prop · GL0360 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett expertmöte med detta syfte hölls i . Ett inrättades i syfte att stärka energisamarbetet runt . Dess allmänna syfte är att bidra till att organisera och övervaka energisamarbetet samt utgöra en permanent ram för dialog och informationsutbyte. hölls även en konferens i om transportfrågor runt . Vidare har den konferens om lokal vattenförsörjning i som hölls följts upp genom utarbetandet av ett gemensamt informationssystem för expertis och kunskap rörande vattenfrågor. Ett miljöministermöte hölls i . Ministrarna diskuterade upprättandet av ett handlingsprogram på kort och medellång sikt för prioriterade åtgärder på miljöområdet. Bland de viktigaste åtgärdsområdena ingår integrerad förvaltning av vatten, mark och kustområden, avfallshantering samt "hot spots" (betydande föroreningskällor). Vidare ingår bland de prioriterade områdena kontroll av erosion och jordförstöring samt ökenspridning. Ministrarna konstaterade att de erfarenheter som gjorts av miljösamarbetet runt kunde användas för samarbetet runt . Inom ramen för partnerskapet i sociala och kulturella frågor hölls i en konferens om staten och det civila samhället samt en konferens om social- och hälsofrågor. Möten har hållits i och om audiovisuellt samarbete. I hölls en konferens om det gemensamma audiovisuella och cinematografiska arvet. Frihandel och ekonomiskt stöd är två viktiga komponenter i EU:s politik för . EU har inlett förhandlingar om associeringsavtal med en rad Medelhavsländer i syfte att skapa ett frihandelsområde runt . Som ett första steg skall frihandel för industrivaror vara införd . har avtal slutits med , och , med samt med den palestinska myndigheten . ratificerade de tre förstnämnda och kommer att ratificera avtalet med . Med undantag av interimsavtalet med den palestinska myndigheten, vilket är ett gemenskapsavtal och således inte behöver ratificeras av EU-ländernas parlament, har de övriga avtalen ännu inte trätt i kraft eftersom ratificeringsprocessen i EU-länderna inte avslutats. Förhandlingar om associeringsavtal pågår med , och . Förberedande samtal har förts med . EU har anslagit 4 685 miljoner ecu för perioden 1999 till utvecklingssamarbetet med länderna i . Av detta svarade , genom sin medlemsavgift till EU, för . Av för perioden var redan en del tidigare beslutat. Återstoden, ca 3 424 miljoner ecu, regleras genom den s.k. MEDA-förordningen, som anger beslutsformerna och huvudområdena för biståndssamarbetet. Biståndet utgår efter nationella och regionala strategier, vilka baseras på partnerländernas prioriteringar och i enlighet med målen och syftena i Barcelonadeklarationen och MEDA-förordningen. Biståndet skall gå till ekonomisk omvandling, till stärkande av den socio-ekonomiska jämvikten och stöd för utveckling av det civila samhället samt till regionalt samarbete. Beslut om att stödja projekt fattas av en kommitté, där medlemsstaterna är representerade. tog initiativ till ett första EU-uttalande om våldet i . 32.9 och EU har på olika sätt ökat sin närvaro i regionen, liksom sina politiska och ekonomiska ansträngningar för att fredsprocessen skall lyckas. bidrog till att unionen intog en konsekvent och fast hållning i frågor som rör den israeliska bosättningspolitiken, status, israeliska avspärrningar av palestinska områden samt fördömanden av terrorism. EU:s särskilda sändebud för fredsprocessen i , , verkade bl.a. för att en gemensam dialog mellan och om den palestinska ekonomin skulle leda till konkreta israeliska åtgärder. Han sökte även få och palestiniernas accept för en uppförandekod i syfte att underlätta parternas fortsatta förhandlingar. Han initierade vidare inrättandet av en permanent säkerhetskommitté. EU beslutade att inrätta ett program för att bistå den palestinska myndigheten i dess strävan att motverka terroristhandlingar. Förutom tekniskt inriktade insatser ingår i programmet att främja den palestinska polisens insikter om de mänskliga rättigheterna. Svensken utsågs att samordna detta biståndsprogram. Vid Europeiska rådets möte i antogs en appell i syfte att manifestera EU:s fortsatta stöd till fredsprocessen. Vid Europeiska rådets möte i den 12 ingick i ordförandeslutsatserna ett avsnitt om fredsprocessen i . Slutsatserna trycker bl.a. på nödvändigheten av att parterna följer redan ingångna avtal. EU uttryckte sin beredvillighet att fortsatt stå till parternas förfogande. EU var ordförande i den multilaterala arbetsgruppen för regional ekonomisk utveckling i inom ramen för Madridprocessen. deltog i den fjärde regionala ekonomiska konferensen () för och , som hölls i i . MENA-konferenserna syftar till att stödja fredsprocessen i genom att stärka ekonomiskt samarbete mellan länderna i regionen. Det sjunde ministermötet inom ramen för samarbetet mellan och i () hölls i i . Vid mötet, i vilket utrikesminister deltog, behandlades framför allt förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan EU och GCC. Från EU:s sida underströks kravet att GCC skall upprätta en intern tullunion innan frihandelsavtalet med ingås. På dagordningen återfanns också frågor om kulturdialog och de mänskliga rättigheterna. EU ingick 1997 ett samarbetsavtal med Yemen. När en tysk domstol förklarade den iranska statsledningen skyldig till terrorism, eftersom den beordrat ett attentat mot en restaurang i , beslutade EU att kalla hem sina ambassadörer för samordnade konsultationer. svarade med att kalla hem landets ambassadörer i huvudstäderna i EU:s medlemsstater. Allmänna rådet antog en deklaration om EU:s relationer med . Deklarationen slog fast att framsteg i förbindelserna endast kunde göras om respekterade internationell rätt och avstod från terrorism. EU beslutade även att tills vidare suspendera den så kallade kritiska dialogen med . Samtliga EU-staters ambassadörer återvände till . 32.10 har EU fortsatt sin aktiva dialog med de afrikanska staterna i syfte att på olika sätt söka medverka till en positiv utveckling i . Denna strävan har tagit sig uttryck bl.a. i beslutet att verka för att ett EU-afrikanskt toppmöte med deltagande av stats- och regeringschefer från och hålls . Maktskiftet i ledde till diskussioner i EU-kretsen om att återuppta det frusna biståndet till (DRK, f.d. ). gjorde rådet ett uttalande om biståndet till DRK, och vid ett givarmöte i i regi tillkännagav att man avsåg återuppta stöd omfattande 77 miljoner ecu inom områdena hälsa, infrastruktur och demokrati. Vidare beslutade EU att förlänga av den gemensamma aktionen till stöd för demokratiseringsprocessen. EU:s bistånd till Stora sjö-området (, , ) uppgick till ca 140 miljoner ecu. Huvuddelen av biståndet utgörs av humanitärt bistånd från ECHO och av visst livsmedelsbistånd. EU ger även bidrag till den internationella krigsförbrytartribunalen för , med säte i , . EU stöder i första hand regionala lösningar på problemen i Stora sjö-regionen och har bl.a. fortsatt att verka för en internationell konferens om fred, säkerhet och utveckling under ledning av FN och OAU. EU följer situationen och söker aktivt bidra till en positiv utveckling genom sitt speciella sändebud . Rådet har fattat beslut om en fortsatt finansiering av Ajellos mission i Stora sjö-regionen. har kommissionen fört fortsatta förhandlingar med om ett brett samarbetsavtal, innehållande bl.a. ett avtal om frihandel. Efter inledande svårigheter har emellertid ett viss momentum återskapats och förhandlingarna tycks nu gå in i ett konstruktivt skede. Förhoppningen är att förhandlingarna om ett frihandelsavtal skall kunna slutföras . Därtill kan noteras att EU AVS ministerrådsmöte fattade beslut om partiella anslutning till . Detta, liksom ett avtal om frihandel, utgör en del i det slutgiltiga övergripande samarbetsavtalet. har genomgående verkat för att medges största möjliga tillträde till den europeiska marknaden. Situationen i fråga om demokrati och mänskliga rättigheter i har inte förbättrats heller. Av denna anledning förlängdes EU:s sanktioner till och med . EU har en livaktig dialog med South African Development Community. Det senaste ministermötet hölls i 1996. Ett nytt möte förbereds i . Mellan ministermötena hålls årliga möten på högre tjänstemannanivå samt löpande trojkamöten. Ett tjänstemannamöte avhölls i . Dialogen omfattar i princip allt som parterna kommer överens om, även om man framför allt från EU-sidan strävat efter att undanta frågor som behandlas i andra forum. På agendan står sålunda bl.a. politiska frågor, inklusive demokrati och mänskliga rättigheter. Sedan det förra ministermötet har gemensamma tematiska möten hållits om hiv/aids, vattenfrågor, småföretagande och droghandel. Allmänna rådet antog en gemensam ståndpunkt om förebyggande av konflikter i . Beslutet togs mot bakgrund av det stora antalet väpnade konflikter i , som delvis också är av ny typ. Det syftade främst till att samordna medlemsstaternas politik på området. I enlighet med beslutet lade ordförandeskapet i samarbete med kommissionen fram ett förslag i Afrikaarbetsgruppen om genomförande av den gemensamma ståndpunkten. Förslaget antogs vid gruppens möte . Gruppen skall nu bl.a. diskutera länder som bedöms kunna stå inför en kris och eventuellt möjliga åtgärder före krisen. 32.11 och Stärkandet av det transatlantiska samarbetet löper vidare med utgångspunkt i den gemensamma deklaration och handlingsplan som antogs vid toppmötet mellan och i . Handlingsplanen spänner över ett brett fält av samarbetsområden: utrikes- och säkerhetspolitik, ekonomi, handelspolitik och kulturutbyte. anser att det transatlantiska samarbetet är ett område med hög prioritet för medlemsländerna. Samarbetet har tydlig inverkan på enskilda sakområden, den övergripande säkerhetssituationen i och etablerandet av en global säkerhetsordning. Handlingsplanen mellan och är mest konkret inom det handelspolitiska området. Inom ramen för detta samarbete har det t.ex. upprättats en affärsmannadialog. Ett möte hölls i , där svenskt näringsliv var representerat på hög nivå. Denna dialog har bl.a. fungerat pådrivande i förhandlingarna om två centrala frågor avtalet om ömsesidigt godkännande av respektive länders produktprövningar samt undertecknandet av ett informationstekniksavtal. Vid mötet i diskuterades bl.a. ett fortsatt och vidareutvecklat samarbete inom standardiseringsområdet, stärkandet av WTO-systemet samt elektronisk handel. menar att en huvuduppgift för parterna är att gemensamt verka för att främja det multilaterala handelssystemet och världshandelsorganisationen . Framgångarna vid i är ett bevis för vikten av det transatlantiska samarbetet på detta område. De amerikanska sanktionslagarna, Cuban and Democratic Solidarity Act ("Helms- ") och Sanctions Act ("d''''Amato"), utgör fortsatt centrala diskussionsämnen i dialogen med och . Enligt EU:s uppfattning rymmer dessa lagar oacceptabla exterritoriella element. EU antog en förordning i vilken det fastslås att det är illegalt för medlemsländerna att följa de amerikanska exterritoriella lagarna. Med anledning av denna trädde en svensk kompletterande lag i kraft . slöts en delöverenskommelse mellan , vilket innebär att uppskjuter tillämpningen av den möjlighet lagen erbjuder till privaträttsliga processer i mot företag som handlar med nationaliserad egendom på . Uppgörelsen fick till följd att EU tills vidare suspenderade sin WTO-panel. har deltagit aktivt i de förhandlingar som förts enligt delöverenskommelsen mellan . anser att en förhandlingslösning är angelägen och välkomnar därför de konsultationer som pågår. En gemensam handlingsplan och deklaration mellan och kunde undertecknas . Förhandlingarna drog ut , främst på grund av oenighet om fiskefrågor. välkomnar att möjligheter därmed skapats för en ytterligare konkretisering av samarbetet EU och . En gemensam handelsstudie mellan och utarbetas . Syftet med studien är att identifiera omständigheter som kan utgöra hinder för handeln mellan parterna, som därefter gemensamt skall söka avskaffa dessa hinder. 32.12 och Den regelbundna politiska dialogen mellan och inleddes i början av 1980- talet. har årliga ministermöten hållits med () och med Riogruppen, vilken omfattar och med de centralamerikanska länderna som observatörer. På initiativ av och lanserades ett förslag om att hålla ett toppmöte mellan och /. Förslaget om ett toppmöte, som förväntas äga rum 1999, bekräftades vid i . Efter relativt långdragna förhandlingar mellan Europeiska gemenskapen och enades parterna om ett avtal om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete. Avtalet, som undertecknades i anslutning till allmänna rådet , består formellt av två avtal: ett globalt avtal om institutionalisering av en politisk dialog, ekonomisk samverkan och samarbete inom ett antal olika områden, samt ett interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor. Syftet med interimsavtalet är att tidigarelägga de förhandlingar om handelsliberaliseringar som föreskrivs i det globala avtalet och som faller inom gemenskapens kompetensområde. Kommissionen skall presentera ett förslag till förhandlingsmandat, vilket skall beslutas av rådet. Förhandlingar om handelsliberaliseringar förutses däremot komma i gång först . Avtal har tidigare ingåtts mellan EU och (, , och )1995 respektive EU och 1996. Båda avtalen är ramavtal som inledningsvis syftar till att förbereda processen att uppnå handelsliberaliseringar och etablera en associering av politisk och ekonomisk karaktär. EU och respektive EU och har inlett ett gemensamt arbete med att ta fram ett faktaunderlag som efter granskning i expertgrupper kommer att utgöra bas för ett beslut om och när frihandelsförhandlingar skall inledas. antog rådet en gemensam ståndpunkt som klargör EU:s politik gentemot . I ståndpunkten fastställs att EU vill uppmuntra en fredlig övergångsprocess till pluralistisk demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt en hållbar återhämtning och förbättring av det kubanska folkets levnadsstandard. Vidare uttrycker EU en stark önskan att bli partner i den fortskridande öppningen i den kubanska ekonomin som det slås fast att ett närmare samarbete kommer att vara beroende av att läget förbättras vad avser mänskliga rättigheter. har man gjort ansträngningar för att följa upp den gemensamma ståndpunkten genom att söka få till stånd en resultatinriktad och konstruktiv dialog med den kubanska regeringen. Det har särskilt gällt respekten för mänskliga rättigheter och demokrati, där EU protesterat mot fängslanden av dissidenter och företrädare för människorättsorganisationer. Trots att inga påtagliga resultat kan påvisas är rådet ense om att stå fast vid den gemensamma ståndpunkten. upprepade rådet att EU:s mål när det gäller är att främja en process i enlighet med den gemensamma ståndpunkten, såsom den fastställdes . 32.13 Euro-asiatisk dialog hölls det ett möte i mellan EU och tio , som blev inledningen till den process av närmande mellan och som kallas Asia-Europe Meeting eller ASEM. I ASEM-dialogen deltar EU:s femton medlemsländer, tio (ASEAN:s dåvarande sju medlemmar och , , ) samt Europeiska kommissionen. ASEM-dialogen syftar till att, genom politisk dialog samt vetenskapligt och kulturellt utbyte, skapa förståelse och samsyn mellan och samt att underlätta för handelsutbyte och investeringsflöden. Dialogen har rönt uppskattning både på europeisk och asiatisk sida och framsteg har gjorts. Bland konkreta resultat kan nämnas inrättande av en stiftelse för kulturellt och vetenskapligt utbyte, ASEF (), samt utarbetande av aktionsplaner inom områdena handel och investeringar. Vidare har i samarbete med och med deltagande från samtliga ASEM-länder genomfört ett seminarium vid i om mänskliga rättigheter och rättsstaten. ASEM:s andra toppmöte äger rum i . ASEM-dialogen har gett och goda möjligheter att bredda och fördjupa kontakterna med , en region som innefattar världens två folkrikaste stater och där också ett antal länder med långsiktig tillväxtpotential återfinns. EU:s politik gentemot I finns målsättningen att verka för att inlemmas i det internationella samfundet och på ett konstruktivt sätt engageras i arbetet för fred och säkerhet samt efterlevnad av internationella konventioner om mänskliga rättigheter och icke-spridning av kärnvapen, etc. deltar aktivt i utformandet av EU:s Kinapolitik. På handelsområdet stöder ansökan om medlemskap i världshandelsorganisationen på de villkor som organisationen ställer upp. Den 3 hölls ett blandkommissionsmöte med och i , varvid export- och importhinder samt frågor rörande investeringar och immaterialrätt diskuterades. Dessa överläggningar sker på basis av ett handelsavtal som anpassats till gällande kompetensfördelning mellan kommissionen och medlemsstaterna. och Kommissionen utarbetade en kommunikation om . I slutsatserna som antogs av allmänna rådet noterar unionen den höga grad av autonomi som staden kommer att ha även i fortsättningen. Vidare framhålls att unionen kommer att behandla som en autonom enhet när det gäller handel och fortsätta att noga följa utvecklingen av den ekonomiska och politiska situationen där. Kvotering av import från Vid upprättandet av EG:s inre marknad infördes gemensamma begränsningskvoter mot , bl.a. för import av vissa industrivaror samt en del andra produkter, som jordbruksvaror och teko. uppnådde i anslutningsförhandlingarna en uppjustering av dessa kvoter motsvarande importen från de nya medlemsländerna. diskuterades i EU en ny översyn av kvotsystemet mot . , som 1996 lyckades få gehör för sin linje att kvoterna på handskar skulle avskaffas, har fått till stånd avskaffande av kvoterna för glas och delar till leksaker. Ett fåtal kvoter kvarstår: de för skor, porslin, keramik, tekovaror samt vissa jordbruksprodukter. Den tar dock i EU-sammanhang fortlöpande upp frågan om att avskaffa de återstående kvoterna. undertecknades ett avtal mellan och om tullsamarbete. Vice ordföranden i kommissionen, , besökte för samtal med, bland andra, president . Samtalen inriktades på handelsliberaliseringar, och ett bilateralt handelsavtal mellan och om upphandling slöts. Förhållandena i är omvittnat svåra. översvämningar har skadat skördar. Årets torka samt skadorna av tyfonen har förvärrat situationen. Strukturella problem inom jordbruket och avsaknad av reformer ligger också till grund för dagens brist på livsmedel. Kommissionen fattade beslut om ett bidrag på cirka 55 miljoner ecu (nära ) varav merparten avser livsmedelshjälp som framför allt kanaliserats via Programme. hölls i ett toppmöte mellan utrikesministrarna från EU och den sydöstasiatiska samarbetsorganisationen () där en gemensam deklaration antogs som syftar till att stärka och utveckla samarbetet på det ekonomiska och politiska området. Dialogen mellan EU och de sydostasiatiska länderna har även förts vid ett antal möten i multilaterala forum, som till exempel ASEM (Asia-Europe Meeting), () och ASEAN PMC (Post-Ministerial Conference). har samarbetsavtal mellan och respektive slutits. Avtalet med har emellertid inte kunnat ratificeras på grund av den oklara politiska situationen i landet. Som en reaktion på den fortsatt allvarliga situationen i förlängde den gemensamma ståndpunkt som antogs 1996. I denna uppmanar EU regimen att inleda en dialog med de demokratiska krafterna och dess ledare . Den gemensamma ståndpunkten innefattar även: krigsmaterielembargo, utvisning av burmesisk militär personal vid EU-ambassader, avbrytande av allt bistånd med undantag för humanitärt bistånd, visumförbud från EU:s sida för medlemmar i militärregimen och i militär- och säkerhetsstyrkorna samt ett stopp för politiskt besöksutbyte. EU:s utrikesministrar beslutade att upphäva tullförmåner, efter det att tvångsarbete påvisats. blev tillsammans med ny medlem i ASEAN . I konsekvens med EU:s gemensamma ståndpunkt har EU klargjort att man under rådande politiska omständigheter i inte kan acceptera att landet ansluts till det samarbetsavtal som finns mellan EU och ASEAN. Ett planerat möte mellan EU och ASEAN fick ställas in på grund av att man inte kunde enas om formerna för närvaro. EU:s Indienkommunikation EU breddar och fördjupar såväl de ekonomiska som de politiska relationerna med grundat på kommissionens s.k. Indienkommunikation. Samarbetet inkluderar säkerhetspolitik, nedrustning och fredsbevarande, miljöfrågor, bekämpning av fattigdom, respekt för mänskliga rättigheter, främjande av demokrati samt handelsliberaliseringar på multilateral basis i enlighet med regelverk. EU hade ett blandkommissionsmöte som behandlade handel och ekonomiskt samarbete med och avser att upprätta en expertgrupp . EU:s relationer med andra länder i EU förhandlar om samarbetsavtal med och . Avtalen innebär upprättande av blandkommissioner mellan och respektive mellan och . EU har ingått ett ramavtal för samarbete om mänskliga rättigheter, demokrati och FN- frågor med . EU har även blandkommissionsmöten med ; det första ägde rum . En europeisk handelskammare har etablerats i . EU har ett Memorandum of Understanding om samarbete med SAARC () vad gäller handelsliberaliseringar. 32.14 antog riktlinjer för en särskild Japanpolitik. Samarbetet konkretiserades 1991 på begäran i en gemensam deklaration. Denna inkluderar ekonomiska såväl som allmän- och säkerhetspolitiska delar. Förbindelserna har genom denna deklaration formaliserats och intensifierats. Den utgör således det institutionella ramverket för relationerna mellan och . Samarbetets formella ram utgörs av årliga toppmöten med deltagande av premiärminister, ordförande och ordföranden i . Det senaste (sjätte) toppmötet hölls i . Vid mötet underströks vikten av goda bilaterala relationer och en önskan om en breddning och fördjupning av förbindelserna. och EU har också gemensamma intressen i en rad globala frågor, och en utvidgning av samarbetet i FN och andra internationella organisationer står högt på dagordningen. Institutionaliserade möten på ministernivå hålls . Vidare träffas rådstrojkan, en viceordförande från kommissionen och den japanske utrikesministern . Härtill kommer sektoriella möten på ministernivå och löpande konsultationer på tjänstemannanivå. är EU:s näst största handelspartner. EU:s handelspolitik gentemot är aktiv och syftar till marknadsöppningar, där EU valt att koncentrera sina ansträngningar på de strukturella avregleringsfrågorna. Som ett led i detta arbete har EU en fortlöpande dialog om avregleringen med . Högnivåkonsultationer hölls i detta ämne i , där representanter för kommissionen och 14 japanska ministerier deltog. Samtalen fördes i positiv och konstruktiv anda, och framsteg kunde noteras i både s.k. horisontella frågor (distributionsfrågor, MRA avtal för ömsesidigt erkännande, konkurrenspolitik) och sektoriella frågor (finansiella tjänster, telekommunikationer och transportfrågor). Kommissionen satsar betydande resurser på exportfrämjande åtgärder och utbildningsprogram i . Dessa går under beteckningen EXPROM. Mässor, delegationsresor och informationsaktiviteter arrangeras under beteckningen "Gateway-to- " (GTJ). () diskuterade den framtida inriktningen av Gateway to 2 (1997 2001). En svensk koordinator från näringslivet är utsedd för dessa aktiviteter. I syfte att öka kunskaperna i det japanska språket och insikten om förhållanden på den japanska marknaden anordnas utbildningsprogram i EU:s regi (Executive Training Programme ETP) för företagsrepresentanter från medlemsstaterna. Svenska företag deltar i GTJ-aktiviteterna, och ett par svenskar har valts ut till nästa ETP-omgång. 32.15 och undertecknade EU och en gemensam deklaration, i vilken ett fördjupat framtida samarbete mellan parterna bekräftades. Deklarationen, i vilken bl.a. framhålls att EU är en av största handelspartner, bekräftar ett fortsatt nära samarbete på handelsområdet, inte minst inom WTO. framhålls samarbetet på områdena forsknings och teknologi, utbildning, kultur, miljö samt bistånd. Ramen för dialogen blir möten på ministernivå mellan EU:s ordförandeland, kommissionen och Med fördes sonderande samtal om ett eventuellt samarbetsavtal.