ger det bästa utfallet. Beräkningen skall ske kalenderårsvis. Två av beräkningssätten, alternativ 1 och 2 i paragrafens första stycke, innebär att den försäkrades pensionsgrundande inkomst och andra pen- sionsgrundande belopp som skall tillgodoräknas den försäkrade för ett visst år fylls ut till en viss inkomstnivå (en jämförelseinkomst). Vad som skall jämföras enligt de två alternativen är å ena sidan den försäkrades pensionsgrundande inkomst och övriga eventuella pensions- grundande belopp (i anledning av förtidspension och plikttjänstgöring) under intjänandeåret samt, å andra sidan, enligt alternativ 1, den försäk- rades pensionsgrundande inkomst eller, enligt alternativ 2, genomsnittet av samtliga försäkrades pensionsgrundande inkomster under ett visst år. I jämförelseinkomsten enligt alternativ 1 (den individuella jämförelsein- komsten) skall även i förekommande fall inräknas pensionsgrundande belopp enligt 4 §. Den individuella jämförelseinkomsten skall också räknas om med hänsyn till förändringar av prisbasbeloppet enligt AFL (se 19 § första stycket). Den försäkrade skall alltså i princip garanteras en nivå på sina sammanlagda pensionsgrundande inkomster och belopp som motsvarar en viss nivå på faktiska inkomster. Jämförel- seinkomsten enligt alternativ 2 skall motsvara av genomsnittet av för året fastställda pensionsgrundande inkomster för alla försäkrade för vilka sådan inkomst fastställts för . Därvid skall dock bortses från pensionsgrundande inkomster för personer som fyllt eller mer. Det i alternativ 3 angivna pensionsgrundande beloppet skall, om inte annat följer av 22 §, motsvara ett inkomstbasbelopp. Som framgår av 1 kap. 6 § och kommentaren till den bestämmelsen kommer emellertid något sådant basbelopp inte att finnas . I lagen om införande av denna lag föreskrivs därför att det i alternativ 3 angivna pensionsgrundande beloppet skall motsvara ett förhöjt prisbasbelopp enligt AFL. En försäkrad skall aldrig tillgodoräknas pensionsgrun- dande belopp för barnår dubbelt eller flerfaldigt. Har den försäkrade fler än ett barn för vilket pensionsgrundande belopp kan tillgodoräknas upp- kommer därför vid beräkning enligt alternativ 1 frågan om med vilket års inkomster jämförelsen skall ske. Enligt paragrafens andra stycke skall beräkningen i sådant fall ske på det för den försäkrade mest förmånliga sättet, dvs. jämförelse skall ske med inkomsterna under det av de aktuella åren då dessa (efter omräkning med prisbasbeloppet enligt AFL) varit högst. 18 § Vid tillämpning av 17 § skall med pensionsgrundande inkomst under intjänandeåret likställas ersättning, i annan form än pension, som inte är pensionsgrundande enligt bestämmelserna i denna lag och som en försäkrad under det året har erhållit 1. för arbete utfört utomlands, eller 2. för arbete vid främmande makts beskickning eller lönade konsulat här i landet eller hos en arbetsgivare, som tillhör sådan beskickning eller sådant konsulat. Av skäl som redovisats i avsnitt 11.5 skall i den inkomst som enligt de två beräkningsalternativen i 17 § skall fyllas ut (utfyllnadsinkomsten) räknas in även vissa inkomster som inte är pensionsgrundande i . I paragrafen anges därför att med pensionsgrundande inkomst under det aktuella barnåret (intjänandeåret) skall likställas ersättning som den för- säkrade kan ha uppburit för arbete utomlands och vid ambassader eller lönade konsulat här i landet eller hos en arbetsgivare som tillhör en sådan ambassad eller ett sådant konsulat. Som framgår av 15 kap. 7 § är försäkrade som haft sådana inkomster och som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår skyldiga att anmäla inkomsterna till den allmänna . 19 § Vid beräkning enligt 17 § första stycket 1 skall summan av den pensionsgrundande inkomst och det pensionsgrundande belopp för förtidspension enligt 4 § som avser året före barnets födelse räknas om med hänsyn till förändringar av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Den omräknade summan skall rundas av till närmaste lägre hundratal kronor. Om den försäkrade inte inom föreskriven tid till fullo har betalat ålderspensionsavgift och allmän pensionsavgift för inkomster av annat förvärvsarbete som hänför sig före barnets födelse, skall det, vid sådan beräkning som avses i första stycket, bortses från pensionsgrun- dande inkomster av annat förvärvsarbete för det året till den del avgifter- na inte har betalats för inkomsterna. När beräkning av pensionsgrundande belopp för barnår sker med till- lämpning av alternativ 1 i 17 §, skall de inkomster året före barnets fö- delse med vilka jämförelse skall ske räknas om med hänsyn till föränd- ringar av prisbasbeloppet. Detta framgår av paragrafens första stycke. Därvid skall summan av nämnda inkomster och belopp multipliceras med kvoten mellan prisbasbeloppet för intjänandeåret och prisbasbeloppet för året före barnets födelse. Pensionsgrundande inkomster av annat förvärvsarbete skall grunda pensionsrätt endast till den del det för inkomsterna har betalats ålderspensionsavgift respektive allmän pensionsavgift. Enligt andra stycket skall därför sådana inkomster bara räknas in i jämförelseinkomsten enligt 17 § första stycket 1, dvs. inkomsten året före barnets födelse, till den del som dessa avgifter har betalats för inkomsterna. Det förhållandet att en förälder inte inom föreskriven tid betalat de angivna avgifterna avseende inkomster hänförliga före barnets födelse är normalt känt när pensionsgrundande belopp för barnår skall fastställas. I de enstaka fall då detta inte är känt får beslutet omprövas enligt de regler som gäller därför (se 13 kap.). 20 § Beräkning av genomsnittet av det fastställda pensionsgrundande inkomsterna enligt 17 § första stycket 2 skall avse de pensionsgrundande inkomsterna såsom de var bestämda fastställelseåret. När genomsnittet av samtliga fastställda pensionsgrundande inkomster för försäkrade som är högst och som haft sådana inkomster skall beräknas, skall liksom vid beräkning av pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring utgångspunkten vara de pensionsgrundande inkoms- terna sådana de var bestämda fastställelseåret. ändringar av pensionsgrundande inkomster skall inte påverka denna beräkning. 21 § För en försäkrad som under intjänandeåret har erhållit sådan ersätt- ning som avses i 18 § skall det belopp som anges i 17 § första stycket 3 minskas med det belopp som summan av den försäkrades pensionsgrun- dande inkomst och pensionsgrundande belopp enligt 4 och 8 §§ samt de i 18 § omnämnda inkomsterna och det belopp som avses i 17 § första stycket 3 överstiger det för intjänandeåret gällande inkomstbasbeloppet. Sådan minskning skall också göras om det pensionsgrundande belopp som beräknas enligt 17 § första stycket 1 tillsammans med summan av den försäkrades pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp enligt 4 och 8 §§ samt de i 18 § angivna inkomsterna överstiger det för intjänandeåret gällande inkomstbasbeloppet. Som tidigare angetts skall pensionsgrundande belopp för barnår enligt alternativ 3 i 17 § inte alltid motsvara det belopp som där avses. För den som haft sådan icke pensionsgrundande inkomst som avses i 18 § skall beloppet tillgodoräknas endast i den mån detta belopp tillsammans med de inkomster som avses i 22 § inte hamnar över det s.k. intjänandetaket. Därför föreskrivs i denna paragraf att det belopp som anges i 17 § första stycket 3 i sådana fall skall minskas med det belopp som summan av be- loppet, den försäkrades pensionsgrundande inkomst och pensionsgrun- dande belopp för förtidspension och plikttjänstgöring samt de i 18 § an- givna inkomsterna överstiger intjänandetaket. Skulle beloppet helt ha hamnat över taket blir det således fråga om en minskning till noll. När det pensionsgrundande beloppet beräknas enligt 17 § första stycket 1, dvs. utfyllnad till den individuella jämförelseinkomsten, skall denna inkomst enligt 19 § räknas om med hänsyn till förändringar i prisbasbeloppet. Detta kan i undantagsfall innebära att den individuella jämförelseinkomsten blir högre än inkomstbasbelopp. Även ett pensionsgrundande belopp som beräknas på detta sätt skall därför minskas om det tillsammans med utländska inkomster skulle överstiga intjänandetaket. Övriga bestämmelser 22 § Med förälder likställs vid tillämpningen av 10 16 §§ 1. särskilt förordnad vårdnadshavare, och 2. den som med socialnämnds medgivande har tagit emot ett utländskt barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adoptera det. Den tid under vilken en försäkrad med socialnämnds medgivande har tagit emot ett utländskt barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adoptera det, skall likställas med tid under vilken en försäkrad har haft vårdnaden om ett barn. För ett sådant utländskt barn skall vidare vad som föreskrivs i 12 § första stycket 2 om bosättning i endast gälla från och med den tidpunkt då barnet först har anlänt till . Vad som sägs i 13 § om modern skall också gälla en kvinnlig vård- nadshavare respektive en kvinna som med socialnämnds medgivande har tagit emot ett utländskt barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adoptera det. Med förälder likställs enligt första stycket av denna paragraf särskilt förordnad vårdnadshavare och den som med socialnämnds medgivande har tagit emot ett utländskt barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adoptera det. För tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår krävs emellertid även att övriga förutsättningar som anges i 11, 12, 14 och 15 §§, bl.a. bosättning tillsammans med barnet, är uppfyllda. Begreppet särskilt förordnad vårdnadshavare knyter an till den ändring som gjorts i med verkan fr.o.m. (prop. 1993/94:251, bet.1994/95:LU3, rskr. 1994/95:29). Med sådan vårdnadshavare kommer också, genom övergångsbestämmelserna till nämnda ändring, att avses särskilt förordnad förmyndare i vars uppdrag vårdnad ingår. Normalt får den som avser att adoptera ett barn inte vårdnaden om barnet förrän adoptionen genomförts. Är barnet utländskt kan detta dröja. Barnet kan dock, efter medgivande från socialnämnd enligt 25 § socialtjänstlagen (1980:620), tas om hand av de blivande adoptivföräld- rarna i deras hem. I andra stycket anges därför att den tid under vilken en försäkrad med socialnämnds medgivande tagit hand om ett utländskt barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adoptera det, i detta sammanhang skall anses som tid under vilken den försäkrade haft vårdnaden om barnet. Vad som sägs i 13 § om att modern skall tillgodoräknas pensionsgrun- dande belopp för barnår när föräldrarna har lika högt eller inget pensionsunderlag för året, skall också gälla en kvinnlig särskilt förordnad vårdnadshavare eller blivande adoptivförälder. Detta anges i tredje stycket. 23 § För den som enligt 1 kap. har ansetts vara far till ett barn eller vars faderskap har fastställts genom bekräftelse eller dom men som genom en senare dom som har vunnit laga kraft har förklarats inte vara far till barnet skall, när det gäller tiden innan den sistnämnda domen har vunnit laga kraft, bestämmelserna i 10 16 §§ tillämpas som om han vore far till barnet. Som angetts i avsnitt 11.3 skall den omständigheten att en försäkrad som enligt reglerna i ansetts vara far till ett barn förklaras inte vara det, inte ges någon retroaktiv verkan när det gäller tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår. I paragrafen, som i huvudsak har formulerats enligt förslag av Lagrådet, föreskrivs därför att bestämmelserna i 10 16 §§ skall tillämpas som om han var far till barnet såvitt avser tid innan domen vunnit laga kraft. Det innebär att en försäkrad som antagits vara far till ett barn, i detta sammanhang skall anses vara far till barnet fram till den tidpunkt då domen vinner laga kraft. Fastställande av pensionsrätt och pensionspoäng m.m. 1 § för vilket det för en försäkrad har fastställts pensions- grundande inkomst eller andra pensionsgrundande belopp, skall, om inte annat följer av 4 §, pensionsrätt fastställas för den försäkrade. då den försäkrade har avlidit skall endast pensionsrätt för premiepension fastställas. Pensionsrätt skall inte fastställas för den som är född eller tidigare. för vilket pensionsgrundande inkomst har fastställts eller för vilket en försäkrad har uppburit förtidspension enligt 13 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall också, om inte annat följer av 8 och 9 §§, pensionspoäng fastställas för den försäkrade. Pensions- poäng skall dock inte fastställas då den försäkrade har avlidit eller för år efter det då en försäkrad har fyllt . Vårdår skall tillgodoräknas en försäkrad under de förutsättningar som anges i 12 §. Vårdår skall dock inte tillgodoräknas för år före det då den försäkrade fyllt och inte heller då han eller hon har avlidit eller för år efter det då den försäkrade har fyllt . Vårdår skall inte heller tillgodoräknas om den försäkrade tillgodoräknas pensionspoäng eller om pensionspoäng för det året enligt 8 § andra stycket inte tillgodoräknats den försäkrade på grund av bristande eller underlåten avgiftsbetalning. Detta kapitel avser fastställande av pensionsrätt för såväl inkomstpension som premiepension samt fastställande av pensionspoäng och tillgodoräknande av vårdår för beräkning av tilläggspension. I denna inledande paragraf anges när pensionsrätt och pensionspoäng skall fastställas samt vårdår skall tillgodoräknas. Som anförts tidigare skall reformerad ålderspension i form av inkomstpension och premiepension beräknas utifrån de pensionsrätter för respektive pension som fastställts för en försäkrad och tilläggspension skall beräknas utifrån för en försäkrad fastställda pensionspoäng. Eftersom inkomst- och premiepension inte kan tjänas in av personer födda eller tidigare skall pensionsrätt inte fastställas för sådana personer. För försäkrade som är födda åren 1938 1953 skall fastställas både pensionsrätt och pensionspoäng. För dessa åldersgrupper gäller sedan särskilda regler om tjugondelsinfasning enligt vad som framgår av 6 § och 6 kap. 8 §. Den som är född eller senare omfattas till fullo av det reformerade ålderspensionssystemet. Trots detta skall pensionspoäng fastställas för en sådan person eftersom poängen har betydelse för beräkning av för- tidspension och efterlevandepension. Pensionsrätt skall enligt första stycket fastställas för vilket pensionsgrundande inkomst eller något annat pensionsgrundande belopp fastställts för en försäkrad. då den försäkrade har avlidit skall endast pensionsrätt för premiepension fastställas. Vilka som är försäkrade framgår av 1 kap. 4 och 7 §§ och när pensionsgrundande inkomst och andra pensionsgrundande belopp skall fastställas regleras i 2 kap. 2 § och 3 kap. 2 §. I undantagsfall kan förekomma att pensionsrätt inte skall fastställas trots att pensionsgrundande inkomst fastställts för den försäkrade. Detta följer av bestämmelserna om pensionsrätt vid bristande avgiftsbetalning i 4 §. I andra stycket anges att pensionspoäng, liksom pensionsrätt, skall fastställas för vilket pensionsgrundande inkomst fastställts för en försäkrad. Därutöver skall pensionspoäng dock endast beräknas för den som uppburit förtidspension enligt 13 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Ett par undantag från huvudregeln att pensionspoäng skall fastställas för vilket pensionsgrundande inkomst fastställts anges här, nämligen att så inte skall ske den försäkrade avlidit och inte heller när den försäkrade fyllt . För tid den försäkrade fyller skall endast pensionsrätt fastställas. Denna pensionsrätt kommer då inte att tjugondelas (se 6 §).