prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Som avdragsgill skuld räknas dock inte 1. skuld i sådan näringsverksamhet som avses i 21 § kommunalskattelagen (1928:370) med undantag för skuld hänförlig till tillgång som anges i 3 § första stycket 2 och 3, 2. skuld hänförlig till aktie som är undantagen från skatteplikt, 3. skuld hänförlig till delägarrätt som är skattepliktig enligt 3 § första stycket 5 eller 6 till den del tillgångar och skulder i den jurdiska personen inte beaktas vid värdering enligt 14 §, 4. förpliktelse på grund av marknadsnoterad option eller termin och därmed jämförlig förpliktelse till den del det sammanlagda beloppet avseende sådana förpliktelser överstiger det sammanlagda värdet på rättigheter på grund av sådana avtal, 5. förpliktelse vars motsvarande rättighet hos annan är av sådant slag att den är undantagen från skatteplikt, 6. skuld hänförlig till lösöre som är av sådant slag att det är undantaget från skatteplikt, 7. annan skuld hos begränsat skattskyldig enligt 7 § än sådan som är hänförlig till tillgång som anges i den paragrafen, 8. skuld hänförlig till tillgång som är undantagen från beskattning till följd av dubbelbeskattningsavtal, 9. skatt enligt 1 § uppbördslagen (1953:272) som ännu inte debiterats. 9. skatt som avses i 1 kap. 1 § skattebetalningslagen (1997:483) som ännu inte debiterats. Marknadsnoterad tillgång som avses i 27 § 1 mom., 29 § 1 mom., 30 § 1 mom. och 31 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt tas upp till det vid beskattningsårets utgång senast noterade värdet. Om det noterade värdet inte omfattar upplupen avkastning skall värdet ökas med sådan avkastning. Marknadsnoterad tillgång som avses i 27 § 1 mom. lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt med undantag för andel i sådan värdepappersfond som avses i 27 § 6 mom. nämnda lag tas av det vid beskattningsårets utgång senast noterade värdet. Detsamma gäller annan aktie i ett aktiebolag som är hemmahörande i om ett aktie-slag i bolaget var eller senare har varit inregistrerat vid svensk börs. Om sådan aktie saknar noterat värde under beskattningsåret tas den upp till samma värde som aktie i bolaget med det lägsta noterade värdet. Finns inte sådant noterat värde tillämpas 14 §. Marknadsnoterad tillgång som avses i 29 § 1 mom., 30 § 1 mom. och 31 § lagen om statlig inkomstskatt tas upp till det vid beskattningsårets utgång senast noterade värdet. Om det noterade värdet inte omfattar upplupen avkastning skall värdet ökas med sådan avkastning. Fordran som inte är marknadsnoterad och som löper med ränta tas upp till sitt nominella belopp med tillägg för förfallen ränta. Om en sådan fordran löper med ränta som betydligt understiger marknadsräntan eller är räntelös, tas den upp till sitt nuvärde beräknat med hänsyn till marknadsräntan, avtalad ränta och löptid. Fordran i pengar och liknande betalningsmedel som inte är marknadsnoterad och som löper med ränta tas upp till sitt nominella belopp med tillägg för förfallen ränta. Om en sådan fordran löper med ränta som betydligt understiger marknadsräntan eller är räntelös, tas den upp till sitt nuvärde beräknat med hänsyn till marknadsräntan, avtalad ränta och löptid. Osäker fordran tas upp till det belopp som kan förväntas bli betalt. Värdelös fordan tas inte upp. Skuld tas upp till belopp som beräknas enligt de grunder som anges för värdering av tillgångar i 16 och 17 §§. Löper en skuld med ränta som betydligt understiger marknadsräntan och utgår räntan efter en fast räntesats, tas skulden dock upp till sitt nominella belopp med tillägg för förfallen ränta om räntesatsen var marknadsmässig när skulden uppkom. Även i de fall då ränta utgår efter en räntesats som bestäms författningsenligt tas skuld upp till sitt nominella belopp med tillägg för förfallen ränta. Skuld tas upp till belopp som beräknas enligt de grunder som anges för värdering av tillgångar i 9, 16 och 17 §§. Löper en skuld med ränta som betydligt understiger marknadsräntan och utgår räntan efter en fast räntesats, tas skulden dock upp till sitt nominella belopp med tillägg för förfallen ränta om räntesatsen var marknadsmässig när skulden uppkom. Även i de fall då ränta utgår efter en räntesats som bestäms författningsenligt tas skuld upp till sitt nominella belopp med tillägg för förfallen ränta. Förpliktelse på grund av marknadsnoterad option eller termin och därmed jämförlig förpliktelse tas upp till belopp som motsvarar det vid beskattningsårets utgång senast noterade värdet på optionen, terminen eller den därmed jämförliga tillgången. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid beräkning av preliminär skatt och i övrigt vad gäller 3, 12, 17 och 18 §§ första gången vid taxering och vad gäller 4 § första gången vid taxering. 3.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:324) om begränsning av skatt Härigenom föreskrivs att 4 och 6 §§ lagen (1997:324) om begränsning av skatt skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Spärrbeloppet jämförs med det sammanlagda beloppet av statlig inkomstskatt, inkomstskatt och förmögenhetsskatt som beräknats för den skattskyldige på grund av taxeringen (skattebeloppet). För personer som skall sambeskattas enligt 21 § lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt beräknas skattebeloppet som summan av deras sammanlagda skatter om beskattningsbar förmögenhet uppkommer vid sambeskattningen. Är den skattskyldige berättigad till nedsättning av statlig inkomstskatt, inkomstskatt eller förmögenhetsskatt genom skattereduktion som avses i 2 § 4 mom. uppbördslagen (1953:272) eller genom avräkning av utländsk skatt enligt särskilda föreskrifter, beräknas skattebeloppet som om skattereduktion eller avräkning av skatt inte hade skett. Är den skattskyldige berättigad till nedsättning av statlig inkomstskatt, inkomstskatt eller förmögenhetsskatt genom skattereduktion som avses i 11 kap. 11 § skattebetalningslagen (1997:483) eller genom avräkning av utländsk skatt enligt särskilda föreskrifter, beräknas skattebeloppet som om skattereduktion eller avräkning av skatt inte hade skett. Bestämmelserna i uppbördslagen (1953:272) om beslut och överklagande av beslut tillämpas på beslut enligt denna lag. Bestämmelserna i skattebetalningslagen (1997:483) om beslut och överklagande av beslut tillämpas på beslut enligt denna lag. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid beräkning av preliminär skatt och i övrigt första gången vid taxering. 3.21 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter dels att 2 kap. 11 § skall ha följande lydelse, dels att övergångsbestämmelserna till lagen (1997:329) om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE 2 kap. 11 §1 Fysisk person och dödsbo får, om inte annat följer av 13 §, lämna förenklad självdeklaration. skall till den som kan antas få lämna förenklad självdeklaration före under taxeringsåret översända en förtryckt deklarationsblankett. Följande uppgifter, grundade på innehållet i inkomna kontrolluppgifter och övriga av myndigheten kända uppgifter, skall förtryckas: 1. den skattskyldiges namn, personnummer eller organisationsnummer, postadress och hemortskommun, 2. vad som behövs för att bestämma om den skattskyldige skall sambeskattas eller inte, 3. intäkter i inkomstslaget tjänst samt intäkter och avdrag i inkomstslaget kapital, 4. avdrag för avgift för pensionsförsäkring och för inbetalning på pensionssparkonto, 5. vad som behövs för beräkning av fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 6. skattepliktiga tillgångar och avdragsgilla skulder enligt lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt. 6. skattepliktiga tillgångar och avdragsgilla skulder enligt lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt om beskattningsbar för-mögenhet kan antas uppkomma. 2 Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. I fråga om 3 kap. 22 § fjärde stycket skall vid taxering kontrolluppgift för marknadsnoterad fordran ta upp det vid årets utgång senast noterade värdet. 1 Senaste lydelse 1997:329. 2 Senaste lydelse 1997:329. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 3.22 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus Härigenom föreskrivs att 3, 6, 10 12 och 14 15 §§ lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Underlaget för skattereduktionen omfattar endast utgifter för byggnadsarbete som har utförts - och som är betalda för ansökan. Underlaget för skattereduktionen omfattar endast utgifter för byggnadsarbete som har utförts - och som är betalda för ansökan. Utgifter för byggnadsarbete inräknas i underlaget endast om arbetet utförts av någon som innehar F-skattesedel när avtalet om arbete träffades eller när ersättningen utbetalades. En uppgift om innehav av en F-skattesedel får tas för god om den lämnas i en anbudshandling, en faktura eller någon därmed jämförlig handling, som även innehåller uppgifter om utbetalarens och betalningsmottagarens namn och adress eller andra för identifiering godtagbara uppgifter samt uppgift om betalningsmottagarens personnummer eller organisationsnummer. Detta gäller dock inte om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften om innehav av en F-skattesedel är oriktig. Ansökningen skall innehålla uppgift om 1. sökandens personnummer eller organisationsnummer samt, om sökanden är bostadsrättsinnehavare, föreningens eller bolagets organisationsnummer, 2. fastighetens beteckning samt om sökanden är bostadsrättsinnehavare, lägenhetens eller småhusets beteckning, 3. sökandens andel i fastigheten eller i bostadsrätten när arbetet utfördes, 4. det byggnadsarbete som utförts på fastigheten eller på bostadsrätten och när arbetet utförts, 5. underlaget för den skattereduktion som begärs, 6. organisationsnummer eller personnummer för den som utfört byggnadsarbetet, samt 6. organisationsnummer eller personnummer för den som utfört byggnadsarbetet samt 7. huruvida sådan ersättning eller sådant stöd som avses i 2 § tredje stycket har beviljats. Om sökanden har förvärvat fastigheten eller bostadsrätten under något av åren 1996 eller 1997, skall ansökningen också innehålla uppgift om förvärvet och om den som fastigheten eller bostadsrätten förvärvats från. Om sökanden har förvärvat fastigheten eller bostadsrätten under något av åren 1996, 1997 eller 1998, skall ansökningen också innehålla uppgift om förvärvet och om den som fastigheten eller bostadsrätten förvärvats från. Till ansökningen skall fogas kopia av faktura eller motsvarande handling utvisande vilket byggnadsarbete som utförts och utgiften för detta arbete, uppgift om utgiften för material och utrustning samt, om sökanden är bostadsrättsinnehavare, intyg från föreningen eller bolaget som visar att han eller hon är medlem i föreningen eller delägare i bolaget och bostadsrättsinnehavare. Av ansökningen eller en handling som fogas till denna skall framgå när betalning har ägt rum. Ansökan om skattereduktion skall ha kommit in till en skattemyndighet . Ansökan om skattereduktion skall ha kommit in till en skattemyndighet . Om en ansökan om skattereduktion har kommit in före skall skattereduktionen tillgodoräknas vid debitering av skatt på grund av 1997 eller taxering efter vad som anges i ansökningen. Kommer ansökningen in senare tillgodoräknas skattereduktionen vid debitering på grund av taxering. Om en ansökan om skattereduktion har kommit in före skall skattereduktionen tillgodoräknas vid debitering av skatt på grund av 1997 eller taxering efter vad som anges i ansökningen. Har ansökan kommit in efter men före skall skattereduktionen tillgodoräknas vid debitering av skatt på grund av 1998 eller taxering efter vad som anges i ansökningen. Kommer ansökningen in senare tillgodoräknas skattereduktionen vid debitering på grund av taxering. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bestämmer vilken eller vilka skattemyndigheter som beslutar i ärenden enligt denna lag. Sedan en skattemyndighet avgjort ett sådant ärende får en ny ansökan inte prövas förrän efter utgången av , om inte ansökningen avser utgifter på som ingår i sökandens underlag för skattereduktion. Sedan en skattemyndighet avgjort ett sådant ärende får en ny ansökan inte prövas förrän efter utgången av , om inte ansökningen avser utgifter på som ingår i sökandens underlag för skattereduktion. beslut enligt denna lag får omprövas, förutom i fall som anges i förvaltningslagen (1986:223), om sökanden har lämnat oriktig uppgift eller sådan ersättning eller sådant stöd som avses i 2 § tredje stycket har beviljats efter det att ansökningen gjordes. Beslut får också omprövas om det föranleds av ett annat beslut av skattemyndighet eller förvaltningsdomstol som rör skattereduktion enligt denna lag, fastighetstaxering eller debitering av fastighetsskatt. Beslut får vidare, på begäran av sökanden, omprövas om denne begärt att skattereduktion skall tillgodoräknas honom eller henne vid debitering av skatt på grund av taxering och beslutad skattereduktion därefter inte fullt ut kunnat tillgodoräknas honom eller henne vid denna debitering. Beslut får vidare, på begäran av sökanden, omprövas om denne begärt att skattereduktion skall tillgodoräknas honom eller henne vid debitering av skatt på grund av 1997 eller taxering och beslutad skattereduktion därefter inte fullt ut kunnat tillgodoräknas honom eller henne vid denna debitering. Omprövning får ske intill utgången av femte kalenderåret då beslut om skattereduktion meddelades. Omprövning enligt första stycket andra meningen får ske även som anges i föregående mening men senast efter det beslut som föranleder ändringen. I fråga om skattereduktion enligt denna lag tillämpas vad som gäller om skattereduktion i 2 § 4 mom. uppbördslagen (1953:272) om inte annat är föreskrivet. Skattereduktion enligt denna lag tillgodoräknas den skattskyldige före skattereduktion enligt lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar och skattereduktion enligt uppbördslagen. I fråga om skattereduktion enligt denna lag tillämpas vad som gäller om skattereduktion i 11 kap. 11 § skattebetalningslagen (1997:483) om inte annat är föreskrivet. Skattereduktion enligt denna lag tillgodoräknas den skattskyldige före skattereduktion enligt lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar och skattereduktion enligt skattebetalningslagen. Skattereduktion enligt denna lag skall inte beaktas vid beräkning av preliminär skatt eller jämkning av sådan skatt. Jämkning av sjömansskatt får dock ske som för skattereduktion på grund av underskott av kapital enligt 12 § 4 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt i fråga om skattskyldig som skall betala sådan skatt. Skattereduktion enligt denna lag skall inte beaktas vid beräkning av preliminär skatt eller jämkning av sådan skatt. Denna lag träder i kraft . Budgetförslag med utgiftstak för den offentliga sektorn 4 Budgetförslag med utgiftstak för den offentliga sektorn 4.1 Inledning ekonomiska vårproposition (prop 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97: 284) föreslog regeringen ett utgiftstak för och en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden . ställde sig bakom förslaget. I detta kapitel presenterar regeringen en reviderad fördelning av utgifterna på utgiftsområden för de tre åren. Bilaga 1 innehåller en preciserad fördelning på anslagsnivå av utgifterna . I vårpropositionen angavs mål för de offentliga finanserna. Dessa mål har tillsammans med det av fastställda utgiftstaket varit vägledande för utformningen av budgetpropositionen. De beräkningar som presenteras i detta kapitel bygger på de antaganden om den ekonomiska utvecklingen som redovisas i avsnitt 4.2.2 och i bilaga 2 Svensk ekonomi. Beräkningarna tar också hänsyn till de politiska prioriteringar som redovisas i vårpropositionen och i denna proposition. Förslagen och beräkningarna i denna proposition innebär att utgiftstaken för staten ligger fast. Kapitlet inleds med en beskrivning av de politiska prioriteringar och makroekonomiska förutsättningar som ligger till grund för kalkylerna. I avsnitt 4.3 presenteras beräkningar av statsbudgetens utveckling . Därefter redovisas en uppföljning av statsbudgetens inkomster och utgifter för innevarande budgetår. Avnitt 4.5 innehåller en genomgång av de olika utgiftsområdena , där verksamheter och prioriteringar kortfattat presenteras. Avslutningsvis redovisas de bemyndiganden m.m. som påverkar statens utgifter . I ett appendix beskrivs bl.a. statsbudgetens skatter i kassamässiga respektive periodiserade termer. 4.2 Förutsättningar 4.2.1 Politiska prioriteringar I den ekonomiska vårpropositionen föreslog regeringen inom ramen för de budgetpolitiska målen ett fempunktprogram för arbete och utbildning. I vårpropositionen beräknades att underskottet i de offentliga finanserna skulle vara eliminerat , även efter det att fempunktsprogrammet inkluderats. Enligt den bedömning regeringen nu gör utvecklas de offentliga finanserna starkare än vad som angavs i vårpropositionen. Regeringen bedömer att det inom ramen för de budgetpolitiska målen finns utrymme för ytterligare satsningar utöver de som aviserats i det s.k. fempunktsprogrammet i vårpropositionen. Mot denna bakgrund föreslås ett antal åtgärder. I syfte att upprätthålla en god kvalitet i skolan, vården och omsorgen samt att ytterligare stimulera den kommunala sysselsättningen höjs statsbidragen till kommunerna med och med utöver vad föreslogs i vårpropositionen. De fördelningspolitiska utvärderingarna av saneringsprogrammet visar att barnfamiljerna drabbats hårdare än andra. Regeringen prioriterar därför en förbättring för barnfamiljerna. Barnbidraget och studiebidraget inom studiehjälpen höjs från till per barn och månad från . Flerbarnstillägget återinförs från för barn födda . Bostadstillägget för pensionärer förstärks, vilket innebär en förbättring framför allt för de sämst ställda pensionärerna. Utbetalningen av pensionerna tidigareläggs till den 18:e-19:e . Den utbyggnad av den reguljära utbildningen som regeringen aviserade tidigareläggs delvis . Tidigareläggningen avser 10 000 platser i högskolan och 1 000 platser inom den kvalificerade yrkesutbildningen. För att förbättra företagsklimatet förkortas den period då företagen betalar sjuklön . Denna åtgärd har förordats av såväl arbetsmarknadens parter som småföretagarnas organisationer. Förmögenhetsskattens utformning ändras så att ogynnsamma effekter på aktiemarknadens funktionssätt begränsas. För att stimulera reparation, ombyggnad och tillbyggnad förlängs det s.k. ROT-avdraget så att det gäller för åtgärder vidtagna även . Avdragen för arbetsresor med bil höjs från till per mil. TABELL 4.1 ÅTGÄRDER FÖR SYSSELSÄTTNING OCH RÄTTVISA MILJARDER KRONOR 1998 1999 2000 Skola, vård och omsorg 0,0 4,0 8,0 Barnbidrag 2,9 3,0 3,0 Bostadstillägg till pensionärer 0,3 0,3 0,3 Utbetalningsdag 0,2 0,2 0,2 Högskola 0,6 0,0 0,0 Företag 2,6 3,2 3,4 Förlängt ROT- avdrag 0,0 1,0 0,5 Reseavdrag 0,0 0,1 0,1 Summa program 6,5 11,7 15,5 Finansiering -2,7 -2,6 -2,7 Källa: Reformerna finansieras delvis genom höjd avdragsgräns för resor , höjda arbetsgivaravgifter, utvidgad skatteplikt för aktier samt genom viss neddragning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. En mer utförlig beskrivning av de ändrade skattereglerna återfinns i avsnitt 4.8 och i avsnitt 8. 4.2.2 Den makroekonomiska utvecklingen Den offentliga sektorns finanser är starkt beroende av den allmänna ekonomiska utvecklingen. Vid beräkningarna av inkomster och utgifter och de kommande tre åren är därför bedömningen av den ekonomiska utvecklingen av stor betydelse. De viktigaste beräkningsförutsättningarna sammanfattas nedan. Prognosen redovisas i sin helhet i bilaga 2, Svensk ekonomi. Efter den svaga utvecklingen förväntas tillväxten vara god. är prognosen uppreviderad sedan vårpropositionen. Inflationen var mycket låg och förväntas ligga kvar på en förhållandevis låg nivå. Den öppna arbetslösheten har legat på en hög nivå men förväntas sjunka och nå en nivå på . Både de korta och de långa räntorna är något uppreviderade för hela perioden jämfört med vårpropositionens prognos. Kronan förstärks gradvis men är något svagare än vad som antogs i vårpropositionen. TABELL 4.2 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN VÄRDEN FRÅN VÅRPROPOSITIONEN 1996 1997 1998 1999 2000 BNP, procentuell 1,1 2,3 3,1 2,9 2,8 förändring (1,1) (2,3) (2,5) (2,8) (2,7) KPI, procentuell 0,7 1,1 1,7 2,0 2,0 förändring (0,7) (0,6) (1,7) (2,0) (2,0) Öppen arbetslöshet 8,1 8,4 7,4 6,0 4,5 (8,1) (7,9) (7,1) (5,6) (4,5) Arbetsmarknads - 4,5 4,3 4,7 4,5 4,4 politiska åtgärder (4,5) (4,7) (4,7) (4,7) (4,4) Ränta, 5-åriga 7,3 5,8 6,0 6,3 6,3 statsobligationer (7,2) (5,6) (5,9) (6,1) (6,2) Ränta, 6- månader 5,8 4,2 4,6 4,8 4,8 statsskuldsväxla r (5,8) (4,0) (4,1) (4,3) (4,3) ECU- index, 115, 1 117, 5 115, 5 114, 5 114, 0 årsgenomsnitt (115, 1) (116, 3) (114, 9) (114, 0) (114, 0) Källa: 4.3 De offentliga finansernas utveckling I detta avsnitt redovisas översiktligt utvecklingen av de offentliga finanserna . Tyngdpunkten ligger på statens ekonomi. Statens budgetsaldo är definitionsmässigt lika med statens lånebehov. Det består av skillnaden mellan de inkomster och utgifter som redovisas över statsbudgeten. Dessutom ingår nettoutlåning. Lånebehovet (budgetunderskottet) är ett likviditetsmått och styrs av betalningsströmmar i staten. Det skiljer sig från det finansiella sparandet i staten, vilket bygger på nationalräkenskapernas definitioner och avspeglar transaktioner som påverkar den finansiella nettoförmögenheten. Det finns ett nära samband mellan finansiellt sparande och budgetsaldo. Över utvecklas de relativt likartat, men stora skillnader kan uppkomma enstaka år. Till exempel påverkar försäljningar av aktier i statliga företag lånebehovet men inte det finansiella sparandet. Den offentliga sektorns finansiella sparande, som utgör en viktig målvariabel för den ekonomiska politiken beräknas som summan av det finansiella sparandet i staten, kommunsektorn och AP-fonden. 4.3.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Den offentliga sektorns finansiella sparande har varit kraftigt negativt och uppgick till -12,av BNP . Därefter har underskottet gradvis minskat. beräknas underskottet till av BNP och bedöms det ha vänts till ett överskott på av BNP. Det redovisade överskottet påverkas emellertid av två tekniska förändringar jämfört med vårpropositionen. Den ena är den föreslagna bolagiseringen av AP-fondens fastigheter. Bolagiseringen innebär att reala tillgångar ersätts av aktier vilket förbättrar det finasiella sparandet. Den andra förändringen består i att utdelningarna från inte längre räknas in i finansiellt sparande. Justerat för dessa båda faktorer, vilket innebär att samma redovisningsprinciper tillämpas som i vårpropositionen, kommer de offentliga finanserna att uppvisa balans . För en mer utförlig beskrivning av de redovisningstekniska förändringarna hänvisas till bilaga 2, Svensk ekonomi. förväntas det finansiella sparandet i den offentliga sektorn fortsätta att utvecklas positivt (se diagram 4.1). Den underliggande ekonomiska utvecklingen ger ett finansiellt sparande som är högre än de målsatta överskotten som uppgår till av BNP år av BNP . Den viktigaste förklaringen till denna utveckling är att utgifterna beräknas fortsätta att minska som andel av BNP . Främst är det hushållstransfereringarna som förväntas minska till följd av minskad arbetslöshet. De målsatta överskotten om av BNP av BNP skall användas för att amortera av den offentliga nettoskulden. I vårpropositionen beräknades att utöver dessa amorteringar skulle det finnas ett utrymme för överföringar till hushållen på 1999 och .