prop · GL03151D2 · 1998-01-01 00:00:00 — 4 § Delpensionsavgifter förs till en fond, benämnd delpensionsfonden, med vars tillgångar kostnaderna för pensioner enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring och motsvarande äldre be- stämmelser skall täckas. Fonden förvaltas enligt grunder som fastställer särskilt. Föräldraförsäkringsavgifter förs till staten för finansiering av föräldrapenningförmåner enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring, kostnader för förvaltning av föräldrapenningförmåner och för finansiering av statliga ål- derspensionsavgifter enligt lagen (1998:000) om statlig ålderspensionsavgift som belöper på sådana förmåner. 6 § Arbetsskadeavgifter förs till en fond, benämnd Arbetsskade- fonden, med vars tillgångar kost- naderna för ersättningar enligt lagen (1976:380) om arbets- skadeförsäkring och motsvarande äldre bestämmelser samt förvalt- ningskostnader skall täckas. Fonden förvaltas enligt grunder som fastställer särskilt. Arbetsskadeavgifter förs till Ar- betsskadefonden med vars till- gångar kostnaderna för ersätt- ningar enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och motsvarande äldre bestämmelser, statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:000) om statlig ålderspensionsavgift som belöper på förmåner som finansieras med arbetsskadeavgifter samt förvalt- ningskostnader skall täckas. Fonden förvaltas enligt grunder som fastställer särskilt. 7 § Arbetsmarknadsavgifter förs till staten för finansiering av 1. arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 2. kostnader för tillsyn av ar- betslöshetskassornas utbetalning av arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:239) om arbetslös- hetskassor, och 2. kostnader för tillsyn av ar- betslöshetskassornas utbetalning av arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:239) om arbetslös- hetskassor, 3. utbildningsbidrag till sådan deltagare i arbetsmarknadsutbild- ning enligt förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering enligt förordningen (1987:405) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten som uppfyller villkoren för inkomstrelaterad ersättning enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring. 3. utbildningsbidrag i form av dagpenning till deltagare i arbetsmarknadsutbildning, yrkesinriktad rehabilitering och deltagare i verksamhet för ungdomar mellan anordnad av en kommun under förutsättning att deltagaren uppfyller villkoren för inkomstre- laterad ersättning enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring, 4. kostnader enligt lönegarantilagen (1992:497) och 5. statliga ålderspensionsav- gifter enligt lagen (1998:000) om statlig ålderspensionsavgift som belöper på förmåner som finansieras med arbetsmarknadsavgifter. Denna lag träder i kraft . 37.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1981:691) om socialavgifter i dess lydelse enligt lagen (1998:000) om ändring i nämnda lag dels att 2 kap. 1 §, 3 kap. 1, 4 och 5 a §§ samt punkterna 2 och 3 av övergångsbestämmelserna till lagen (1998:000) skall ha följande lydelse, dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen (1998:000) skall in- föras en ny punkt, 7, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 1 § En arbetsgivare skall på det avgiftsunderlag som anges i 3 5 §§ betala 1. sjukförsäkringsavgift , 1. sjukförsäkringsavgift med X,XX procent, 2. folkpensionsavgift med 6,83 pro- cent, 2. efterlevandepensionsavgift , 3. ålderspensionsavgift med X,XX procent, 4. delpensionsavgift med 0,20 pro- cent, 4. föräldraförsäkringsavgift med X,XX procent, 5. arbetsskadeavgift , 6. arbetsmarknadsavgift , 6. arbetsmarknadsavgift . 7. arbetarskyddsavgift , 8. lönegarantiavgift . Arbetsgivare som avses i 1 kap. 2 § andra stycket skall dock beträffan- de ersättning som avses i 2 kap. 11 eller 12 § lagen (1998:000) om in- komstgrundad ålderspension betala endast ålderspensionsavgift. 3 kap. 1 § En försäkrad som avses i 1 kap. 2 § skall på det avgiftsunderlag som anges i 3 5 §§ betala 1. sjukförsäkringsavgift , 1. sjukförsäkringsavgift med X,XX procent, 2. folkpensionsavgift med 6,83 pro- cent, 2. efterlevandepensionsavgift , 3. ålderspensionsavgift med X,XX procent, 4. delpensionsavgift med 0,20 pro- cent, 4. föräldraförsäkringsavgift med X,XX procent, 5. arbetsskadeavgift , 6. arbetsmarknadsavgift . 4 § Grunden för beräkning av avgift enligt 1 § 1, 5 och 6 utgörs av in- komst av annat förvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 eller 2 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Med inkomst av annat förvärvs- arbete enligt 3 kap. 2 § och 2 a § lagen om allmän försäkring skall även likställas andra skattepliktiga förmåner än pengar. Grunden för beräkning av avgift enligt 1 § 1 och 4 6 utgörs av in- komst av annat förvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 eller 2 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Med inkomst av annat förvärvs- arbete enligt 3 kap. 2 och 2 a §§ lagen om allmän försäkring skall även likställas andra skattepliktiga förmåner än pengar. Grunden för beräkning av avgift enligt 1 § 2 4 utgörs av inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 2 kap. 6 § lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension. Grunden för beräkning av avgift enligt 1 § 2 och 3 utgörs av in- komst av annat förvärvsarbete som avses i 2 kap. 6 § lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension. 5 a § Vid beräkning av egenavgifter får avdrag göras av av- giftsunderlaget beräknat enligt 4 § första stycket, dock högst med . Om den försäkrade även betalat ut lön eller annan förmån till arbetstagare och som arbetsgivare gjort avdrag från arbetsgivaravgifterna enligt 2 kap. 5 a §, får dock avdrag från egenavgifterna medges högst med ett så stort belopp att det sammanlagda avdraget från egenavgifterna och arbetsgivaravgifterna inte överstiger . Om den försäkrade är delägare i ett handelsbolag får det sammanlagda avdraget från de egenavgifter som är hänförliga till handelsbolagets in- komster för samtliga delägare i handelsbolaget inte överstiga . Avdraget fördelas mellan delägarna i proportion till hur den skattepliktiga inkomsten från handelsbolaget fördelas mellan dem. Kan en eller flera av delägarna helt eller delvis inte utnyttja avdraget får resterande avdrag fördelas mellan övriga delägare på motsvarande sätt. Om handelsbolaget även betalat ut lön eller annan förmån till arbetstagare och som arbetsgivare gjort avdrag från arbetsgivaravgifterna enligt 2 kap. 5 a §, skall delägarna medges avdrag från egenavgifterna högst med så stort belopp att delägarnas sammanlagda avdrag från de egenavgifter som är hänförliga till inkomsten från handelsbolaget och handelsbolagets avdrag från arbetsgivaravgifterna inte överstiger . Avdrag enligt första stycket skall i angiven ordning avse ar- betsmarknadsavgiften, sjukförsäk- ringsavgiften, arbetsskadeavgiften, folkpensionsavgiften, delpensionsavgiften och ålderspensionsavgiften. Avdrag enligt första stycket skall i angiven ordning avse ar- betsmarknadsavgiften, sjukförsäk- ringsavgiften, arbetsskadeavgiften, efterlevandepensionsavgiften och föräldraförsäkringsavgiften. De nya bestämmelserna i 2 kap. 4 och 5 §§ tillämpas i fråga om avgiftspliktig ersättning som betalas ut . De nya bestämmelserna i 2 kap. 1, 4 och 5 §§ tillämpas i fråga om avgiftspliktig ersättning som betalas ut . De nya bestämmelserna i 3 kap. 3 § tillämpas på inkomster som uppbärs . Omfattar beskatt- ningsåret tid såväl före som efter utgången av skall, om den försäkrade inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. De nya bestämmelserna i 3 kap. 1 och 3 §§ tillämpas på in- komster som uppbärs . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av skall, om den försäkrade inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av som svarar mot förhållandet mellan den del av be- skattningsåret som infaller och hela be- skattningsåret. skall vad som i 4 kap. 3 § sägs om vilka kostnader tillgångarna i den Allmänna pensionsfonden skall täcka också avse folkpension i form av ålderspension enligt 6 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring till personer som har rätt till tilläggspension i form av ålderspension enligt 12 kap. samma lag samt kostnader för förvaltning av sådan folkpension. 37.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1994:1744) om allmän pen- sionsavgift skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 § Avgiften används till finansie- ring av försäkringen för tilläggs- pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Avgiften används till finansie- ring av försäkringen för inkomst- pension och tilläggspension enligt lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension och tilläggspension i form av ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Avgiften förs till Allmänna pensionsfonden. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om avgifter som fastställs vid taxering. används avgiften även för finansiering av folkpension i form av ålderspension enligt 6 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring till personer som har rätt till tilläggspension i form av ålderspension enligt 12 kap. samma lag samt kostnader för förvaltning av sådan folkpension. 37.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden Härigenom föreskrivs att övergångsbestämmelserna till lagen (1998:000) om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för All- männa pensionsfonden skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i kraft . Denna lag träder i kraft . skall pensionsutbetalningar, för- valtningskostnader och andra utgifter avseende också folkpension i form av ålderspension enligt 6 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring till personer som har rätt till tilläggspension i form av ålderspension enligt 12 kap. samma lag, i den mån andra medel inte står till förfogande, betalas genom tillskott som erhåller från första tredje fondstyrelserna. De medel som behövs för ett kalenderår skall tillskjutas av varje fondstyrelse i förhållande till de avgifter som under det närmast föregående året har överförts till dess förvaltning. Första-tredje fondstyrelserna skall till överföra och . Beloppen skall överföras med lika stora andelar , , och respektive år. skall bidra till överföringarna i förhållande till det totala marknadsvärdet vid utgången av närmast föregående räkenskapsår av de tillgångar som styrelsen för- valtar. 37.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 19 kap. 1 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 19 kap. 1 § Om avgifter för finansiering av sjukförsäkringen, folkpensione- ringen och försäkringen för tilläggspension föreskrivs i lagen (1981:691) om socialavgifter. Om avgift för finansiering av försäkringen för tilläggspension föreskrivs även i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift. Om avgifter för finansiering av sjukförsäkringen m.m, föräldraförsäkringen och efterlevandepensioner föreskrivs i lagen (1981:691) om socialavgifter. Denna lag träder i kraft . 37.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter i dess lydelse enligt lagen (1998:000) om ändring i nämnda lag och övergångsbestämmelserna till lagen (1998:000) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 § Nedsättning av avgifter enligt denna lag skall i första hand avse 1. i fråga om arbetsgivaravgifter: folkpensionsavgiften och därefter sjukförsäkringsavgiften, eller 2. i fråga om egenavgifter: folk- pensionsavgiften och därefter i angiven ordning sjukförsäkrings- avgiften, delpensionsavgiften, arbetsskadeavgiften och ålderspensionsavgiften. 1. i fråga om arbetsgivaravgifter: sjukförsäkringsavgiften och där- efter föräldraförsäkringsavgiften, eller 2. i fråga om egenavgifter: sjukförsäkringsavgiften och där- efter i angiven ordning föräldra- försäkringsavgiften, arbetsskade- avgiften och efterlevandepen- sionsavgiften. I fråga om förfarandet för nedsättningen av avgifter gäller skattebetal- ningslagen (1997:483). Denna lag träder i kraft . Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om arbetsgivaravgifter för och i fråga om egenavgifter som beräknas med ledning av taxering. 37.21 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift Härigenom föreskrivs att 1 3 §§ lagen (1994:1920) om allmän löneavgift skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Arbetsgivare skall betala allmän löneavgift. Löneav- giften beräknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgift till folkpensioneringen enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Arbetsgivare skall betala allmän löneavgift. Löneav- giften beräknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgift till efterlevandepensioneringen enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. 2 § Den som enligt 1 kap. 2 § lagen (1981:691) om socialavgifter skall betala egenavgifter skall betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som gäller för egenavgift till folkpensioneringen enligt nämnda lag. Den som enligt 1 kap. 2 § lagen (1981:691) om socialavgifter skall betala egenavgifter skall betala allmän löneavgift. Löneavgiften beräknas på det underlag som gäller för egenavgift till efterlevandepensioneringen enligt nämnda lag. 3 § Allmän löneavgift tas ut av underlaget och tillfaller staten. Allmän löneavgift tas ut med X,XX procent av underlaget och tillfaller staten. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna tillämpas på lön eller annan ersättning enligt 1 § som betalas ut . De nya bestämmelserna tillämpas också på inkomst enligt 2 § som uppbärs . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter utgången av skall, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter utgången av som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela be- skattningsåret. Lagrådets yttrande över lagförslag i lagrådsremiss Reformerade regler om inkomstgrundad ålderspension Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om inkomstgrundad ålderspension, 2. lag om införande av lag om inkomstgrundad ålderspension, 3. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 4. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 5. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 6. lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift, 7. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483), 8. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 9. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, 10. lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden, 11. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 12. lag om ändring i socialförsäkringsregisterlagen (1997:934). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av departementsrådet , departementsrådet , kanslirådet , kammarrättsassessorn , hovrättsassessorn , avdelningsdirektören och hovrätts- assessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om inkomstgrundad ålderspension Det förslag till inkomstgrundad ålderspension som har lämnats till Lag- rådet för granskning har föregåtts av ett antal utredningsförslag, huvud- sakligen med utgångspunkt i direktiv som meddelades mot bak- grund av Pensionsberedningens slutbetänkande Allmän pension (SOU 1990:76). Riktlinjer för det framtida allmänna ålderspensionssystemet lades fast av och det fortsatta beredningsarbetet har ägt rum inom ramen för den s.k. Genomförandegruppens arbete. Resultatet har enligt Lagrådets mening blivit en lagstiftning som får ses som i allt väsentligt väl genomarbetad och väl disponerad. Bestämmelserna om ålderspensioneringen har i huvudsak föreslagits bli intagna i en särskild lag och kommer därmed inte längre att återfinnas i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Detta har både fördelar och nackdelar. Bland nackdelarna kan nämnas att lagen om allmän försäkring innehållit de grundläggande bestämmelserna om förmåner inom socialförsäkringssystemet och att en väsentlig del av detta nu har brutits ut ur denna lagstiftning. Å andra sidan och detta talar till förmån för den valda lagstiftningsmetoden framstår regleringen i lagen om allmän försäkring numera i stora delar som oöverskådlig och att då införliva ytterligare ett komplext regelsystem häri skulle framstå som mindre välbetänkt. Det har också och i skilda sammanhang rests krav på en genomgripande översyn och omarbetning av bestämmelserna i lagen om allmän försäkring. Kanske kan den nu föreslagna lagstiftningen utgöra ett incitament för en sådan översyn. Som flera remissinstanser har påpekat är förslaget till lag om inkomstgrundad ålderspension och lagen om införande av denna i långa stycken mycket komplext och svårgenomträngligt. Inte minst övergångsregleringen och de många olika ikraftträdandetidpunkterna försvårar överblicken över lagstiftningen. Komplexiteten i regelsystemet torde dock vara i viss mån ofrånkomlig med tanke på de av fastlagda riktlinjerna för lösningar på problemen med ålderspensioneringen för framtiden, och detta som äldre generationers rätt till pension skall tryggas. På flera områden har nuvarande regler i relevanta delar förts över till den nya lagstiftningen som det i lagrådsremissen framhålls att detta får ses som temporära lösningar i avvaktan på resultaten av fortsatt utredningsarbete. Enligt Lagrådets mening är det beklagligt att man inte hunnit bereda färdigt t.ex. ett så centralt område som frågan om vem som skall vara försäkrad enligt lagen. Inte heller har förtids- och efterlevandepensioneringens ställning i systemet och på vilket sätt studietid skall tillgodoräknas fått någon lösning. Detta medför att det framöver kommer att bli aktuellt med åtskilliga ändringar i de nu framlagda förslagen, något som knappast underlättar förståelsen av bestämmelserna. När det gäller tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår läggs däremot fram ett detaljerat förslag. Bestämmelserna i dessa hänseenden har blivit osedvanligt svårtillgängliga och uppenbarligen också svåra att administrera. Trots att har lagt fast principerna även på denna punkt, vill Lagrådet ifrågasätta om den föreslagna regle- ringen verkligen står i rimlig proportion till vad man uppnår i fråga om resultat för de försäkrade. I allt fall torde den förvärvsfrekvens som kvinnor haft och den omständigheten att föräldrapenningen är pensionsgrundande medföra att behovet av reglering har minskat. Det borde mot denna bakgrund övervägas om inte bestämmelserna om pensionsgrundande belopp på grund av barnår åtminstone kan förenklas. Främst gäller detta antalet kombinationer mellan tre olika sätt att beräkna det pensionsgrundande beloppet och flera alternativ att fördela beloppet mellan föräldrarna och i vissa fall styvförälder. Lagrådet har emellertid som har stått till buds för granskning av förslaget inte kunnat utarbeta något eget förslag till enklare eller mer schabloniserade bestämmelser. Vad avser premiepensionssystemet föreslår Lagrådet, som kommer att utvecklas närmare nedan, att i stort sett hela 11 kap. rörande verksamhet bryts ut ur lagen om inkomstgrundad ålderspension och tas in i en särskild lag. Ett sådant system finns ju redan när det gäller den allmänna tilläggspensioneringen och förvaltningen av dess medel, där det sistnämnda regleras i en särskild lag med reglemente för Allmänna pensionsfonden. Åtskilliga bestämmelser i den föreslagna lagen innehåller bemyn- diganden för regeringen, i vissa fall med delegationsrätt för regeringen till myndighet som regeringen bestämmer. Frånsett den reglering som föreslås för och som Lagrådet återkommer till under 11 kap. samt bestämmelser som enbart eller i allt väsentligt handlar om förmåner för den enskilda (se 2 kap. 5 § 16) får de föreskrifter som lagen innehåller anses kräva lagform enligt 8 kap. 3 § regeringsformen. Någon bestämmelse som medger att regeringen lämnas sådant bemyndigande som sägs i 8 kap. 7 § regeringsformen finns inte för socialförsäkringslagstiftningen. Det kan därför med nämnda förbehåll bara bli fråga om verkställighetsföreskrifter enligt 8 kap. 13 § regeringsformen. Sådana föreskrifter behöver inte ha stöd i lag. Om det anses önskvärt med en bestämmelse som erinrar om behovet av verkställighetsföreskrifter bör den utformas just som en sådan erinran och inte som ett bemyndigande. I fall då det är fråga om subdelegation bör bestämmelsen utformas så, att det ankommer på regeringen att bestämma till vilken myndighet rätten att meddela föreskrifter skall delegeras. (Jfr , Normgivningsmakten enligt regeringsform, 2 uppl. 1989 s. 134, 152, , Legalitetsprincipen vid in- komstbeskattningen, 1995 s. 132 ff.) Paragrafen bör därvid innehålla att närmare bestämmelser om verkställighet får i angivna hänseenden med- delas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Be- träffande verkställighetsföreskrifter brukar det anses att den lagregel som skall kompletteras bör vara så detaljerad att regleringen inte tillförs något väsentligt nytt genom verkställighetsföreskrifterna. 1 kap. 3 § I denna paragraf anges de grundläggande principerna för beräkning av de pensioner som skall utgå enligt lagen. I sista meningen sägs därvid att pensionernas storlek också är beroende av indexomräkning för inkomst- pension och värdeutveckling av de medel som fonderats för premiepen- sion. Ordet "indexomräkning" ger inte besked om någon princip och är dessutom intetsägande eftersom flera olika omräkningsoperationer måste göras enligt lagen. Om ordet byts ut mot uttrycket "den allmänna inkomstutvecklingen" blir dels bestämmelsen mer upplysande, dels får ordet "värdeutveckling" i fråga om premiepension en innehållsmässig motsvarighet när det gäller inkomstpension. Vidare förtjänar anmärkas att paragrafen inte innehåller någon upplysning om vilka faktorer den tredje pensionsformen, tilläggspensionen, är beroende av, nämligen för tiden till dess den försäkrade fyller den allmänna prisutvecklingen och för tiden därefter den allmänna inkomstutvecklingen. 1 kap. 5 § Enligt första stycket andra meningen skall genom inkomstindex hänsyn tas till bl.a. förändringen av genomsnittet av de försäkrades årliga "pensionsgrundande inkomster enligt 2 kap. 1 § första stycket". I sist- nämnda lagrum anges pensionsgrundande inkomst som summan av en försäkrads på visst sätt angivna inkomster . Enligt andra stycket i samma paragraf skall emellertid vid beräkning av en försäkrads pensionsgrundande inkomst bortses från vad som överstiger inkomstbasbeloppet. När lagen på andra ställen än just här talar om pensionsgrundande inkomst avses den på nu angivet sätt begrän- sade inkomsten. I nu aktuellt sammanhang skall emellertid hänsyn tas till de totala inkomsterna. För tydlighets skull bör hellre användas uttrycket "pensionsgrundande inkomster utan den begränsning som anges i 2 kap. 1 § andra stycket". 1 kap. 7 § Enligt andra stycket i paragrafen skall den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning anses bosatt i , om regeringen inte föreskriver annat. Bemyndigandet infördes utan lagrådsgranskning i motsva- rande bestämmelse i lagen om allmän försäkring (prop. 1984/85:78) och det framgår inte vad det finns för grund för bemyndigandet. Enligt vad som upplysts har möjligheten till undantagande inte nämnvärd praktisk betydelse.