prop · GL034 · 1998-01-01 00:00:00 — bör t.ex. svara för genomförandet av internationella katastrof- och räddningsinsatser. Uppgifterna i fråga om internationella fredsfrämjande och humanitära insatser kan indelas i följande områden. Användning av det civila försvarets resurser - skapandet av överblick över vilka civila försvarsresurser som kan användas vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser - samordning mellan funktionsansvariga myndigheter av planeringen för användningen av resurserna - åtgärder för att öka förmågan att använda resurserna för de internationella uppgifterna Utveckling av samverkansförmågan vid genomförandet av militära och civila insatser vid s.k. multifunktionella operationer framförallt i insatsområdet Medverkan i internationellt förtroendeskapande åtgärder. Vad gäller fördelningen av uppgifterna mellan myndigheterna på dessa områden vill regeringen anföra följande. Det är enligt regeringen helt klart att har huvudansvaret när det gäller punkten 1 Användningen av det civila försvarets resurser. Mot bakgrund av att det rör sig om förberedelser för att kunna bistå med resurser vid en genomförandeverksamhet bör Överstyrelsen i planeringen samråda med Försvarsmakten, och andra myndigheter som skall svara för själva genomförandet av insatserna. Punkten 2 Utvecklingen av samverkansförmågan vid genomförandet av militära och civila insatser avser en fråga av renodlad genomförandekaraktär. På det civila området svarar bl.a. , och för sådan genomförandeverksamhet. Utvecklingen av samverkansförmågan med Försvarsmakten bör därför i första hand vara en uppgift för dessa myndigheter även till den del civila försvarsresurser kommer till användning. De internationella operationernas ökade komplexitet kommer att ställa större krav på samverkan mellan militära och civila organ. I sammanhanget bör nämnas att regeringen beslutat om en utredning med uppgift att lämna förslag till en samordnad utbildning för civil och militär personal för internationella insatser. De internationella förtroendeskapande åtgärderna enligt punkten 3 berör flertalet samhällssektorer. Uppgifterna fullgörs av olika myndigheter inom ramen för de normala fredsuppgifterna. När det gäller det civila försvaret har en samordningsroll i fråga om att t.ex. ha direkta kontakter med motsvarande organisationer i andra länder och när det gäller att följa och analysera utvecklingen som har betydelse på det civila försvarsområdet inom EU och VEU. Överstyrelsen deltar liksom flera andra civila försvarsmyndigheter även i PFF-samarbetet. Innebörden av detta samarbete är att myndigheterna planerar, deltar i och är värd för övningar, kurser, seminarier, möten och andra aktiviteter. Verksamheten skall bedrivas i enlighet med individuella partnerskapsprogram (IPP) och i enlighet med särskilda regeringsbeslut som kan komma att fattas om svenskt deltagande i PFF samt i vissa fall om stöd till utländskt deltagande i PFF-aktiviteter som genomförs i . är i enlighet med individuella partnerskapsprogram (IPP) svenskt kontaktorgan på myndighetsplanet (Point of Contact) med NATO i PFF-frågor som rör civilt försvar. Respektive funktionsansvarig myndighet bör emellertid i linje med uttalande ha ansvaret för åtgärder och för att medverka inom sina respektive sak- och verksamhetsområden. Det bör framhållas att några civila försvarsmyndigheter också deltar i PFF-aktiviteter inom ramen för sina normala fredsmässiga uppgifter. 14 Den civila trafikflygarutbildningen behandlade 1996 frågor om den civila trafikflygarutbildningen och Trafikflygarhögskolan (TFHS). anslöt sig därvid till regeringens uppfattning att den civila pilotutbildningen borde föras över från Försvarsmakten till en annan huvudman och att Försvarsmakten borde upphöra med denna utbildning . Utskottet underströk vidare vikten av att hitta en lösning där den verksamhet som bedrivs vid TFHS kan fortsätta. Regeringen uppdrog i regleringsbrevet för åt Försvarsmakten att redovisa frågor om TFHS. Med en skrivelse redovisade Försvarsmakten sitt uppdrag. Regeringen anser att verksamheten vid TFHS bör fortsätta och föras över till högskoleväsendet. Ansvaret för utbildningen av civila trafikflygare kommer därför att föras över från utgiftsområde 6 Totalförsvar till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Vidare förs medel för verksamheten över från utgiftsområde 6 Totalförsvar, anslaget A 1 Försvarsmakten, till utgiftsområde 16. Regeringen har utgått från denna överföring i sina beräkningar av anslaget A 1 Försvarsmakten i budgetpropositionen för . För att praktiskt möjliggöra överförandet av verksamheten till utgiftsområde 16 uppdrog regeringen genom beslut dels åt att förbereda övertagandet av huvudmannaskapet för den civila trafikflygarutbildningen , dels åt Försvarsmakten att vidmakthålla verksamheten vid skolan till och med . Regeringen återkommer till dessa frågor i redovisningen av utgiftsområde 16 i årets budgetproposition. 15 Förvaring av militära skjutvapen Regeringen ser mycket allvarligt på att militära vapen förloras. Regeringens målsättning är att antalet förluster skall nedbringas till noll. tillsattes en arbetsgrupp inom Försvarsdepartementet med uppdrag att föreslå åtgärder för att förbättra säkerheten vid hanteringen av militära skjutvapen. beslutade regeringen förordningen (1996:31) om statliga myndigheters skjutvapen m.m. I förordningen finns bestämmelser om användning, förvaring och transport av skjutvapen. har (bet.1996/97:FöU1) framhållit att utskottet förutsätter att regeringen återkommer till med information om förluststatistik och åtgärder. förkom enligt Försvarsmaktens statistik 70 kompletta vapen samt huvuddelar (komplett vapen utan vital del). Motsvarande siffra för var 152 vapen. Regeringen kan således konstatera en välkommen nedgång i antalet förkomna vapen. Den största enskilda posten förluster var 19 vapen som under uppseendeväckande former stals från . Av dessa har 17 återfunnits. Försvarsmakten har på regeringens uppdrag redovisat arbetsläget avseende vidtagna och planerade åtgärder. genomfördes i huvudsak följande: - Vapen flyttades till central förvaring, exempelvis kassuner uppställda på militärt område. - Stöldbegärlig ammunition flyttades om till ett mindre antal och om möjligt säkrare förråd. - Anskaffning av patronlägeslås för hemvärnets bostadsförvarade vapen beslöts. skall följande genomföras: - Anskaffning av godkända larm fortsätter. - Patronlägeslås levereras. - Transportcontainers anskaffas. - Riksinventeringen av Försvarsmaktens skjutvapen slutförs. - Samarbetet med polismyndigheterna utvecklas. Regeringen kommer att noga hålla sig informerad om effekterna av dessa åtgärder. 16 , anläggningar och lokaler Överföring av resurser för drift och löpande underhåll Regeringen uppdrog åt Försvarsmakten och att till genomföra en överföring av Försvarsmaktens resurser för drift och löpande underhåll m.m. I samma regeringsbeslut fick även , och i uppdrag att genomföra motsvarande överföring. Överföringen påbörjades och avslutades . Regeringen uppdrog vidare i regleringsbrevet för åt Försvarsmakten och att redovisa hur de avsåg att genomföra den 1996 angivna besparingen. Av redovisning framgår att och Försvarsmakten har kommit överens om att av de beslutade besparingarna skall göras inom område och inom Försvarsmaktens. anför vidare att alla möjligheter till kostnads- minskningar måste utnyttjas för att uppnå de besparingar som statsmakterna har beslutat. Åtgärder för effektivare ledning och resursutnyttjande kommer att vidtas. Besparingar kommer också att uppnås genom effektivare försörjning med el, värme, vatten m.m. samt genom förbättrad geografisk samordning av fastighetsdrift och lokalvård. Även administrativa kostnader för kommer att minska. Enligt kan de beslutade kostnadsminskningarna dock inte uppnås utan att ovan redovisade exempel på åtgärder kombineras med personalminskningar. Personalstyrkan kommer att behöva minskas med cirka 500 personer. Av dessa kommer enligt cirka 200 att omfattas av trygghetsavtalets avgångslösningar. Regeringen bedömer mot bakgrund av denna redovisning att de beslutade kostnadsminskningarna kommer att kunna genomföras. Regeringen förutsätter att genomför personalminskningarna under största möjliga hänsyn till personalen. Utredning angående framtida ställning fick en särskild utredare i uppdrag att bl.a. göra en fördjupad analys av fastighetsbestånd och utreda om hela eller delar av beståndet skall samordnas med Statens fastighetsverks fastighetsbestånd eller om vissa delar skall hanteras i annan ordning. För- och nackdelar med olika alternativ skall beskrivas, liksom gränsdragningen mellan de olika fastighetsbestånden. Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete. Nedskrivning av avkastningspliktiga statskapital bemyndigade 1996 regeringen att vid försäljningstillfället nedsätta statskapitalet avseende mark, anläggningar och lokaler med det bokförda värdet på sådana objekt som skall avvecklas till följd av beslut om reducering av Försvarsmaktens krigs- och grundorganisation. När Försvarsmakten, efter vederbörlig uppsägning, lämnar de ovan nämnda objekten kommer de enligt bokföringsförordningen (1979:1212) att övergå från att vara anläggningstillgångar till att vara omsättningstillgångar. Omsättningstillgångar skall enligt samma förordning i bokföringen tas upp till anskaffningsvärdet eller det verkliga värdet om detta är lägre. Med det verkliga värdet avses försäljningsvärdet efter avdrag för beräknad försäljningskostnad. I den utsträckning en värdering av berörda objekt som omsättningstillgångar innebär att deras bokförda värde minskar bör avkastningspliktiga statskapital nedskrivas med motsvarande belopp med stöd av 26 § kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188). Regeringen avser att fatta ett sådant beslut avseende mark, anläggningar och lokaler som skall avvecklas till följd av beslut om reducering av Försvarsmaktens krigs- och grundorganisation. Som en följd av totalförsvarsbeslutet beslöt Försvarsmakten att inventera befintliga övnings- och skjutfält. I arbetet ingår även att analysera framtida behov och hur effektivast möjliga utnyttjande kan realiseras. skall beaktas att tillgång till skjutfält och övningsanläggningar utgör en förutsättning för Försvarsmaktens anpassningsförmåga. Regeringen avser att hålla informerad om resultatet av detta arbete. 17 örlogsvarvs verksamhetsställe på beslutade att bemyndiga regeringen att privatisera örlogsvarvs verksamhetsställe på (genom en utarrendering eller försäljning av staten tillhörig mark eller andra tillgångar). Regeringen bemyndigade chefen för departementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föra förhandlingar om privatisering av Rindövarvet. I direktiven bemyndigades utredaren att, med förbehåll om regeringens godkännande, underteckna avtal som innebar en privatisering av Rindövarvet, om det kunde göras på villkor som kunde antas vara fördelaktiga för staten. Utredaren avlämnade sin . Denne hade då bl.a. klarlagt att det är möjligt att avskilja ett renodlat varvsområde och därigenom skapa tydliga verksamhetsgränser mellan ett privatiserat varv och Försvarsmaktens verksamhet. Det hade vidare klarlagts att det vid en utarrendering är möjligt att säkerställa Försvarsmaktens behov av fartygs- och båtunderhåll för kustförsvars- förbanden. Utredaren hade dock inte funnit möjligheter att på sådana villkor som angavs i direktiven teckna avtal med en privat intressent. Regeringen uppdrog i ett beslut åt Försvarsmakten att t.o.m. bevaka möjligheten att teckna avtal om privatisering av Rindövarvet genom en utarrendering av staten tillhörig mark och andra tillgångar. Avtal skall tecknas om det kan ske på villkor som kan antas vara fördelaktiga för staten och med förbehåll om regeringens godkännande. FÖRSVARSDEPARTEMENTET Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1997/98:4 Totalförsvar i förnyelse.