prop · GL031D16 · 1998-01-01 00:00:00 — I sekretariatets uppgifter ingår bl.a. att överblicka genusforskningen i och att aktivt främja spridningen av dess resultat och att analysera behovet av genusforskning inom alla vetenskapsområden. Regeringen har anvisat medel för ett nytt tvärvetenskapligt forskningstema med inriktning mot genusforskning vid . bygger upp en organisation som skall bedriva forskning och forskarutbildning om könstillhörighetens betydelse och om hur föreställningar om kvinnlighet och manlighet skapas. Utvecklingen när det gäller könsfördelningen inom den högre utbildningen och bland lärare/forskare i högskolan framgår av nedanstående tabeller. TABELL: 1 ANDELEN KVINNOR PÅ OLIKA NIVÅER ANTAL TOTALT % KV. ANTAL TOTALT % KV. Professorer 2 025 6,3 2 274 8,5 Högskolelektorer 4 463 19,0 5 629 23,1 Doktorsexaminerade 1 175 28,4 1 604 32,0 Nyantagna till forskarutbildningen 2 491 34,1 3 122 40,0 Examinerade, 120 p. eller längre 12 578 48,3 26 281 58,9 Nybörjare, högskoleutbildning 51 114 57,0 66 330 56,0 Källa: SCB TABELL: 2 ANDEL KVINNOR BLAND NYANSTÄLLDA PROFESSORER VID DE FEM STÖRSTA FAKULTETERNA M.M (EXKL. KONSTNÄRLIGA OCH ADJUNGERADE PROFESSORER) FAKULTET PROFESSORER TOTALT NYA PROFESSORER DOC.KOMP. 1996 1985-92 1993-95 1996 ANTAL ANDEL KV ANDEL KV ANDEL KV. ANTAL ANDEL KV. Humaniora 179 335 Samhällsvetenskap 248 431 Medicin 502 408 Naturvetenskap 277 425 Teknik 413 411 Samtliga fakulteter 1942 2192 Källa: SCB I propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141) har regeringen lagt fram förslag till nya regler för anställning, rekrytering och befordran av lärare. Dessa förslag kommer att leda till en betydande ökning av antalet professorer. Vidare har i nämnda proposition föreslagits principer för rekryteringsmål för lärosätena i syfte att öka andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer. Regeringens förslag innebär att regeringen kan, om ett lärosäte inte uppfyller sitt mål, föreslå att medel skall reserveras inom lärosätets anslag för forskning och forskarutbildning. Dessa medel skall endast kunna användas för kostnader för ytterligare nyanställda professorer av underrepresenterat kön. I avsnitt 5.4.3 i förevarande proposition anges de konkreta rekryteringsmål som regeringen avser sätta upp för enskilda lärosäten. Dessa mål kommer att verka pådrivande för jämställdhetsarbetet, inte minst inom de medicinska, humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna, vilka, som framgår av tabell 2, är långt ifrån att utnyttja rekryteringsunderlaget i form av kvinnliga docentkompetenta lektorer. Arbetsgruppen för jämställdhet i högre utbildning och forskning (JÄST-gruppen) har bedrivit ett aktivt arbete . avlämnade gruppen sin slutrapport (Ds 1997:56) till . I rapporten konstateras att det finns åtminstone tre viktiga skäl för jämställdhet: rättvisa, samhällsekonomi och kvalitet. Gruppen diskuterar de olika former av jämställdhetsarbete som bedrivits av lärosäten och andra myndigheter, liksom de ideologier som legat till grund. Det framhålls att för att principen om mainstreaming (jämställdhet skall genomsyra all verksamhet), som ofta är vägledande i jämställdhetsarbetet, skall fungera måste den högsta ledningen i respektive organisation ge jämställdhetsarbetet legitimitet och ett uttalat stöd. Utan sådant stöd kommer jämställdhetsarbetet att drunkna i huvudfåran . JÄST-gruppen lämnar i rapporten även ett antal förslag till nya konkreta åtgärder. Förslagen bereds i . För att få till stånd en varaktig förändring av strukturen inom högskolan kan inte jämställdhetsarbetet vara beroende av att regeringen vidtar särskilda åtgärder och tillskjuter nya resurser. Genom det förslag till ändring av högskolelagen som regeringen har föreslagit i propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation understryker regeringen att det åvilar alla lärosäten att arbeta aktivt för att inte bara iaktta utan även främja jämställdhet mellan kvinnor och män (1 kap. 5 § första stycket högskolelagen). Införandet av rekryteringsmål skärper kravet på ett långsiktigt och systematiskt jämställdhetsarbete på alla nivåer i högskolan och måluppfyllelsen kommer att noga följas av regeringen. skall enligt regeringens instruktion främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom sitt verksamhetsområde. Verket bör enligt regeringens mening intensifiera detta arbete och överta den pådrivande och stödjande roll JÄST-gruppen har haft. Uppdraget till samtliga forskningsråd att bilda en samverkansgrupp för att främja jämställdhet, genusforskning och tvärvetenskaplig forskning är också avsett att förbättra kvinnors villkor inom forskningen (se avsnitt 7.1). Slutligen kommer även det nationella sekretariatet för genusforskning vid , genom sitt arbete med att lyfta fram genusforskningens bidrag inom olika vetenskapsområden, att spela en viktig roll i arbetet med att förverkliga en jämställd högre utbildning och forskning. kommer ett stort antal professorer, varav det övervägande flertalet är män, att avgå med pension. Mot denna bakgrund och som en följd av regeringens kraftsamling på jämställdhetsfrågorna och lärosätenas fortsatta ansträngningar bör andelen kvinnor bland det totala antalet professorer i landet kunna öka från nuvarande till . Andelen kvinnliga professorer kan således komma att tredubblas vilket även bör innebära en ökad andel kvinnor på samtliga anställningsnivåer inom högskolan. Regeringens bedömning: Universitet och högskolor bör ha som mål att behandla miljöfrågorna i sina utbildningar i sådan omfattning och med sådan inriktning som motiveras av den verksamhet utbildningen förbereder för. Universitet och högskolor bör påbörja arbetet med att införa miljöledningssystem . 5.7.1 Miljöfrågorna inom den högre utbildningen och forskningen Den svenska högskolan har som forum för den högre utbildningen och forskningen en mycket betydelsefull roll och ett stort ansvar i arbetet med att utveckla och förnya vårt samhälle. Målen för forskningen innebär bl.a. att forskningen skall bidra med nya väsentliga fakta om naturen, samhället och kulturen samt att bidra till samhällets omställning till en hållbar utveckling. Högskolan skall inte bara erbjuda kvalificerad utbildning, utföra forskning och utvecklingsarbete utan också främja en ekologiskt hållbar utveckling. Högskolan är samhällets viktigaste resurs när det gäller att skapa och förmedla kunskap. Högskolans omfattning både som lärosäte, forskningsinstans och arbetsplats samt dess verksamhet är av stor betydelse för att identifiera och lösa många av de miljörelaterade problem som vi står inför. I syfte att uppnå en hållbar utveckling bör statens arbete utvecklas och samhällssektorernas ansvar för miljön tydliggöras. Detta bör göras bl.a. genom att integrera miljöhänsyn och resurshushållning i den ordinarie verksamheten vilket i stor utsträckning redan sker vid många universitet och högskolor. Varje lärosäte har att besluta om grundutbildningarnas inriktning och innehåll. Integreringen av miljöhänsyn och resurshushållning i universitetens och högskolornas verksamhet bör därför inte i första hand ske genom utfärdande av lagar och förordningar utan bäras upp och drivas framåt av högskolans egna studenter, lärare, forskare och anställda. invigdes exempelvis ett centrum för miljö- och utvecklingsstudier vid som drivs helt i regi av studenterna. Det finns också goda möjligheter för lärosätena att profilera sig och verka för ett brett utbud av utbildningar inom miljöområdet. Många högskolor satsar också på utbildningar inom miljöområdet. startar t.ex. den nya högskolan i ett kretsloppsprogram för blivande kretsloppsexperter. Vidare har lärarutbildningarna en nyckelroll för skolans möjligheter att arbeta med miljöfrågor men behovet av goda kunskaper och en stark medvetenhet om miljö och utvecklingsfrågorna är generellt för i princip alla framtida roller i arbetsliv och som samhällsmedborgare. Inom ramen för verksamhet har Rådet för grundläggande högskoleutbildning under /96 fullgjort regeringsuppdraget som rådet fick /95 om att integrera miljöinslag i den högre utbildningen. Rådet har en referensgrupp som i dialog med berörda lärosäten bidragit till att utforma projekten. Under /96 har rådet beviljat sammanlagt till tio projekt. Inom ramen för miljöuppdraget har rådet även finansierat en särskild satsning på högskolornas bibliotek och bibliotekspersonal. Regeringen avser att uppdra åt att även fortsättningsvis, inom ramen för sitt ordinarie uppdrag och finansiering, verka för en integration av miljöaspekter i högskoleutbildningar. tillkallade regeringen en särskild utredare för att utreda frågan om hur miljömålet i konsumentpolitiken ska uppnås samt att lägga fram förslag till en åtgärdsinriktad handlingsplan. Utredningen överlämnade betänkandet Konsumenterna och miljön (SOU 1996:108). Utredningen föreslår bl.a. att högskolelagens (1992:1434) portalparagraf skall kompletteras med att utbildningen skall förmedla kunskaper om miljön. Utredaren föreslår också att skall inrikta befintliga utvecklingsanslag på integrerade miljöinslag i utbildningar inom information, journalistik och media. Relativt få remissinstanser har yttrat sig över förslagen. Fem remissinstanser är positiva till en lagändring och fyra instanser stödjer förslaget om utvecklingsanslagen men är kritiska till utredningens förslag att inrikta åtgärderna mot nämnda utbildningar. Universitet och högskolor har en viktig roll i att bidra till att stärka omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Detta bör tydligt återspeglas i högskolans olika verksamheter. Regeringen har dock inte funnit skäl att föreslå någon ändring av högskolelagen bland annat eftersom en grundläggande princip i reformerna av den högre utbildningen är att varje lärosäte har att besluta om utbildningarnas inriktning och innehåll. Formulering av mål och återrapporteringskrav i regleringsbrev bedöms också som både lämpligare och effektivare för att styra högskolornas miljöinriktade verksamhet. Målet bör vara att högskolorna behandlar miljöfrågorna i sina utbildningar i sådan omfattning och med sådan inriktning som motiveras av den verksamhet utbildningen förbereder för. Miljöfrågor är till sin karaktär tvärvetenskapliga och arbetet med dessa frågor bör därför vara både disciplin- och fakultetsöverskridande. Utöver de särskilda miljökurser och miljöutbildningar som finns på många håll i högskolan är det av stor vikt att integrera miljö- och utvecklingsfrågor även i andra mer generella kurser och utbildningsprogram av annan inriktning. 5.7.2 Miljöarbete vid universitet och högskolor Miljövårdsberedningen har på regeringens uppdrag i betänkandet Integrering av miljöhänsyn inom den statliga förvaltningen (SOU 1996:112) lämnat förslag till hur miljöarbetet bör följas upp och hur myndigheterna konkret måste gå tillväga för att inordna miljöarbetet i sin verksamhet. Utredningen föreslår bl.a. att miljöledningssystem bör införas i statliga myndigheter. Med miljöledningssystem avses att myndigheterna skall göra en miljöutredning, ta fram förslag till en miljöpolicy samt utarbeta en handlingsplan för fortsatt integration av miljöhänsyn i myndighetens verksamhet. Regeringen beslutade vilka 26 myndigheter som skall ingå i pilotprojektet i statlig förvaltning. Projektet syftar till att öka miljömedvetande och agerande inom statliga myndigheter samt att vara en förebild för resten av samhället. Inom ansvarsområde ingår och som pilotmyndigheter. Projektet innebär att nämnda universitet ges i uppdrag att inleda utvecklingen av miljösystem som en integrerad del i sin ordinarie verksamhet. Universiteten skall göra en miljöutredning, ta fram förslag till en miljöpolicy samt påbörja och så långt som möjligt utarbeta en handlingsplan för fortsatt integration av miljöhänsyn i sin verksamhet. Arbetet med miljöledningssystem skall redovisas i samband med årsredovisningen för . Avsikten är att , utifrån erfarenheter från universiteten och de övriga pilotmyndigheterna, involvera ytterligare universitet och högskolor i detta arbete. Regeringen avser därför att återkomma med generella riktlinjer till högskolorna när den pågående verksamheten har följts upp. Universitet och högskolor bör dock, inom ramen för sina ordinarie uppdrag och finansiering, påbörja arbetet med att införa miljöledningssystem redan under . 8 Internationella perspektiv 5.8.1 Inledning Forskning och utbildning är i grunden internationella aktiviteter. Utbyte och samarbete med forskare och lärare från olika delar av världen är naturliga inslag i dagens svenska högre utbildning och forskning. Behovet av att internationalisera högskolan framfördes i utredningen internationalisering, slutbetänkande från UKÄ:s internationaliseringsutredning (nr 21, 1974). Mot bakgrund av högskolans allmänna funktion i samhället formulerade utredningen ett övergripande mål för internationalisering av utbildningen. Det betonades särskilt att utbildningen skulle främja internationellt samarbete och internationell solidaritet. Detta skulle tillgodoses genom att utbildningen skulle skapa global öppenhet, medvetenhet och handlingsberedskap samt förståelse och respekt för andra folk och kulturer. Utredningen och de satsningar som följde i dess spår ledde till att värdet av internationalisering accepterades allmänt inom högskolan. Internationalisering av utbildning och forskning anses numera som ett viktigt inslag i högskolans kvalitetsarbete. De flesta högskolor har upprättat internationaliseringsplaner och har som regel en eller flera handläggare för frågor rörande internationalisering. De internationella kontakterna inom den högre utbildningen och forskningen är svåra att kartlägga i sin helhet. Endast en del av de internationella kontakterna redovisas i lärosätenas årsredovisningar. Den svenska högskolans internationella kontakter präglas i hög grad av den Europeiska unionens särskilda satsningar på studentutbyte och forskningssamarbete. De särskilda medel som anslagits för att främja samarbetet inom har medfört att högskolorna har utvecklat omfattande kontakter med framför allt länderna i det forna . Regeringen har fördelat ur den s.k. Östersjömiljarden för att detta samarbete skall utvecklas ytterligare. De svenska högskolornas internationella samarbete är omfattande. Det är emellertid i huvudsak koncentrerat till industriländer inom samt i viss omfattning till . Därutöver finns sporadiska insatser, delvis finansierade av Sida. Utbildning, forskning och internationellt samarbete med inriktning mot , och förekommer även, men sker av allt att döma i begränsad omfattning. Behovet av kunskap om världen utanför och ökar av såväl politiska som ekonomiska och kulturella skäl. Vid svenska lärosäten finns det institutioner och forskargrupper som bedriver forskning och utbildning med inriktning mot länder utanför , men i begränsad omfattning. På regeringens initiativ i budgetpropositionen för har vissa resursförstärkningar gjorts. Sålunda har erhållit särskilda resurser för forskningsinsatser med inriktning mot Ost- och och har erhållit resurser för en professur i afrikanska språk. Stiftelsen Svenska Institutets stipendier för samarbete inom forskning och utbildning samt STINT:s insatser utgör väsentliga bidrag till internationaliseringen av den svenska högskolan. Det är inte möjligt att vid högskolor bedriva självständig undervisning och forskning som täcker hela världens kulturer och språk. Högskolorna bör här kunna utveckla ett samarbete och en ansvarsfördelning mellan olika lärosäten. Regeringen vill i detta sammanhang även betona vikten av att samarbete sker mellan olika lärosäten i . Det finns även två nordiska institutioner som bör kunna utgöra stöd åt och samarbeta med högskolorna, för Asienstudier i och i . Regeringen anser att de internationella frågorna inom utbildning och forskning är viktiga. Regeringen avser därför att uppdra åt att i samarbete med Sida kartlägga högskolans utbildning och forskning i detta avseende samt att komma med förslag till hur förbättringar skall ske. 5.8.2 EU-samarbete inom högre utbildning Det europeiska multilaterala samarbetet när det gäller högre utbildning sker framför allt inom ramen för EU:s utbildningsprogram . är ett sammanhållet program för hela utbildningsväsendet, från förskola till högskola. Programmet omfattar och har en budget om . sker förberedelser för att skall kunna utsträckas till att även omfatta de associerade Öst- och Centraleuropeiska länderna samt . Förberedelserna har kommit längst när det gäller , , , , och , som samtliga förväntas delta fullt ut i programmet . /97 har s.k. grönbok vidareutbildning - forskning: hinder för rörlighet över gränserna behandlats inom olika organ. I grönboken föreslås åtgärder för att undanröja hindren för rörlighet för personer inom EU och Efta/EES-området. har överlämnat en nationell rapport till kommissionen, där de svenska ställningstagandena till grönboken redovisas. diskuteras nu inom ministerrådet och kommer att föranleda beslut och ställningstaganden i skilda sammanhang. För den högre utbildningen finns inom delprogrammet . Med hjälp av detta program finansieras framför allt studentutbyte men även olika aktiviteter som främjar den europeiska dimensionen inom utbildningen vid de deltagande ländernas lärosäten. Antalet svenska studenter som med hjälp av studerar vid universitet och högskolor i andra EU-länder har ökat kontinuerligt och uppgick /96 till nästan 3 000. Antalet utländska Erasmus- stipendiater vid svenska lärosäten var nästan lika många. Erasmus-budgeten har kritiserats för att vara alltför låg. De ansökningar om samarbetsavtal (s.k. institutional contracts) med och tillhörande medelsäskanden som de europeiska universiteten och högskolorna har sänt in till kommissionen inför /98 har endast i begränsad utsträckning kunnat beviljas. pågår beredningen av ett förslag från kommissionen om ett tillskott till Sokrates-programmets rambudget. EU:s utbildnings- och forskningssamarbete med länder i Öst - och samt med republikerna i det forna bedrivs till stor del inom ramen för Tempus-programmet, som ingår i EU:s särskilda biståndsprogram för dessa stater. prioriterar sådana Tempus-projekt som berör länderna i . Tempus-programmet har förlängts t.o.m. . har deltagit i detta program . deltog svenska universitet och högskolor i 57 Tempus-projekt, vilket motsvarar av samtliga projekt inom programmet. Svenskt deltagande domineras av projekt inom områdena naturvetenskap och teknik. EG- kommissionen har låtit utvärdera Tempus-programmet för tiden . Utvärderingsrapporten framhåller den viktiga uppgift som Tempus-projekten fyller när det gäller att modernisera den högre utbildningens struktur i de Öst- och Centraleuropeiska länderna. Konvention om erkännande av examina Ett stort steg mot enhetlighet i fråga om erkännandet av examina avlagda vid universitet och högskolor i hela europaregionen togs i och med undertecknandet av en ny konvention (Convention on the recognition of qualifications concerning higher education in region) . Under har förberedelsearbetet pågått inom för utbildning, vetenskap och kultur () och med att utarbeta en gemensam konvention som ersätter de två organisationernas tidigare sammanlagda fem konventioner på området. Konventionsutkastet remissbehandlades grundligt i samtliga undertecknande länder och svenska universitet och högskolor uttalade under remissbehandlingen sin tillfredsställelse med att en ny konvention träder i kraft. 5.8.3 Östersjösamarbetet Samarbetet med länder inom är av central betydelse för hela regionens utveckling. och högskolor har ett omfattande samarbete med grannländer kring . På uppdrag av regeringen har utvärderat högskolornas användning av den särskilda resursen för bilateralt samarbete med som upphörde i och med utgången av /96. /92-1995/96 har regeringen anvisat sammanlagt för bilateralt samarbete med . Totalt har över 1 500 projekt genomförts . Mer än två tredjedelar av projekten har varit forskningsprojekt. Lärarutbyte står för av projekten och i periodens början företogs flera kontaktresor, som har utgjort cirka 20 av samtliga projekt. De huvudsakliga och mest betydande samarbetsländerna har varit , , , och . Samarbete har förekommit inom samtliga fakultetsområden. Med anledning av propositionen Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:UbU7y, FiU15, rskr. 1995/96:307) har beslutat att avsätta för att ytterligare stärka samarbetet, bland annat kunskapsutbytet, inom . Regeringen har beslutat att avsätta för samarbete inom högre utbildning och forskning mellan svenska lärosäten och lärosäten i , , , samt nordvästra . Stiftelsen har fått i uppdrag att fördela medlen. Det är även viktigt att förstärka samarbetet inom den grundläggande utbildningen. har därför beslutat med anledning av regeringens proposition En politik för arbete, trygghet och utveckling (prop. 1995/96:25, bet. 1995/96:UbU2, FiU1, rskr. 1995/96:131-134) att skall anslås för att utveckla och stärka de mellanfolkliga förbindelserna kring bl.a. genom att bereda möjligheter för svenska studenter vid högskolan att studera i andra samt att ge studenter från dessa länder möjligheter att studera i . Stiftelsen har fått i uppdrag att fördela medlen. 5.8.4 Gästforskare/gästlärare utomlands Regeringens förslag: Som ett led i att förstärka undervisningen i svenska språket, om svenska förhållanden samt för att fördjupa kontakterna mellan svenska och utländska lärosäten förelås att undervisningen i svenska språket och om svenska förhållanden förstärks vid några utländska lärosäten. Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen för föreslog regeringen att medel skulle anslås för att bereda yngre svenska akademiker med lägst docentkompetens inom humaniora och samhällsvetenskap möjlighet att verka vid utländska universitet för att bland annat undervisa om svenska samhälls- och kulturförhållanden. Det är regeringens uppfattning att det är angeläget att kunskaperna om vårt land utökas, breddas och fördjupas. Undervisningen om , svenska förhållanden och svenska språket har i många länder minskat av ekonomiska skäl. Undervisningen i skandinavistik har i allt större utsträckning kommit att omfatta andra områden än rent språkliga, såsom samhälls- och kulturförhållanden. Regeringen avser därför att uppdra till Stiftelsen att i framför allt , och på lämpligt sätt ytterligare främja undervisningen i svenska och om svenska förhållanden. Regeringen föreslår att ett belopp om anslås för . Medlen har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. 5.8.5 Övriga frågor Nordiskt samarbete Inom ramen för det nordiska utbildningssamarbetet infördes ett studentutbytesprogram inom , Nordplus. har mer än 18 000 utbytesstipendier tilldelats studenter och lärare. Efterfrågan är emellertid betydligt större och endast av de som söker har möjlighet att få stöd från programmet, som administreras av Nordiska ministerrådets sekretariat i . Behov av tolkar och översättare medlemskap i har ökat behovet av kvalificerade tolkar och översättare i de stora europeiska språken. Medlemskapet innebär även att stora krav ställs på språklig kompetens hos svenska politiker och tjänstemän. På uppdrag av regeringen har vid gjort en kartläggning av utbildningen i moderna europeiska språk och utbildningen av tolkar och översättare. Kartläggningen visar att utbildning i moderna europeiska språk förekommer vid många lärosäten. De språk som dominerar är engelska, tyska, franska och spanska. Endast de större universiteten har en målsättning att erbjuda utbildning i samtliga EU- språk. (1994/95 och 1995/96) kan en ökning märkas av antalet studenter som läser fördjupningskurser i språk. Översättarutbildning sker endast vid ett par lärosäten och tolkutbildningen sker uteslutande vid . Eftersom behovet av goda språkkunskaper ökar, är regeringens uppfattning att högskolorna bör eftersträva att öka antalet helårsstudenter och helårsprestationer i framför allt fördjupningskurser i moderna europeiska språk.