prop · GL03117 · 1998-01-01 00:00:00 — Skälen för regeringens bedömning: Den forskning som är relaterad till vår byggda miljö spänner över ett stort fält, från samhällsplanering till utformning av enskilda detaljer. Vid sidan av den forskning och forskar- utbildning som bedrivs vid universitet och högskolor arbetar med att utveckla ett program för forskning inom arkitekturområdet samt ett program som syftar till kunskapsutveckling om formgivningens roll för företagsutveckling. Forsknings- och utvecklingsarbete inom formgivning och design bedrivs inom ramen för de resurser som anslås för konstnärligt utveck- lingsarbete vid och de konstnärliga designutbildningarna vid , Lunds och . Omfattningen och resultaten av denna forskning är inte tillräckligt känd. Vidare bedrivs forskning med anknytning till designområdet vid humanistiska, samhällsvetenskapliga och tekniska fakulteter. skall inom det uppdrag som beskrivs tidigare (avsnitt 9.1.2 Designutbildning) kartlägga innehåll och omfattning av konstnärligt utvecklingsarbete och forskning inom form- givnings- och designområdet. 9.1.5 Praktik för studenter bedömning: Högskolans studenter inom bl.a. arkitek- tur-, formgivnings- och designutbildningarna bör under utbildnings- tiden i ökad omfattning ges möjligheter att samverka med studenter inom andra utbildningar och delta i projekt med det omgivande sam- hället. Studenter inom designutbildningarna bör särskilt beredas möjlighet att samverka med studenter inom arkitektutbildningarna. Myndigheter och andra offentliga organ bör sträva aktivt efter att erbjuda kvinnliga och manliga studenter relevant yrkespraktik inom områdena arkitektur, formgivning, design och konst. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig över förslaget stöder förslaget om praktik för studenter. Några remissinstanser efter- lyser tydligare förslag för hur praktiken för studenter skall realiseras. Skälen för regeringens bedömning: Staten som byggherre och fastighetsförvaltare måste särskilt bemöda sig om att erbjuda konstnärlig praktik till studenter. Konstnärlig praktik kan jämföras med den yrkes- praktik som inom ramen för utbildningen bereds studenterna i flertalet andra utbildningar. Statliga myndigheter bör eftersträva att involvera studenter inom arkitektur, formgivning, design, konst och byggnadstek- nik i sin verksamhet vad gäller förvaltning, byggande och inredning av lokaler. Detta samarbete bör vara ett ömsesidigt berikande erfarenhets- utbyte. Studenterna får anknytning till arbetsmarknaden och kontakter bland yrkesverksamma. För myndigheterna är det en möjlighet att i sin roll som förebild vad gäller gestaltningen av det offentliga rummet ta till vara det nytänkande och den experimentlusta som finns bland studen- terna. Statliga myndigheter och bolag kan erbjuda konstnärlig praktik på olika sätt, t.ex. genom tävlingar och uppdrag som lämpar sig som examensarbeten. skall inom det uppdrag som beskrivs tidigare (avsnitt 9.1.2 Designutbildning) även undersöka förutsättningarna för att studen- terna i arkitekt- och designutbildningarna inom sin utbildning skall kunna genomföra praktik i arbetslivet. 9.2 Förskola och skola Regeringens bedömning: Kunskap om och förståelse för god kvalitet inom arkitektur, formgivning och design bör öka hos det stora flertalet medborgare, vilket i sin tur bör medföra ett ökat intresse och delta- gande i den offentliga debatten kring dessa frågor. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i frågan stöder förslaget. Några efterlyser en tydligare formulering av åtgärdsförslaget. Vissa påpekar att det är ett eftersatt område och att skolan generellt saknar resurser för att förmedla kunskaper om arkitektur, formgivning och design. ställer sig positivt till förslaget. betonar att även utbildningar med konstnärliga inslag som ligger inom tillsynsområde bör utvärderas. Skälen för regeringens bedömning: Arkitektur, samhällsplanering, formgivning och design berör flera av skolans ämnen och ger därmed förutsättningar för en gränsöverskridande undervisning där teori och praktik kan varvas. Uppgifterna inom dessa områden löses typiskt i ett arbetssätt där olika krav skall jämkas samman i en problemlösnings- process som också blir alltmer utmärkande för dagens arbetsliv. Sam- hällskunskap, historia, bild och slöjd är några av de ämnen där denna kunskap kan komma in som en naturlig del. Barnens eget skapande är en viktig del i förskolan. Flickor och pojkar utforskar och upptäcker sin omgivning och utvecklar sin kompetens utifrån konkreta upplevelser och erfarenheter. Upplevelser som stimule- rar känsla, nyfikenhet och fantasi är avgörande för att alla sidor hos den enskilda individen skall utvecklas. I det pågående integreringsarbetet mellan förskola och skola kan de olika pedagogiska traditionerna vidare- utveckla en gemensam syn på skolmiljöns betydelse för det pedagogiska arbetet. I de kursplaner som finns för och gymnasieskolan ges förutsättningar för att arbeta med estetiska och kulturella frågor inom flera olika ämnen, eller i gemensamma temaarbeten. De enskilda skolorna har själva ett stort inflytande över undervisningen och har också möjlighet att profilera sig genom att t.ex. arkitektur, formgivning och design ingår i undervisningen. har ett kontinuerligt ansvar för översyn av och gymnasieskolans kursplaner. Inom en fem- årsperiod skall se över samtliga nationellt fastställda kursplaner. Regeringen menar att det är angeläget att det i kontinuerliga översyn övervägs om arkitektur, formgivning och design är ämnesområden som behöver förstärkas i kursplanerna för och i gymnasieskolan. Det finns även andra parter såsom myndigheter och organisationer som arbetar med att på olika sätt integrera kunskap om arkitektur, formgiv- ning och design i utbildningen. Läromedel för har tagits fram av bl.a. . och arbetar kontinuerligt med frågorna. I samband med Kultur- har valt att särskilt uppmärksamma området i samarbete med vissa skolor och studieförbund. Syftet är att ta fram studiematerial kring den byggda miljön och utveckla lämpliga undervisningsmetoder. kommer under innevarande år att till regeringen redovisa det samarbete som genomförts med skolor och andra utbildningsinstitutioner. Dessa aktuella erfarenhe- ter bör tas till vara och vidareutvecklas. Regeringen vill vidare för information orientera om det arbete som bedrivs inom i syfte att stärka kulturens roll i skolans verksamhet. tillsattes arbetsgruppen Kultur i skolan. Gruppen bedriver en verksamhet utifrån tre teman varav ett är Skolan som kulturmiljö där skolbyggnadens arkitektur och miljöns utformning särskilt belyses. Det andra temat är Kulturarbetet i undervis- ningen där kulturarbetet skall ses i omedelbar förbindelse med elevernas läroprocesser. Det tredje temat är Delaktighet och eget skapande där utgångspunkterna är barnens rätt till medinflytande och respekt, deras rätt att göra sin stämma hörd och få sin vilja respekterad. En idéskrift kommer att presenteras av gruppen . Regeringens åtgärder: Inom ramen för kontinuerliga översyn av kursplanerna bör området arkitektur, formgivning och design uppmärksammas 10 Information, debatt och marknad Regeringens bedömning: Efterfrågan på och förståelsen för god arkitektur, formgivning och design bör öka. Svenska produkter nationellt och internationellt bör förknippas med högsta kvalitet i fråga om formgivning och design. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens bedömning. Remissinstanser: Ett flertal remissinstanser påtalar vikten av en öppen och bred debatt om arkitektur, formgivning och design och anmäler också intresse för att medverka till att utveckla en sådan debatt. Emeller- tid påtalas att för en intensifierad debatt krävs också stöd och resurser. Skälen för regeringens bedömning: Utan en levande och öppen debatt om arkitektur, formgivning och design och hur de påverkar vårt vardagsliv kommer inte utvecklingen att leda till bestående kvalitetsför- bättringar. Om det endast i vissa delar av samhället finns kunskaper om och ett intresse för kvaliteten i vår byggda och gestaltade miljö och för våra bruksföremål kommer bara marginella effekter att uppstå. Ökade kunskaper och ökat engagemang kan däremot leda till en större efterfrå- gan på god arkitektur, formgivning och design. Svensk arkitektur, formgivning och design behöver också sättas in i ett internationellt sammanhang som kan fokusera dess brister och för- tjänster. Ett exempel är Europan en europeisk sammanslutning av organisatörer av arkitekttävlingar där yngre svenska arkitekter deltar i återkommande idétävlingar över olika teman av betydelse för stads- och landskapsutvecklingen. Det finns många parter som har möjlighet att bidra till förstärkt offent- lig debatt: stat, kommun, landsting, utbildningsväsende, folkbildning, näringsliv, medier och enskilda har alla möjlighet att påverka. Tidningar, radio och TV har stor genomslagskraft. Även om utrymmet för arkitek- tur, formgivning och design är begränsat i dessa medier har det påtagligt ökat . Flera av de åtgärder som föreslås bör leda till ökad mediebevakning som i sin tur kan stärka arkitekturens, formgiv- ningens och designens roll i det allmänna medvetandet. Regeringen har tidigare framhållit att det allmänna, i synnerhet staten, har möjligheter att genom eget agerande påverka intresset för arkitektur, formgivning och design både genom förebildligt handlande och genom initiativ inom bl.a. utbildningsväsendet. Staten har också möjligheter att skapa eller stödja forum för åsiktsutbyte och information samt bredda diskussionen genom att tillföra internationella erfarenheter. Sådana insatser har också betydelse i ett utvidgat samarbete med näringslivet. De flesta företag tävlar på europeiska eller globala marknader som konkurrensen på hemmamarknaden ökar. Kunskapen om att ett medvetet utnyttjande av designkompetens kan vara en framgångsfaktor när det gäller att möta marknads- och användarkrav behöver öka hos både företag och offentliga myndigheter som arbetar med näringslivsutveckling. Vidare behöver kunskapen öka om betydelsen av design hos såväl offentliga som privata köpare av designtjänster. 10.1 Debatt och : Produktion av utställningar om svensk arkitektur, formgivning och design för nationell och internationell spridning bör uppmuntras. bör delta i de stora internationella utställningarna och i andra internationella sammanhang på ett sätt som främjar nationens anseende och det internationella idéutbytet. I budgetpropositionen för har regeringen för avsikt att före- slå att tilldelas som skall dispone- ras för utvecklingsarbeten och pilotprojekt samt för att stärka den offentliga debatten. I budgetpropositionen för har regeringen för avsikt att före- slå att tilldelas för att utveckla upp- giften att bygga upp ett nätverk för konsthantverk, formgivning och design. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens bedömning. Remissinstanserna: Museernas betydelse i sammanhanget poängteras av vissa remissinstanser. , och framför att uppdrag borde vidgas till att också omfatta trädgårdskonst och landskapsplanering samt möbler och inredning. kommun och påtalar vikten av att museets verksamhet och övriga utställningar också når ut i landet. vill lyfta fram länsmuseernas roll i sammanhanget. , , och Föreningen och Industriformgivare fram- för att det bör finnas ett permanent designmuseum. Vidare påtalar Före- ningen Svensk Form behov av en mer publik plats för exponering av modern formgivning och design. Skälen för regeringens bedömning: Arkitektur, formgivning och design representerar mycket av ett lands identitet och historia. Utställ- ningar och museer kan bidra till att föra ut kunskap och information om ämnet, både i ett samtida och i ett historiskt perspektiv. Det finns också ett flertal myndigheter, organisationer och institutioner som bidrar till och utvecklar debatten om arkitektur, formgivning och design. , och länsstyrelserna är myndigheter som har information och rådgivning som viktiga inslag i sin verksamhet. har också en del initiativ tagits vad gäller att sprida information och kunskap om vår byggda miljö, t.ex. Kulturhusens dag som arrangeras under ledning och Stadens dag som initierats av . Inte minst bomässorna är värda att uppmärksammas som intressanta inslag i den offentliga debatten. I detta arbete har också folkbildningsorganisationerna en mycket viktig roll genom sin breda förankring i samhället och sin vana att utarbeta och driva särskilda utbildningssatsningar. Det ter sig därför naturligt att orga- nisationernas erfarenheter och vilja att medverka i arbetet tas tillvara. Det är vidare angeläget att det allmänbildande arbete som och på lång sikt bedrivs av institutioner och organisationer som Arkitektur- museet, , Föreningen med Form/Design Center i och fullföljs och utvecklas. Dessa har också i sina remissvar förklarat sig beredda att påta sig vidgade uppdrag. och stadsmiljöråd Regeringen vill här särskilt uppmärksamma viktiga roll. Museet har bl.a. till uppgift att belysa byggnadskonsten, samhälls- planeringen och bebyggelseforskningen samt särskilt driva och stödja utställningar- och annan pedagogisk och debatterande verksamhet. En stor del av verksamheten bedrivs genom seminarier, utgivandet av skrifter, utställningar och arkivverksamhet. I och med att Arkitektur- museet har flyttat in i rymligare lokaler ges nya möjligheter för museet att bedriva en verksamhet som vänder sig till en större publik. Rege- ringen anser att museet bör bli en mötesplats för allmänhet och yrkesfolk inom byggbranschen, där en levande debatt om arkitektur och samhälls- planering kan föras. Museets verksamhet bör även i utökad utsträckning få en spridning runt om i landet. Vidare vill regeringen påpeka vikten av att möjliggöra utvecklingsarbeten och pilotprojekt inom arkitekturens- och samhällsplaneringens område. Regeringen avser att i budgetproposi- tionen för föreslå att anvisas vilka skall disponeras för utvecklingsarbeten och pilotprojekt där bl.a. nya arbetssätt och samarbetsformer kan sökas samt för att stärka den offentliga debatten. Regeringen vill vidare framhålla betydelsen av verk- samhet. Rådet är ett rådgivande organ inom som har till uppgift att verka för att den byggda miljön utvecklas så att den främjar god livs- kvalitet samt stimulera till debatt i den andan. Det finns flera parter, både statliga, kommunala och ideella, som med- verkar till att presentera och sprida kunskap om formgivning och design. i är landets enda specialmuseum inom formgivnings- och designområdet. Museet, som är ett kommunalt museum med statsbidrag, arbetar med att bygga upp ett nätverk för konsthantverk, formgivning och design. Genom en ökad samverkan inom området ges möjlighet till gemensamma satsnigar, samordning av utställ- ningar stärkt opinionsbildning och andra åtgärder som bidrar till att öka intresset för formgivning, design och konsthantverk hos såväl företag som hos en bredare allmänhet. Arbetet med nätverket kommer att fort- sätta . Regeringen anser att har mycket hög kompetens inom sitt område och att det påbörjade nätverksarbetet redan medverkat till ett ökat kunskapsutbyte och ökad samverkan inom området. Museet bör därför ges ytterligare ekonomiskt utrymme att utveckla uppgiften som nätverksmuseum. Att visa upp modern formgivning och design Statens konstmuseer har bl.a. ansvar för att bevara och förmedla den historiska utvecklingen på konsthantverksområdet från äldre tid till nutid. Dock kan inte hela formgivnings- och designområdet sägas täckas in i och med detta och någon statlig institution med sådant ansvar finns heller inte. Gränserna mellan arkitektur, formgivning, design och konst tenderar att vara tämligen flytande och det bör enligt rege- ringens bedömning övervägas om och kan få ett ansvar också vad gäller exponering av modern formgivning och design. Museerna har flyttat in i nya och utökade lokaler inom samma byggnadskomplex på i vilket bör kunna bidra till ett utökat samarbete. har till upp- gift att visa nutida konst medan , som tidigare nämnts, skall verka för att belysa byggnadsutveckling och samhällsplanering. Regeringen vill för kännedom meddela att det pågår en analys inom bl.a. i syfte att överväga hur museernas ansvar för att visa upp modern formgivning och design kan förtydligas och utvecklas. Resultatet av analysen kommer att redovisas . Regeringen har erfarit att Föreningen strävar efter att tillskapa ett designcenter i tidigare lokaler på . Detta skulle kunna bidra till ytterligare fokusering på designområdet och att ett givande samarbete mellan föreningen, och skulle uppstå. Initiativet framstår som lovvärt. För att förbättra möjligheten för en publik i hela landet att ta del av samtida bildkonst, formgivning och konsthantverk av god kvalitet kommer ett gemensamt uppdrag ges till , , , Riksutställningar och Statens konstmuseer med . Att visa upp och presentera svensk arkitektur, formgivning och design har betydelse både ur kulturell synpunkt och ur näringslivssynpunkt. När det gäller att stärka näringslivet får i huvudsak andra exponeringstill- fällen sökas än de ovan nämnda. Det rör sig då främst om deltagande i kommersiella mässor och utställningar. Flera länder arbetar medvetet och framgångsrikt med att skärpa sin designprofil genom att medverka i och anordna internationella mässor och utställningar. I pågår för när- varande en utredning om en europeisk bostadsmässa i , vilket bör bli ett tillfälle att visa upp svensk arkitektur, formgivning och design samt att omsätta delar av handlingsprogrammets målsättningar i praktiken. Regeringen finner det angeläget att de strategiska tillfällen då bör visa upp svensk arkitektur, formgivning och design i inter- nationella sammanhang identifieras med syftet att bidra till målinriktade statliga satsningar. Regeringen kommer att ge i upp- drag att inkomma med en sådan redovisning. Regeringens åtgärder: har ett analysarbete inletts om hur ansvaret för att visa upp modern formgivning och design skall kunna förtydligas och utvecklas. För att förbättra möjligheten för en publik i hela landet att ta del av samtida bildkonst, formgivning och konsthantverk av god kvalitet ger regeringen ett gemensamt uppdrag till , , , Riksutställningar och Statens konstmuseer med . kommer att ges i uppdrag att föreslå lämpliga till- fällen när bör delta i internationella designsammanhang. 10.2 Nationellt uppdrag inom formgivning och design Regeringens förslag: Ett tidsbegränsat nationellt uppdrag inrättas inom området formgivning och design. Regeringens bedömning: Regeringen avser att för perioden 2001 ge uppdraget till Föreningen . I budgetpropositio- nen för avser regeringen att föreslå att anvisas för uppdraget. Skälen för regeringens förslag: I slutbetänkande (SOU 1995:84) tas frågan om ett designråd upp. Ett designråd skulle enligt betänkandet ha till uppgift att initiera projekt, förmedla erfarenhe- ter, publicera skrifter och marknadsföra svensk formgivning. Det finns emellertid ett flertal organ som med statliga medel verkar för att främja svensk formgivning och design genom sina verksamheter. Det har också framkommit under arbetet med förslaget till handlingsprogram och av remissyttrandena att en organisatorisk förändring inte framstår som självklar. Mot den bakgrunden anser regeringen att det är lämpligast att söka lösningar som i första hand bygger vidare på befintliga organisa- tioner. Regeringen har i det föregående betonat vikten av att formgivning och design ges uppmärksamhet och att kunskapen om formgivningens och designens betydelse får en bred spridning. För att främjandet av svensk formgivning och design skall få önskvärd kraft måste satsningar genom- föras på flera olika plan och avse bl.a. utbildning, utveckling, presenta- tion, marknadsföring, internationella kontakter och internationell lanse- ring. För att utvecklingen skall få fart och ges en målmedveten inriktning behöver insatserna samordnas. Regeringen vill därför föreslå att ett tids- begränsat uppdrag ges vad gäller formgivning och design. I likhet med de nationella uppdrag som föreslogs i propositionen om kulturpolitik bör uppdraget ges . Regeringen avser att ge Föreningen det nationella upp- draget vad gäller formgivning och design för perioden 2001. I detta uppdrag skall föreningen verka för att främja svensk formgivning och design såväl nationellt som internationellt. Föreningens verksamhet bör göras mer publik och en viktig del bör vara att öka allmänhetens kunska- per om formgivning och design. Föreningen bör vidare initiera framåt- syftande projekt och förmedla erfarenheter t.ex. om framgångsrika designsatsningar. I uppdraget bör också ingå att utveckla hur beställar- kompetensen hos myndigheter som handlar upp designprodukter kan höjas. Föreningen bör härvid arbeta för att det internationella kontaktnät som föreningen har stärks. Initiativ bör tas till att utställningar i och utomlands genomförs. I detta sammanhang förutsätts ett nära samarbete med . Föreningen bör också hålla kontakt med producerande företag och t.ex. samarbeta med dessa kring utåtriktad verksamhet. Inom ramen för sitt uppdrag bör Föreningen söka samverkan med , , Arkitekturmu- seet, liksom med andra museer inom området, med högre utbildningar, , , , Svenska institu- tet och Stiftelsen Svensk Industridesign. 10.3 Design och näringsliv Regeringens bedömning: Formgivning och design bör i större utsträckning används för att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft. Regionala mötesplatser och utställningsmöjligheter bör utvecklas där formgivare och designer och näringsliv kan mötas. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens bedömning. Remissinstanser: De remissinstanser som yttrat sig i frågan instäm- mer i huvudsak med förslaget. Ett flertal remissinstanser understryker vikten av att bygga vidare på existerande organisationer och nätverk snarare än att skapa nya. Skälen för regeringens bedömning: Formgivning och design har stor betydelse för industriella framgångar, inte minst på exportmarknaden, och bidrar väsentligt till utvecklingen av den svenska ekonomin och arbetsmarknaden. Vi befinner oss i ett läge med en hårdnande internationell konkurrenssituation där gränserna mellan vara och tjänst blir allt mindre tydliga. Då blir olika särskiljande egenskaper allt vikti- gare för att skapa en konkurrenskraftig produkt och för att nå försälj- ningsframgångar. Allt högre krav ställs därför på medveten utform- ning som kommunicerar kvalitet och ger föremålen och företagen en klar och tydlig identitet på den internationella marknaden. Design, utnyttjad redan i tidiga utvecklingsskeden, utgör en effektiv metod för användarorientering och förbättrad analys av potentiella mark- nader. Svenskt näringsliv ligger här långt framme vad gäller vår kunskap om och långa tradition med att arbeta med skilda arbetslivsförhållanden och utsatta gruppers beroende av anpassade miljöer och produkter. Intresset i för designinsatser och metodutveckling inom bl.a. handikapp- och arbetsmiljöområdet vinner insteg inom allmän produkt- utveckling och väcker också internationellt intresse. För att svensk design och formgivning i större utsträckning skall efter- frågas internationellt och förknippas med högsta kvalitet krävs olika insatser. Det handlar om att stärka näringslivets kunskaper, kompetens och intresse för design och formgivning, samt dess förmåga att hantera och upphandla designtjänster. Det är då inte endast frågan om att ge produkterna bättre utseende och funktion utan också om att ge verksam- heten och dess produkter en artegen profil, att reducera produktionskost- nader och energianvändning, att minimera ekologiska belastningar och att förbättra möjligheterna att utnyttja ny teknologi.