prop · GL031D17 · 1998-01-01 00:00:00 — 17 471 1998 Förslag 17 524 1999 Beräkna t 17 856 2000 Beräkna t 18 214 Beloppen anges i tusental kronor Under anslaget anvisas medel för bidrag till () för produktion av videogram på teckenspråk (Dövas TV). Dövas TV utgör en egen sektion inom SDR. Styrelsen för Dövas TV utses av regeringen och SDR. Denna organisationsform har fungerat och skall utvärderas . Dövas TV producerar videogram på teckenspråk för döva. Produktionen är inriktad på etersända program. I avtal med och har Dövas TV åtagit sig att producera teckenspråkiga program . Dövas TV har en kontinuerlig produktion av program för barn och ungdomar, nyhets- och faktaprogram. Regeringens överväganden Resultatinformation Andelen barn- och ungdomsprogram har ökat från till . Via den rikstäckande databasen kom drygt 600 synpunkter på ungdomsprogrammet in från publiken, något som tyder på en god publikkontakt från Dövas TV:s sida samt att programmet engagerar och berör sin publik. Besparingar på statlig konsumtion föreslås för Dövas TV:s del planenligt tas ut med för . Beräkningen av anslaget till Dövas TV utgår från att verksamheten skall vara oförändrad. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Dövas TV:s revisor och SDR:s revisor har lämnat revisionsberättelser som inte innehåller några anmärkningar. Slutsatser Regeringens slutsats är att bidraget används på ett effektivt sätt och att döva genom Dövas TV erbjuds ett gott utbud av nyheter och kultur på sitt eget språk, teckenspråket. Regeringen förslår att anvisas Dövas TV för . beräknas anslaget till och för till . Därav 1996 Utgift 2 600 Utgifts - progno s 3 409 1998 Förslag 3 501 1999 Beräkna t 3 570 2000 Beräkna t 3 644 Beloppen anges i tusental kronor Under anslaget anvisas medel för bidrag till Svenska språknämndens och Sverigefinska språknämndens verksamheter. av Svenska språknämndens verksamhet bekostas av anslag från olika fonder m.m. har även bidrag från . Syftet med statens bidrag till är att nämnden skall följa utvecklingen av det svenska språket i tal och skrift och med denna kunskap som utgångpunkt ge råd till språkanvändarna i syfte att främja gott språkbruk. Det är också angeläget att den nordiska språkgemenskapen stärks. skall vårda och utveckla finska språket i . Regeringens överväganden Resultatinformation Svenska språknämndens verksamhet består dels av en basverksamhet, dels av mer utåtriktade insatser. Det viktiga i basverksamheten är enligt nämnden att kontinuerligt samla in nya ord, uttryck och konstruktioner i svenskan och registrera dem. De pågående projekt som ska utmynna i språkliga hjälpmedel kräver mer eller mindre omfattande undersökningar av olika slag i det nutida svenska språket. kan med den samlade kunskap nämnden har om det nutida svenska språket fungera som kunskapskälla för andra språkvårdare. Den utåtriktade verksamheten har två syften. Nämnden ger dels hjälp åt dem som söker konkreta råd i språkfrågor, dels vill nämden stimulera diskussionen för att öka kunskapen om språkliga villkor och svenska språkets fundamentala betydelse i samhället. För att åstadkomma detta ger nämnden ut ordböcker och handböcker och har en daglig rådgivning i språkfrågor som kan innebära allt från språkservice åt översättare, lärare, journalister, läroboksförfattare och myndigheter till enklare svar på frågor från allmänheten. ANTAL FRÅGOR 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 Skriftliga 1 200 2 700 2 200 2 240 Muntliga 6 700 6 900 8 800 15 100 Totalt 7 900 9 600 11 000 17 340 har det skett en ökning av antalet muntliga och skriftliga frågor. När den pågående datoriseringen av nämndens arkiv är genomförd räknar nämnden med att ytterligare kunna effektivisera och förbättra rådgivningen. Enligt vad som aviserades i propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik har fått regeringens uppdrag att analysera situationen för svenska språkets bestånd och utveckling samt utarbeta ett förslag till handlingsprogram. Handlingsprogrammet skall innehålla mål för svensk språkvård, förslag till framtida strategier och konkreta åtgärder som främjar det svenska språket. Uppdraget skall redovisas till regeringen . arbetar i stort på motsvarande sätt som med sverigefinskan. I finns ca 300 000 400 000 personer som talar finska. I rapporten ett inhemskt språk (, Ds 1994:97) konstateras att Sverigefinska språknämndens arbete är av stort värde och nödvändigt för sverigefinskans normering och utveckling samt att efterfrågan är stor på nämndens tjänster. I rapporten framgår även att viktiga delar av den offentliga terminologin inte utan vidare går att överta från . Termer finns inte för alla aktuella samhällsföreteelser i , inte heller är överensstämmelsen total vad gäller samhällsstrukturen. Under /96 har besvarat drygt 2 500 språkfrågor, huvudsakligen av terminologisk art. Arbetet inom Sverigefinska språknämden bedöms av nämnden utgöra en väsentlig del av den sverigefinska infrastrukturen. Slutsatser Regeringen bedömer att nämndernas språkforskning och gratis rådgivning är av största vikt och att bidragen används på ett effektivt sätt och ger önskade resultat. Bidragen bör därför i allt väsentligt utgå oförändrade. Regeringen föreslår att medel under anslaget för anvisas med . beräknas anslaget till och för till . 7 D Bild och form samt konsthantverk 7.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar Statens konstråds verksamhet och vissa andra insatser för konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Vidare ingår och främjande av hemslöjden samt statens stöd till konstbildningsrörelsen och annan konstfrämjande verksamhet, inkl. för de fria konsterna. Även genom verksamheter inom andra verksamhetsområden lämnar staten stöd till bild, form och konsthantverk. Under verksamhetsområde H Museer och utställningar redovisas den utställningsverksamhet som bedrivs av Riksutställningar och Statens konstmuseer. Under samma verksamhetsområde redovisas även det statliga stödet till och (), , , , i samt till de 26 statsbidragsberättigade regionala museerna. Även dessa institutioner bedriver verksamhet inom bildkonstens område. Bildkonstnärsfondens verksamhet, som beskrivs under verksamhetsområde E Ersättningar och bidrag till konstnärer, har stor betydelse för den konstnärliga utvecklingen inom området. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 94,8 60,5 78,7 80,1 82,1 84,0 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall De statliga insatserna med konstförvärv, utplacering av konst i den gemensamma miljön samt bidragsgivning har bedrivits med oförändrad inriktning under budgetåret. Bidraget till konstnärlig utsmyckning av bostadsområden har haft en förhållandevis god efterfrågan, sett i relation till den låga nivån på bostadsbyggandet. De statliga insatserna för hemslöjdsverksamheten har bidragit till att intresset för hemslöjd har ökat. Större förändringar har ett bredare uppdrag, som innebär att rådet i samverkan med t.ex. kommuner eller bostadsföretag kan beställa konst till icke-statliga gemensamma miljöer i samhället. Konstbildningsrörelsen har från fått ökade möjligheter att ersätta konstnärer som ställer ut i deras regi. Detta ger förbättrade möjligheter för samtidskonsten utanför storstadsområdena. Prioriteringar Den inriktning av verksamheten som regeringen redogjorde för i propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik ligger fast. 7.2 Resultatbedömning och slutsatser I propositionen om kulturpolitik redogjorde regeringen för inriktningen på de framtida insatserna inom verksamhetsområdet. Statens insatser syftar framför allt till att stärka den samtida bildkonsten, formgivningen och konsthantverket i hela landet samt att göra konsten till ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön. I propositionen redovisade regeringen även sina bedömningar av de övergripande utvecklingstendenserna inom bild- och formkonstens samt konsthantverkets områden. I det följande görs en kompletterande bedömning av utvecklingen, främst på grundval av de årsredovisningar som ingivits för /96. Utvecklingen inom verksamhetsområdet I statistik /95 anges att av befolkningen () minst en gång har besökt en offentlig konstutställning eller ett konstmuseum . Utställningar av samtida bild- och formkonst som är tillgängliga för allmänheten arrangeras av en mängd olika institutioner och organisationer i samhället. De största resurserna finns hos de offentliga eller offentligstödda museerna och konsthallarna, främst lokaliserade till landets större städer. I landets mindre orter består konstlivet i stor utsträckning av de offentliga utställningar som arrangeras av den lokala konstföreningen i samverkan med kommunen samt av utställningar på arbetsplatser och i föreningslokaler. Bild- och formkonstgallerierna är i allmänhet privatägda, men vissa drivs av föreningar eller av konstnärssammanslutningar. Även gallerierna är huvudsakligen lokaliserade till landets större kommuner, där den största konstpubliken finns och där medborgarna visar störst intresse att besöka utställningar. Antalet utställningsbesök inom bild- och formkonstområdet har minskat något , av uppgång. Ett av verksamhetsområdets centrala problem är den samtida bild- och formkonstens svaga ställning utanför landets tre storstadsområden. Motsvarigheten till de regionala teater-, dans-, och musikinstitutionerna, bibliotek och museer som byggts upp i samverkan mellan stat och region finns knappast inom bild- och formkonsten. Bildkonst är ett av flera ansvarsområden för de 26 statsbidragsstödda regionala museerna. Det är dock, enligt vad regeringen erfarit, endast ett mindre antal av dessa som tagit sig an uppgiften att vara den regionala stödpunkten för samtida bild- och formkonst. Regeringen vill informera om sin avsikt att ge , , med Bildkonstnärsfonden, Riksutställningar och Statens konstmuseer med ett gemensamt uppdrag att utreda hur de statliga insatserna skall utformas så att fler kan ta del av samtida bildkonst, formgivning och konsthantverk av god kvalitet oavsett var man bor i landet. Gruppen bör även studera de statliga insatsernas betydelse för att främja konstnärlig kvalitet, mångfald och utveckling samt analysera hur arbetsmarknaden för bild- och formkonstnärer utvecklas. Arbetet bör inledas med en kartläggning av de statliga insatserna inom samtidskonsten och av den övriga befintliga infrastrukturen inom bild- och formkonstområdet i landet. ges det samordnande ansvaret för detta uppdrag. Det står fritt att även knyta andra institutioner till detta arbete, som t.ex. , landets enda specialmuseum för konsthantverk och formgivning. Verksamheten inom landets över 2 500 konstföreningar har stor betydelse för spridandet av intresset för bild- och formkonsten. Närmare 1 700 av dessa är anslutna till (). Föreningarna arrangerar 7 000 utställningar , varav 6 000 på arbetsplatser. Konstbildande verksamhet bedrivs även inom Folkrörelsernas Konstfrämjande (FKf). Medlemmar är folkrörelseorganisationer på riksnivå och organisationens självständiga distrikt. Tillsammans med distriktens medlemmar, regionalt verksammma folkrörelseorganisationer, omfattar FKf cirka 300 organisationer över hela landet, med hemvist i 50 olika idéburna organisationer. Distrikten arrangerar omkring 1 200 utställningar . SKR och FKf svarar genom sin verksamhet därtill för en stor del av konstförvärven i landet. Den statligt finansierade utställningsersättningen till konstfrämjande organisationer med utställningsverksamhet har ökat i omfattning. uppgår stödet till . Förmedlare av utställningsersättningen har varit SKR och FKf, samt även Konsthantverkscentrum. Utställningsersättningen ger föreningar på mindre orter möjlighet att locka kvalificerade konstnärer till sina utställningar. Sammantaget verkar det statliga stödet till konstbildningsorganisationerna regionalt utjämnande för möjligheten att se en konstutställning. Konsten i den gemensamma miljön tillkommer i hög grad i samband med att nya hus byggs. Den låga nivån på byggandet har därför också haft till effekt att de offentliga konstförvärven och den konstnärliga utsmyckningen av bostäder har minskat. Byggandet för statliga verksamheter och då i synnerhet för universitet och högskolor har dock varit relativt omfattande och även Statens konstråds verksamhet har haft oförändrad omfattning. Det statliga bidraget till konst i bostadsområden har i många fall varit avgörande för intresset från fastighetsägarens sida att satsa på konst. har medvetenheten hos dessa ökat om konsten som en god investering för ökad trivsel och hemkänsla för de boende. Detta ligger väl i linje med det vidgade uppdrag för som beslutade om förra året och med utgångspunkterna för det handlingsprogram för arkitektur och formgivning som utarbetas inom . Staten har även lämnat bidrag till Folkparkerna i och till , med syftet att stimulera till konstförvärv till gemensamma miljöer där konsten möter ett stort antal konstovana besökare. Hemslöjdsverksamheten har genom hemslöjdskonsulenterna och hemslöjdsföreningarna en stark regional förankring både bland professionella slöjdare, fritidsslöjdare och den slöjdintresserade allmänheten. har bedrivit en bred och aktiv verksamhet med god geografisk spridning. Medel har i huvudsak fördelats till projekt som också har regional finansiering. Under budgetåret har områdena barn och ungdom, sameslöjd, råvaror till slöjden, dräktområdet och hotade slöjdtekniker prioriterats. Särskilt när det gäller barn och ungdomar har arbetet haft stor genomslagskraft och medfört att tusentals ungdomar har kommit i kontakt med hemslöjdens material och tekniker i varje län. Men även inom andra områden har hemslöjdskonsulenterna gjort stora insatser som kunskapsförmedlare och informatörer genom en omfattande kurs- och utställningsverksamhet. Mediebevakningen av hemslöjdsfrågor har ökat, särskilt på lokal nivå. Som ett led i satsningen på kultur som utvecklingsfaktor har fått i uppdrag att i samarbete med analysera hemslöjdens ställning och möjligheter i ett regionalt utvecklings- och näringsperspektiv. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Slutsatser Regeringens slutsats är att bidragsgivningen och myndighetsutövningen inom verksamhetsområdet som helhet givit goda resultat och att resurserna används på ett ändamålsenligt sätt. Frågan om den samtida bild- och formkonstens ställning utanför landets tre storstadsområden bör dock, som nämnts ovan, närmare utredas gemensamt av de statliga myndigheterna med verksamhet inom området. 7.3 Anslag D 1. 226 Därav 1996 Utgift 5 100 4 429 1998 Förslag 4 503 1999 Beräknat 4 634 2000 Beräknat 4 769 Beloppen anges i tusental kronor har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön. Uppgiften utförs genom att förvärvar god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet samt medverkar till att konst tillförs även andra gemensamma miljöer än sådana som brukas av staten. skall också sprida kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö. För gäller förordningen (1996:1597) med instruktion för . Regeringens överväganden Resultatinformation verksamhet fördelar sig på tre verksamhetsgrenar. Verksamhetsgrenen förvärv av konst till ny- och ombyggnadsprojekt har under /96 svarat för av sammanlagda utgifter för förvaltning och konstförvärv. Verksamhetsgrenen förvärv av konst till myndigheter i redan befintliga lokaler (konstansök- ningar) har svarat för samt information om den offentliga konsten i landet för av utgifterna. av utgifterna har haft extern finansiering. är organiserat i ett kansli med uppgift att administrera, informera och verkställa hanteringen. Inom kansliet finns Informationscentrum för offentlig konst som är öppet för allmänheten. Antalet årsarbetskrafter på kansliet har varit 9,2 personer och 10 projektledare har därtill varit knutna till förvärvs- och utplaceringsverksamheten. Kansliet flyttar av besparingsskäl till mindre och billigare lokaler. har Statens konstråds uppgifter vidgats till att omfatta insatser för den offentliga konsten även utanför de statliga miljöerna. Besparing på statlig konsumtion föreslås planenligt tas ut med . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser bedömer att Statens konstråds årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. RRV har däremot synpunkter på att regeringen inte klargjort vilka som behörigen skall sitta i myndighetens styrelse fr.o.m. , samt vilka konsekvenser detta fått för myndighetens beslut om årsredovisningen. Regeringen har tillsatt en ny styrelse för . Slutsatser Det är regeringens uppfattning att den redovisade verksamheten sammantaget har motsvarat de mål som satts upp för . Regeringen föreslår att anvisas för . beräknas anslaget till resp. . Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 37 971 1998 Förslag 42 938 1999 Beräknat 43 841 2000 Beräknat 44 765 Beloppen anges i tusental kronor Under anslaget anvisas medel dels för konstförvärv beslutade av , dels, , för bidrag enligt förordningen (1987:316) om bidrag till konstnärlig utsmyckning av bostadsområden. Under anslaget beräknas även medel för bidrag till folkparkerna och vissa samlingslokalhållande organisationer för konstinköp. En prognos om ett anslagssparande på har ingivits från för . Skälet är att det vidgade uppdraget inte beräknas få sitt fulla utfall förrän , då planerade insatser huvudsakligen slutbetalats. Regeringens överväganden Resultatinformation Förutsättningarna för arbete med förvärv av konst till ny- och ombyggnadsprojekt förändrades i samband med att huvuddelen av statens fastighetsförvaltning bolagiserades . De tidigare väletablerade myndighetsrelationerna med den statliga fastighetsförvaltningen bröts upp och nya relationer har etablerats med såväl statliga som andra fastighetsbolag. Gemensamma riktlinjer för samarbetet har upprättats mellan och de statliga fastighetsbolagen resp. . Under senaste budgetåret har ett något minskat antal projekt genomförts jämfört . har dessa projekt varit mer omfattande i genomsnitt än . En stor andel av projekten har gällt universitets- och högskolelokaler där stora byggen tillförts kvalificerade konstsatsningar. Under /96 gjordes en kraftfull satsning på de s.k. konstansökningarna, som avser utplacering av konst utan koppling till nybyggnation. 274 myndigheters konstansökningar tillgodosågs under budgetåret och väntetiden har avsevärt minskats. En markant ökning av antalet nytillkomna konstansökningar vittnar om ett stort intresse för dessa insatser från de statliga myndigheternas sida. Såväl konstprojekten som konstansökningarna har spridits till ett stort antal orter i hela landet. En uppgift som tagit ökade resurser i anspråk har varit de samråd som genomförs med fastighetsägare, arkitekt och brukare under projektets gång. 1993/94 1994/95 1995/96 (18 MÅN) Färdiga projekt 36 70 78 Färdiga fasta verk 57 56 39 Kollektioner av lös konst i projekten I samband med det vidgade uppdrag för som beslutades av har förvärvsanslag från tillförts från det avvecklade anslaget för bidrag till konstnärlig utsmyckning av bostadsområden (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). För bidrag till konstnärlig utsmyckning av bostadsområden har under /96 avräknat 137 nya projekt mot beviljanderamen med ett sammanlagt bidragsbelopp på . Under samma budgetår fördelades i bidrag till 185 färdigställda projekt. Av Statens kulturråds årsredovisning framgår att bidraget till folkparkernas och vissa samlingslokalhållande organisationers konstinköp har möjliggjort att konsten når människor som inte annars väljer att besöka utställningar med bildkonst på museer eller andra traditionella utställningslokaler. Folkparkerna har 11-12 miljoner besökare och inom de samlingslokalhållande organisationerna finns 2 300 samlingslokaler spridda över hela landet. Genom att bidraget förutsätter en motsvarande ekonomisk insats från den mottagande parten genererar bidraget ytterligare resurser för konsten. Beställningsbemyndigande Beställningar av konst behöver göras under till ett belopp av högst som medför utgifter . BESTÄLLNINGSBEMYNDIGANDE FÖR STATENS KONSTRÅD ATT BESTÄLLA KONST OCH BERÄKNAD ANSLAGSPÅVERKAN UNDER PERIODEN 1998 2001 OCH SENARE. 1998 1999 2000 2001 OCH SENA RE SUMM A Utnyttjat bemyndigande /96 - Anvisat bemyn- digande 3 000 Begärt bemyn- digande 15 000 Summa 15 200 13 000 5 000 - 18 000 Slutsatser Regeringen föreslår att anvisas till konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön för . beräknas anslaget till resp. . 1 Anslag s- sparan de 496 Därav 1996 Utgift 3 200 Utgifts - progno s 1 600 1998 Förslag 1 056 1999 Beräkna t 1 085 2000 Beräkna t 1 116 Beloppen anges i tusental kronor skall enligt sin instruktion (1988:315) ta initiativ till, planera, samordna och göra insatser för att främja hemslöjd i den mån sådana uppgifter inte ankommer på annan statlig myndighet. Nämnden skall inom sitt verksamhetsområde fördela statligt stöd till hemslöjdsfrämjande verksamhet. Nämnden står som samordnare för hemslöjdskonsulentverksamheten och har bemyndigande att pröva frågan om huvudmannaskap för konsulenterna. Under /96 anvisades medel för bidrag till projekt inom hemslöjdsområdet under anslaget . anvisas medel för detta ändamål som en särskild anslagspost under anslaget D 4 Främjande av hemslöjden. () svarar för nämndens medelsförvaltning och personaladministration. Regeringens överväganden för hemslöjdsfrågor har genom informations- och fortbildningsinsatser ökat medvetandet om de gemensamma målen inom konsulentkåren. Samarbetet över länsgränserna har ökat och nya arbetsmetoder har prövats i konsulentarbetet arrangerade konsulenterna 405 kurser i olika slöjdtekniker med sammanlagt ca 5 400 deltagare. På regional nivå har 166 utställningar om hemslöjd producerats av eller i samarbete med konsulenterna. Insatser för att rädda hotade slöjdtekniker har prioriterats för att utveckla och finna nya arbetsmetoder. Det är också ett led i förberedelsearbetet inför är här! Slöjden är härlig! Rikskonsulenten i hemslöjd för barn och ungdom har, eftersom tjänsten har permanentats fr.o.m , kunnat bedriva sitt arbete mer långsiktigt både på riksplanet och ute i länen. Slöjdtåget och slöjd- verkstaden på blev ett startskott för ett nytt skede i hemslöjdens utåtriktade arbete mot barn och ungdomar. En kår av ungdomsledare har börjat utbildas och man har startat ideella ungdomssektioner. Nya kontaktytor har skapats och samarbete har inletts med flera nya samarbetspartner och organisationer som t.ex. Barncancerfonden och arbetsgruppen Kultur i skolan. har dräktarbetet intensifierats. Nämnden har inlett ett samarbetete med de tre folkrörelseorganisationerna som arbetar med dräktfrågor och erhållit projektmedel för en treårsperiod i avsikt att skapa ett nationellt Dräktcentrum. I Hemslöjdens arkivprojekt, som delvis finansieras med Sesam-medel, har arbetsmetoder för att digitalisera och tillgängliggöra länens hemslöjdsarkiv introducerats i de första sex länen. Avsikten är att man sedan i samtliga län skall kunna arbeta vidare på egen hand med att bygga upp en nationell bilddatabas. Besparing på statlig konsumtion föreslås tas ut med . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV:s revisionsberättelse innehåller inte några invändningar. RRV har i sin årliga rapport uppmärksammat att nämndens instruktion inte överensstämmer med de faktiska förhållandena när det gäller ansvarsfördelning mellan nämnden och beträffande medelsförvaltning. Frågan kommer att behandlas i den översyn av myndighetsstrukturen som genomförs inom . för hemslöjdsfrågor har enligt regeringens bedömning uppfyllt målen för verksamheten. Regeringen anser att nämndens verksamhet svarar mot kravet på en effektiv användning av insatta resurser. Regeringen föreslår att för anvisas till . beräknas anslaget till och för till . Enligt propositionen (prop.