prop · GL036 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att bestämmelserna om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i socialtjänstlagen (1980:620) inarbetas i ett nytt kapitel, 2 a kap., i skollagen (1985:1100). Den sexårsverksamhet som bedrivs inom ramen för förskolan, enligt 15 § socialtjänstlagen, skall bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Skolformen skall benämnas förskoleklass. Möjligheten att dela upp verksamheten (den s.k. glesbygdsmodellen) tas bort. Bestämmelserna om förskoleklassen skall återfinnas i ett nytt kapitel, 2 b kap., i skollagen. En kommun skall på begäran av barnets vårdnadshavare kunna besluta att skjuta upp skolplikten till höstterminen det år barnet fyller , om det finns särskilda skäl (uppskjuten skolplikt). I propositionen föreslås vidare att förskollärare och fritidspedagoger får användas för undervisning i det offentliga skolväsendet. Även för dessa yrkeskategorier skall det krävas att de har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Förskoleklassen skall omfattas av samma sekretess som och motsvarande skolformer. Detsamma skall i huvudsak gälla beträf- fande skolbarnsomsorgen. För förskoleverksamhet skall sekretess gälla för uppgifter om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att den som uppgifterna rör eller någon honom närstående lider men. Propositionen innehåller även förslag om att kommunerna skall ha hand om tillståndsgivningen för enskild förskola, förskoleklass, integre- rad skolbarnsomsorg eller fritidshem. I propositionen föreslås bl.a. skärpningar och förtydliganden av skol- lagen som stöd för det lokala arbetet mot mobbning. Vidare föreslås ändringar i timplan så att timplanens traditionellt styrande roll minskas och att utrymmet för lokala beslut ökas. Dessutom föreslås att bestämmelser införs i skollagen om kostnadsfri skolmat för elever i , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan. Motsvarande föreslås gälla för fristående grund- skolor. Ändringarna föreslås träda i kraft . Ändringarna i timplanen skall tillämpas på utbildning som äger rum från och med /99. De kommuner som före ikraftträdandet har tillämpat den s.k. glesbygdsmodellen föreslås få möjlighet att till och med dela upp utbildningen i förskoleklassen . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 6 2.2 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) 25 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 28 3 Ärendet och dess beredning 32 3.1 Förskoleklass och barnomsorgsbestämmelser 32 3.2 Mobbning 32 3.3 timplan och skolmåltider 32 4 Principiella utgångspunkter 34 5 Vad pågår när det gäller integrering förskola skola? 38 6 Förskoleklass 39 6.1 Nuvarande sexårsverksamhet 39 6.2 En ny skolform förskoleklass 40 6.3 Glesbygdsmodellen 44 6.4 Övriga skolformer 45 6.5 Skolhälsovård 46 7 Uppskjuten skolplikt 48 8 Personal i skolan 50 8.1 Nuvarande bestämmelser 50 8.2 Undervisningsbegreppet 50 8.3 Undervisande personal 51 9 Barnomsorg 54 9.1 Nuvarande bestämmelser 54 9.2 Ändrad lagstiftning 55 10 Enskild förskola, fritidshem och förskoleklass 57 10.1 Nuvarande bestämmelser och omfattning 57 10.2 Tillstånd, tillsyn och bidrag för enskild verksamhet 58 11 Sekretess 60 11.1 Nuvarande bestämmelser 60 11.2 Förändringar i sekretesslagen 60 12 Arbetet mot mobbning 63 12.1 Bakgrund 63 12.2 Hur ser det ut ? 63 12.3 Tydligare bestämmelser som stöd för det lokala arbetet 66 12.4 Kvalitetssäkring av arbetsmiljön i skolan 68 13 Förändringar i timplan 70 13.1 Bakgrund 70 13.2 Öka det lokala jämkningsutrymmet 71 13.3 Ökad tid för praktiskt estetiska ämnen 73 14 Skolmåltider 76 14.1 Historisk bakgrund och nuläge 76 14.2 Kostnadsfria skolmåltider för elever inom det obligatoriska skolväsendet 76 15 Ekonomiska konsekvenser 79 16 Ikraftträdande 80 17 Författningskommentarer 81 17.1 Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 81 17.2 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) 88 17.3 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 89 Bilaga 1 Sammanfattning av förslagen i betänkandet Samverkan för utveckling Om förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen (Ds 1997:10) ........................................ 90 Bilaga 2 Lagförslag i betänkandet Ds 1997:10 ..................................... 92 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av remissyttrandena över betänkandet Samverkan för utveckling Om förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen (Ds 1997:10) .......................................................................... 106 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag .................................................. 114 Bilaga 5 Lagrådets yttrande .................................................................. 133 Bilaga 6 Sammanfattning av förslagen, förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av remiss yttranden över promemorian (1997 05 30) Förändringar i timplan och avgifts- fria skolmåltider för elever inom det obligatoriska skolväsendet............................................................ ................ 134 Bilaga 7 Lagförslag i promemorian (1997 05 30) ............................. 141 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............................................................................. 146 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skollagen (1985:1100) 2. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) 3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). 2 Lagtext 2.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) dels att 1 kap. 1, 2, 4 och 9 §§, 2 kap. 3, 4 och 5 §§, 3 kap. 7 §, 6 kap. 3 §, 7 kap. 4 och 6 §§, 9 kap. 7 och 12 §§ och 14 kap. 1 och 3 §§ samt bilaga 3 skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya kapitel, 2 a och 2 b kap. samt tre nya paragrafer, 4 kap. 4 a §, 6 kap. 4 a § och 8 kap. 4 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 1 § För barn och ungdomar anordnar det allmänna utbildning i form av grundskola och gymnasieskola samt vissa motsvarande skolformer, nämligen särskola, specialskola och sameskola. , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan bildar det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Dessutom finns särskilda utbild- ningsformer som anordnas av det allmänna för dem som till följd av sjukdom eller av annat skäl inte kan delta i skolarbetet inom det offent- liga skolväsendet. För barn och ungdomar anordnar det allmänna utbildning i form av förskoleklass, grundskola och gymnasieskola samt vissa mot- svarande skolformer, nämligen sär- skola, specialskola och sameskola. Förskoleklassen, , gymnasieskolan, särskolan, spe- cialskolan och sameskolan bildar det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Dessutom finns sär- skilda utbildningsformer som an- ordnas av det allmänna för dem som till följd av sjukdom eller av annat skäl inte kan delta i skol- arbetet inom det offentliga skolvä- sendet. Det allmänna anordnar också pedagogisk verksamhet i form av förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg. För dessa verksam- heter gäller i denna lag endast be- stämmelserna i 2 a kap. 2 § Alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografiskt hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i sam- arbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvars- kännande människor och samhällsmedlemmar. I utbildningen skall hän- syn tas till elever med särskilda behov. Verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grund- läggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt skall den som verkar inom skolan 1. främja jämställdhet mellan könen samt 2. bemöda sig om att hindra varje försök från elever att utsätta andra för kränkande behandling. 2. aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobb- ning och rasistiska beteenden. 4 § Kommunerna är huvudmän för . Kommunerna är huvudmän för förskoleklassen och . Kommuner och landsting är huvudmän för gymnasieskolan. 9 § Det offentliga skolväsendet för vuxna skall ge vuxna tillfälle att i enlighet med individuella önskemål komplettera sin utbildning. Häri- genom skall främst de som erhållit minst utbildning få möjlighet att stärka sin ställning i arbetslivet och i det kulturella och politiska livet. Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den an- ordnas i landet. Verksamheten inom det offentliga skolväsendet för vuxna skall utfor- mas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom det skolväsendet skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt skall den som verkar inom skolväsendet 1. främja jämställdhet mellan könen samt 2. bemöda sig om att hindra varje försök från elever att utsätta andra för kränkande behandling. 2. aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobb- ning och rasistiska beteenden. 2 kap. 3 § Varje kommun och landsting är skyldig att för undervisningen an- vända lärare som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Kommuner och landsting är skyldiga att för undervisningen an- vända lärare, förskollärare eller fri- tidspedagoger som har en utbild- ning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Undantag får göras endast om personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna. Varje kommun och landsting skall vidare sträva efter att för un- dervisning i gymnasieskolan, gymnasial vuxenutbildning och påbygg- nadsutbildning anställa lärare som har forskarutbildning. 4 § För att få anställas som lärare i det offentliga skolväsendet utan tidsbegränsning skall den sökande dels behärska svenska språket, om det inte finns synnerliga skäl att medge annat, dels ha nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller beträffande det offentliga skolvä- sendet, särskilt de föreskrifter som anger målen för utbildningen, dels också uppfylla ett av följande krav: Sökanden har genomgått svensk lärarutbildning med huvud- saklig inriktning mot den undervis- ning anställningen avser eller en därmed jämställd lärarutbildning i ett annat nordiskt land eller ett an- nat land som tillhör Europeiska frihandelssammanslutningen eller Europeiska unionen. Sökanden har genomgått annan högskoleutbildning som av förklarats i huvudsak motsvara sådan lärarutbildning som avses under 1. För att få anställas som lärare, förskollärare eller fritidspedagog i det offentliga skolväsendet utan tidsbegränsning skall den sökande dels behärska svenska språket, om det inte finns synnerliga skäl att medge annat, dels ha nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller beträffande det offentliga skol- väsendet, särskilt de föreskrifter som anger målen för utbildningen, dels också uppfylla ett av följande krav: 1. Sökanden har genomgått svensk lärarutbildning respektive barn- och ungdomspedagogisk ut- bildning med huvudsaklig inrikt- ning mot den undervisning anställ- ningen avser eller en därmed jäm- ställd pedagogisk utbildning i ett annat nordiskt land eller ett annat land som tillhör Europeiska frihan- delssammanslutningen eller Euro- peiska unionen. Sökanden har genomgått annan högskoleutbildning som av förklarats i huvudsak motsvara sådan pedagogisk utbildning som avses under 1. Om det saknas sökande som uppfyller kraven enligt 1 eller 2, men det finns särskilda skäl att anställa någon av de sökande utan tids- begränsning, får sådan anställning komma till stånd, ifall den sökande har motsvarande kompetens för den undervisning som anställningen avser och det dessutom finns skäl att anta att sökanden är lämpad att sköta undervisningen. 5 § Den som inte uppfyller kraven enligt 4 § får anställas som lärare för högst i sänder. Den som inte uppfyller kraven enligt 4 § får anställas som lärare, förskollärare eller fritidspedagog för högst i sänder. 2 a kap. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 1 § Varje kommun svarar för att barn som är bosatta i och som stadigvarande vistas i kommunen erbjuds förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg. Verksamheterna kan också anordnas av enskilda. Förskoleverksamheten avser barn som inte går i skolan. Skolbarnsomsorgen avser barn till och med ålder som går i skolan. 2 § Förskoleverksamheten bedrivs i form av förskola, som organiseras som daghem eller deltidsgrupp, i form av familjedaghem och i form av kompletterande förskoleverk- samhet (öppen förskola). Skolbarnsomsorgen bedrivs i form av fritidshem, integrerad skol- barnsomsorg eller familjedaghem. För barn mellan tio och kan skolbarnsomsorgen även bedrivas i form av öppen fritidsverksamhet. Skolbarnsomsorgen skall ta emot barn under den del av dagen då de inte vistas i skolan och under lov. 3 § Förskoleverksamhetens uppgift är att genom pedagogisk verksam- het erbjuda barn fostran och om- vårdnad. Skolbarnsomsorgens upp- gift är att komplettera skolan samt erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. För bedrivande av förskoleverk- samhet och skolbarnsomsorg skall det finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att bar- nens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan till- godoses. Barngrupperna skall ha en lämplig sammansättning och storlek. Lokalerna skall vara ändamålsenliga. Förskoleverksamheten och skol- barnsomsorgen skall utgå från var- je barns behov. Barn som av fysis- ka, psykiska eller andra skäl be- höver särskilt stöd i sin utveckling skall ges den omsorg som deras speciella behov kräver. 4 § Om ett barn vårdas på sjukhus eller i någon annan institution, skall huvudmannen för institutionen sörja för att barnet får tillfälle att delta i verksamhet som motsvarar den som erbjuds i förskola, fritidshem eller integrerad skolbarnsomsorg. 5 § Kommunens uppgifter inom för- skoleverksamheten och skolbarns- omsorgen fullgörs av den eller de nämnder som kommunfullmäktige bestämmer. Kommunen får sluta avtal med någon annan om att utföra kom- munens uppgifter inom förskole- verksamheten och skolbarns- omsorgen. Genom ett sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun. Uppgifter som innefattar myndig- hetsutövning får inte med stöd av denna bestämmelse lämnas till ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ. 6 § Förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg skall tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvs- arbete eller studier eller barnets eget behov. Förskoleverksamhet skall till- handahållas barn som har fyllt . Barn som inte har fyllt skall tillhandahållas förskola om barnet omfattas av 9 §. 7 § När vårdnadshavaren har anmält behov av plats inom förskole- verksamheten eller skolbarnsom- sorgen, skall kommunen erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål. Kommunen kan fullgöra sin skyl- dighet enligt 6 § också genom att utan oskäligt dröjsmål hänvisa barnet till en motsvarande plats i enskild förskola, enskilt fritidshem eller enskild integrerad skolbarns- omsorg. Kommunen skall ta skälig hänsyn till vårdnadshavarens önskemål om omsorgsform när den erbjuder plats inom förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen enligt första eller andra stycket. 8 § Plats inom förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen skall erbjudas så nära barnets eget hem eller skola som möjligt med be- aktande av vad som krävs för att effektivt utnyttja lokaler och andra resurser. Skälig hänsyn skall också tas till vårdnadshavarens önskemål. 9 § Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skall anvisas plats i förskola, fritidshem eller integrerad skolbarnsomsorg, om in- te barnens behov av sådant stöd tillgodoses på något annat sätt. Kommunen skall genom upp- sökande verksamhet ta reda på vil- ka barn som behöver anvisas plats enligt första stycket. Kommunen skall verka för att barnen utnyttjar den anvisade platsen och informera föräldrarna om verksamheten och syftet med denna. Om ett barn efter beslut av en kommun vistas i familjehem eller i hem för vård eller boende i en annan kommun, har den kommun som beslutat om vistelsen ansvaret för det individuellt behovsprövade stöd enligt första stycket som barnet kan behöva. Placeringskommunens ansvar upphör om ärendet överflyttas enligt 72 § socialtjänstlagen (1980:620). 10 § För plats i förskola, fritidshem, integrerad skolbarnsomsorg och familjedaghem som kommunen an- ordnar får skäliga avgifter tas ut enligt grunder som kommunen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkost- nader. För sådana platser i förskola som avses i 9 § får avgift tas ut endast till den del verksamheten överstiger eller . 11 § I ärenden som avser myndig- hetsutövning mot någon enskild skall följande bestämmelser i för- valtningslagen (1986:223) tilläm- pas: 14 § första stycket om en parts rätt att meddela sig muntligen, 16 och 17 §§ om en parts rätt att få del av uppgifter, 20 § om motivering av beslut, samt 26 § om rättelse av skrivfel och liknande. Bestämmelserna i 16 och 17 §§ förvaltningslagen gäller dock inte uppgifter som rör någon annan sökande i ett ärende om plats i förskola eller fritidshem. 12 § Om kommunens uppgifter inom förskoleverksamheten och skol- barnsomsorgen fullgörs av flera nämnder skall varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, till de övriga lämna de uppgifter som behövs för att administrera för- delningen av platser. 13 § Ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ som yrkesmässigt vill driva en förskola, ett fritidshem eller integrerad skolbarnsomsorg skall ha tillstånd till detta av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Ett sådant tillstånd med- delas tills vidare eller . Tillstånd behövs inte för sådan verksamhet som kommunen genom avtal enligt 5 § andra stycket har överlämnat till en enskild att utföra. 14 § Tillstånd att bedriva sådan verksamhet som avses i 13 § får be- viljas endast om verksamheten upp- fyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Tillstånd får förenas med villkor av betydelse för kvalitet och säker- het i verksamheten. Om verksamheten helt eller till väsentlig del ändras eller flyttas, skall nytt tillstånd sökas. 15 § Verksamhet som avses i 13 § står under tillsyn av den kommun där verksamheten bedrivs. Kommunen har rätt att inspektera verksam- heten och får inhämta de upplys- ningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. 16 § Om det föreligger något miss- förhållande i sådan verksamhet som avses i 13 §, skall kommunen förelägga den som ansvarar för verksamheten att avhjälpa miss- förhållandet. Om missförhållandet är allvarligt och kommunens föreläggande inte följs, får kommunen återkalla tillståndet. 17 § Kommunen kan lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg, om verk- samheten uppfyller de krav som anges i 3 § och avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet. 18 § Den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigt be- driven enskild förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg får inte obe- hörigen röja vad han eller hon därvid har fått veta om enskildas personliga förhållanden. 19 § Kommunens beslut i ärenden om tillstånd enligt 13 § och om före- läggande eller återkallande av till- stånd enligt 16 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Kommunens beslut om före- läggande eller återkallande av tillstånd enligt 16 § och domstols motsvarande beslut gäller ome- delbart. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 20 § Till böter döms den som utan tillstånd bedriver verksamhet som avses i 13 §. Allmänt åtal får väckas endast efter medgivande av den kommun där verksamheten bedrivs eller av . 2 b kap. Förskoleklassen 1 § Utbildningen i förskoleklassen skall stimulera varje barns ut- veckling och lärande. Den skall ligga till grund för fortsatt skolgång. Särskilt stöd skall ges till barn som behöver det. 2 § För barn som är bosatta i Sve- rige skall den kommun där barnet stadigvarande vistas anvisa plats i förskoleklassen från och med höstterminen det år då barnet fyller till dess att barnet skall börja fullgöra sin skolplikt. Förskoleklassen skall omfatta minst . Barn får tas emot i för- skoleklassen före höstterminen det år då barnet fyller . Kommunen får sluta avtal med någon annan om att utföra kom- munens uppgifter beträffande för- skoleklassen. Genom ett sådant avtal får en kommun tillhandahålla tjänster åt en annan kommun. Upp- gifter som innefattar myndig- hetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till ett bolag, en förening, en sam- fällighet, en stiftelse eller en enskild individ. 3 § Plats i förskoleklassen skall anvisas så nära barnets eget hem som möjligt med beaktande av vad som krävs för att effektivt utnyttja lokaler och andra resurser. Skälig hänsyn skall också tas till vård- nadshavarens önskemål. Kommunen skall verka för att barnen utnyttjar den anvisade plat- sen och informera föräldrarna om verksamheten och syftet med denna. 4 § Om ett barn vårdas på sjukhus eller i någon institution, skall huvudmannen för institutionen sörja för att barnet får tillfälle att delta i verksamhet som motsvarar den som erbjuds i förskoleklassen. 5 § Utbildningen i förskoleklassen skall vara avgiftsfri. Till den del verksamheten överstiger eller får dock kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommu- nen bestämmer. Skäliga avgifter får också tas ut för barn som tas emot med stöd av 2 § andra stycket. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. 6 § Ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ som yrkesmässigt vill bedriva verksamhet som mot- svarar förskoleklassen skall ha tillstånd till detta av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Ett sådant tillstånd meddelas tills vidare eller . Tillstånd behövs inte för sådan verksamhet som kommunen genom avtal enligt 2 § tredje stycket har överlämnat till en enskild att utföra. 7 § Tillstånd att bedriva sådan verksamhet som avses i 6 § får be- viljas endast om verksamheten upp- fyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Tillståndet får förenas med vill- kor av betydelse för kvalitet och säkerhet i verksamheten. Om verksamheten helt eller till väsentlig del ändras eller flyttas, skall nytt tillstånd sökas. 8 § Verksamhet som avses i 6 § står under tillsyn av den kommun där verksamheten bedrivs. Kommunen har rätt att inspektera verksam- heten och får inhämta de upp- lysningar och ta del av de hand- lingar som behövs för tillsynen. 9 § Om det föreligger något missförhållande i sådan verksamhet som avses i 6 §, skall kommunen förelägga den som ansvarar för verksamheten att avhjälpa miss- förhållandet. Om missförhållandet är allvarligt och kommunens föreläggande inte följs, får kommunen återkalla tillståndet. 10 § Kommunen kan lämna bidrag till verksamhet som avses i 6 §, om avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet. 11 § Den som är eller har varit verk- sam inom yrkesmässigt bedriven verksamhet som motsvarar för- skoleklassen får inte obehörigen rö- ja vad han eller hon därvid har fått veta om enskildas personliga för- hållanden