prop · GL031D17 · 1998-01-01 00:00:00 — Beloppen anges i tusental kronor () skall som central förvaltningsmyndighet för kulturmiljön bl.a. bevaka kulturmiljöintressen i samhällsplaneringen, leda arbetet med att inventera och bygga upp kunskapen om kulturmiljöer och kulturminnen, handlägga frågor om vård och bevarande av kulturmiljön och kulturminnen, utarbeta allmänna råd samt främja utbildning och information om kulturmiljön. RAÄ skall också följa det regionala kulturmiljöarbetet och biträda länsstyrelserna i ärenden som rör dessa, medverka i EU-arbetet och i det internationella arbetet med kulturmiljön, svara för konservering och vård av kulturminnen och kulturföremål samt bygga upp kunskapen på området. Myndigheten skall även ha ett specialbibliotek inom området kulturmiljö, arkeologi, medeltidens konsthistoria och numismatik. RAÄ är vidare kontaktkontor för EU:s kulturarvsprogram . hade /96 ett anslagssparande på . Anslagssparandet avses användas bl.a. för extra kostnader för interna organisationsförändringar. Regeringens överväganden Resultatinformation RAÄ har satsat särskilt på att följa upp, förankra och utveckla roller och ansvar i den regionala organisationen. En omfattande dialog har skett med företrädare för länsstyrelser, länsmuseer och vissa större museer. Under har myndigheten påbörjat en fördjupad dialog med andra centrala myndigheter. Inom myndighetsarbetet har RAÄ genomfört flera viktiga utvecklingsuppgifter. Bland annat har myndigheten deltagit i arbetet med att införa de av EU medfinansierade miljöstöden inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, ansvarat för EU- program inom kulturarvsområdet och genomfört överföringen av ansvaret för handläggningen av kyrkoärenden till länsstyrelserna. har dessa uppgifter varit så omfattande att det har blivit lite utrymme över för riktade uppföljningsinsatser och för långsiktigt utvecklingsarbete. Inom kunskapsuppbyggnaden har vissa framsteg gjorts, huvudsakligen i utvecklingen av dataapplikationer för kunskapsbaserna över landskap och bebyggelse. Däremot har arbetet med att utveckla den IT-baserade tillgängligheten till fornminnesregistret inte kommit vidare i önskvärd takt. Enligt regeringens bedömning är det här angeläget att inga ytterligare förseningar uppstår. Möjligheten att snabbt och effektivt tillhandahålla relevanta digitala kunskapsunderlag till berörda parter är av stor betydelse för måluppfyllelsen för kulturmiljön. Regeringen avser att i regleringsbrev för återkomma till de krav som bör ställas på RAÄ i detta avseende. I vården av RAÄ:s egna fastigheter har de upprustningar och byggen som kunde starta med stöd av sysselsättningsmedel från åren 1991-93 nu helt slutförts. Arbetet med att minska de skadliga effekterna av luftföroreningarnas inverkan på kulturarvet har fått positiv uppmärksamhet internationellt. Projektet och byggproduktion har en inriktning på regionala nätverk av bygghyttor. Det har haft stor betydelse för spridning och utbyte av kunskaper och erfarenheter inom byggnadsvården. De utbildningsinsatser som genomförts med tyngdpunkt på (se vidare under avsnitt H Museer och utställningar) korttidsutbildning har ökat medvetenheten om betydelsen av förebyggande konservering och lett till ökad rådgivning i magasinsfrågor. När det gäller det publika arbetet har RAÄ satsat på ökad IT-utbyggnad. Bokförsäljningen har ökat markant och besökarantalet till Kulturhusens dag har ökat . Det nya invigdes och har bidragit till ett avsevärt ökat antal besökare. Enkäter till publiken vid RAÄ:s fastigheter visar ett mycket positivt gensvar på de insatser som RAÄ har gjort för att utveckla dessa miljöer som besöksmål. ENTRÉLAGDA BESÖK VID RAÄ:S FASTIGHETER 1993/94 1994/95 1995/96 (12 MÅN) 1995/96 (18 MÅN) 52 000 55 000 58 000 125 000 Glimmingehu s 63 000 70 000 75 000 120 000 Eketorp 92 000 73 000 74 000 124 000 Övriga 66 000 86 000 74 000 100 000 Totalt 273 000 284 000 281 000 469 000 Utlåningen vid har ökat med . Enkäter visar att litteratursamlingarna och arkivet väl tillgodoser efterfrågan och att servicen upplevs som god. Den interna organisationsförändring av RAÄ som inleddes /95 har fortsatt. I propositionen om kulturpolitik anförde regeringen att man i avvaktan på erfarenheterna av RAÄ:s nya organisation inte var beredd att föreslå förändringar i uppdragsverksamhetens ställning. Regeringen har gett i uppdrag att till redovisa underlag om organisationsfrågorna. Under pågår arbetet med att förbereda skiljande från RAÄ . RAÄ resp. är i en redovisning överens om de principiella samt ekonomiska förutsättningarna för skiljandet. Som en konsekvens av skiljandet bör en omfördelning ske mellan anslagen så att den nya anslagsfördelningen svarar mot den ansvars- och verksamhetsfördelning som bör råda mellan de båda myndigheterna. Därför föreslås att som beräknats för anslagsposten H 1.1 förs till anslaget G 1 . Detta motsvarar det förslag som förts fram av museerna och RAÄ gemensamt. Med anledning av skiljandet bör ändringar göras i de lagar där myndigheten nämns, nämligen lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och vattenlagen (1983:251). Regeringen redovisar sina förslag om sådana ändringar under avsnitt 2 Lagtext. RAÄ disponerar under innevarande budgetår sammanlagt i engångsanvisningar för särskilda insatser avseende industriminnen resp. byggnadshyttor. För minskas anslaget med nämnda belopp. För innevarande budgetår har RAÄ bemyndigats att disponera av anslaget G 2 Bidrag till kulturmiljövård och kulturstöd vid ombyggnad för att utveckla och fördjupa kunskapsunderlaget avseende landskapets kulturvärden och bebyggelse. Med anledning av att dessa medel samt ytterligare återförs till sakanslaget minskar anslaget till med . Besparing på statlig konsumtion föreslås tas ut med . Därutöver har beräknats en ytterligare besparing på . Avgiftsinkomsterna har beräknats till . För har beräknats att anslaget tillförs för ökad hyra och engångsvis för flyttkostnader i samband med en ombyggnad av myndighetens lokaler. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den arkeologiska uppdragsverksamheten inom RAÄ innefattar undersökningar och utredningar som föranleds av lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och som utförs av RAÄ:s avdelning för arkeologiska undersökningar (UV) mot avgift. Den arkeologiska uppdragsvolymen har under /96 varit avsevärt lägre än föregående år. Detta har medfört omställningsproblem och nödvändiga rationaliseringar av verksamheten. Ett åtgärdsprogram som syftar till att bättre dimensionera organisationen efter volymen på de prognostiserade intäkterna har påbörjats och en strategi för att göra verksamheten mindre konjunkturkänslig är under utveckling. En publiceringsstrategi har tagits fram för att resultaten från undersökningarna skall kunna tas till vara bättre. Kvalitetskontroll av undersökningarna har införts. Regelbundet samarbete har inletts med universiteten för att resultaten av undersökningarna bättre skall kunna integreras i den akademiska forskningen. UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 220 223 - 3 99 varav 1996 144 150 - 6 96 Prognos 1997 115 121 - 6 95 Budget 1998 100 120 - 20 80 Beräknat 1999 80 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har i revisionsberättelse invänt mot att anslaget B 17 Kulturstöd vid ombyggnad m.m. har överskridits med utan regeringens medgivande. Anledningen till överskridandet är felaktiga utbetalningar vid i län och i . Regeringen redovisar sin bedömning med anledning av länsstyrelsernas utbetalningar under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Regeringen har genom en ändring av innevarande års regleringsbrev förtydligat RAÄ:s rätt att delegera dispositionsrätten till anslaget till länsstyrelserna. RAÄ har vidare tagit fram ett uppföljningssystem för sakanslaget. Regeringen förutsätter därmed att RAÄ har en noggrann uppföljning och kontroll över anslagsutvecklingen. Slutsatser Verksamheten har gett goda resultat och resurserna har använts på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen bedömer att verksamheten i allt väsentligt har uppfyllt de uppställda målen. En samlad bedömning talar för att anslagets huvudinriktning bör bibehållas. Regeringen föreslår att för anvisas . För beräknas anslaget till och för till . 1,2, 3 Utgifts - progno s 175 957 1998 Förslag 236 937 1999 Beräkna t 242 140 2000 Beräkna t 247 484 Beloppen anges i tusental kronor 2. Anslaget Kulturmiljövård och kulturstöd vid ombyggnad 3. Varav på tilläggsbudget Bidrag utgår enligt förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård. Bidragsbestämmelserna innebär i korthet att bidrag utgår för byggnadsvård samt forn- och landskapsvård. Medel får även utgå bl.a. för vissa arkeologiska undersökningskostnader samt till vård och underhåll av vissa kyrkliga inventarier. Vidare utgår också bidrag till ombyggnad, renovering och underhåll av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. Frågor om bidrag prövas av () eller, efter ämbetets bemyndigande, av . Från får medel användas enligt 10 § förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård när det finns särskilda skäl för att täcka kostnader för att ta till vara fornfynd (prop. 1996/97:99). Prognosen för anslaget visar på ett sammanlagt sparande på . Skälet till detta är att vissa beslut som fattats under innevarande år faller ut för betalning . Anslagssparandet är således reserverat för utbetalningar . Regeringens överväganden Resultatinformation Vid fördelningen av bidrag till byggnadsvård utgår länsstyrelserna alltid från de kulturhistoriska värdena och behoven. De har dock möjlighet att också väga in sysselsättnings-, utbildningsmässiga och regionalekonomiska motiv samt betydelsen för kulturliv och besöksnäring. På så sätt har anslaget utnyttjats för medfinansiering av projekt som är av betydelse för olika samhällsintressen. Även vid fördelningen av bidrag till fornvård- och kulturlandskapsvård har objekt av betydelse för turism och rörligt friluftsliv särskilt beaktats. Medel från de förutvarande anslagen B 15 Kulturmiljövård och B 17 Kulturstöd vid ombyggnad m.m. har t.ex. utgjort nationell medfinansiering för olika typer av EU-stsöd. Av skäl som redovisas under anslaget G 1 föreslås att som tidigare beräknats under anslaget G 1 i stället beräknas under förevarande anslag. har beslutat i enlighet med regeringens förslag när det gäller ett förändrat kostnadsansvar för arkeologisk fyndhantering och konservering (prop. 1996/97:99, bet. 1996/97:KrU12, rskr. 1996/97:230). För att svara mot den nya bidragsgivning för konservering av nytt uppdragsarkeologiskt material som beslutats bör som tidigare beräknats för anslagsposten H 1.1 i stället beräknas under detta anslag. Med anledning av dessa överföringar ökar anslaget Bidrag till kulturmiljövård med sammanlagt . Beställningsbemyndiganden Beställningsbemyndiganden för Bidrag till kulturmiljövård och beräknad anslagspåverkan 2001 och . Regeringen föreslår ett beställningsbemyndigande på för utbetalning , dock längst t.o.m. . 1998 1999 2000 2001 OCH SENA RE SUMM A Utnyttjat bemyndigande /96 10 Summa 40 18 12 - 30 Slutsatser Verksamheten har gett goda resultat och resurserna har använts på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen bedömer att verksamheten i allt väsentligt har uppfyllt de uppställda målen. En samlad bedömning talar för att anslagets huvudinriktning bör bibehållas. Regeringen föreslår att för anvisas . beräknas anslaget till och för till . Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar 1 Anslag s- sparan de Därav 1996 Utgift 50 000 Utgifts - progno s 50 000 1998 Förslag 50 000 1999 Beräkna t 50 000 2000 Beräkna t 50 000 Beloppen anges i tusental kronor Regeringen har i tidigare budgetproposition 1992/93:100 bil. 8 redogjort för av de kungliga slotten och rikets fästningar m.m. där omfattande restaureringsarbeten kommer att ske . godkände regeringens förslag om restaurerings- och investeringsplaner om för de kungliga slotten och rikets fästningar. Kostnaderna för dessa arbeten skall enligt beslut anslagsfinansieras. Från dessa fastigheter erhåller inte några hyresintäkter. Utöver ovan redovisade restaureringsarbeten genomförs även andra underhållsåtgärder som finansieras genom ianspråkstagande av del av verksamhetens resultat. reviderar anslaget i samband med den ordinarie revisionen i . Eftersom kostnaderna för restaureringsarbetena och investeringarna inte är jämt fördelade över tiden är det av praktisk betydelse för att ha möjlighet att överföra medel mellan olika år. Under tidigare budgetår har detta varit ett reservationsanslag, men av misstag angavs i budgetpropositionen för endast anslag. Regeringen föreslår att anslaget återgår till att vara ett reservationsanslag. Slutsatser Restaureringsarbeten och investeringar i de kungliga slotten samt rikets fästningar bör även i fortsättningen delvis vara anslagsfinansierade samt anvisas på ett reservationsanslag. För har anslaget beräknats till och till 11 H Museer och utställningar 11.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar anslagen Centrala museer: Myndigheter, Centrala museer: Stiftelser, Bidrag till regionala museer, Bidrag till vissa museer, Stöd till icke-statliga kulturlokaler, Stiftelsen samt Utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål. Musei- och utställningsverksamheten syftar till att bevara och förmedla vårt kulturarv. I verksamhetsområdet ingår också viss arkiv- och biblioteksverksamhet knuten till institutionerna. Inom verksamhetsområdet (exklusive Bidrag till vissa museer) är ca 2 500 personer anställda, varav ca 650 med lönebidrag. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 1 264,7 862,4 996,6 932,6 971,8 1 001,2 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Inom verksamhetsområdet har förstärkning av arbetet med föremålssamlingarna bidragit till en positiv fokusering på detta verksamhetsfält och en förbättring av tillgängligheten till denna del av kulturarvet. Särskilda satsningar har i flera fall lett till att antalet ungdomar ökat bland besökarna. Under /96 gjordes en besparing på inom verksamhetsområdet. Huvuddelen av besparingen har tagits ut genom vakantsättning av tjänster och uppsägning av personal. Större förändringar av nutida svensk konst i utlandet, NUNSKU, upphörde som myndighet och verksamheten bedrivs inom Statens konstmuseer, . Myntkabinettet öppnade i nya lokaler på . i har fr.o.m. överförts från myndigheten till myndigheten . invigde en ny museibyggnad i . har beslutat att ett statligt museum för Världskultur skall inrättas i . En organisationskommitté förbereder etableringen av museet. Prioriteringar Den inriktning på museiområdet som regeringen redogjorde för i propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik ligger fast. Arbetet med samlingarnas långsiktiga bevarande och sammansättning samt arbetet för att öka tillgängligheten till samlingarna skall fortsätta. 11.2 Resultatbedömning och slutsatser Verksamhetsområdet behandlades i propositionen om kulturpolitik. Där redogjorde regeringen för inriktningen på de framtida insatserna inom museiområdet. Målen var under /96 att samla in, dokumentera, bevara och vårda samt levandegöra föremål och andra vittnesbörd om människors kultur och miljö. Vidare skulle institutionerna utveckla och förmedla kunskap och upplevelser om kultur och miljö och härigenom ge perspektiv på samhällsutvecklingen. Deras uppgift var att sprida kultur i hela landet och att bredda deltagandet i kulturlivet. Vad gäller besöksutvecklingen vid museerna märks inte någon enhetlig trend; en del uppvisar vikande besökssiffror medan andra ökat eller ligger kvar på samma nivå. De museer vars besökssiffror ökat har i de flesta fall färdigställt nya delar av sina basutställningar . Flera museer är också berörda av flyttning till nya lokaler. Den statligt finansierade musei- och utställningsverksamheten har fått en vid spridning i landet genom vandringsutställningar och annan museiverksamhet. Det angelägna arbetet med att nå ungdomar pågår vid flera av museerna. Utställningar har tagits fram i samarbete med ungdomar och andra produktioner av t.ex. hypermediematerial har särskilt riktats till ungdomar. Samtliga museer bedriver särskild barnverksamhet och på vissa museer utgörs hälften av besökarna av barn. Undervisning om museipedagogik har genomförts för blivande lärare. Av andra särskilda satsningar kan nämnas utställningar och aktiviteter på teman som behandlar det mångkulturella samhället. Flera museer har ett aktivt internationellt samarbete både vad gäller utställningsverksamhet och samlingar. Museerna är i varierande omfattning aktiva på IT- området. Cirka 200 av landets museer har egna hemsidor på Internet och ett avtal med universitets- datanätet Sunet har tagits fram vilket ger museerna tillgång till hela internetvärlden. Andra museer har tagit fram CD-romproduktioner. Tillsammans med den digitalisering av samlingarna som kunnat påskyndas i och med är museernas olika IT- verksamheter ett viktigt medel för att öka tillgängligheten till hela den kunskapsbank som museerna utgör. Genom fördelning av medel till icke-statliga kulturlokaler har kulturpolitiskt angelägna projekt, spridda över landet, kunnat genomföras. I de flesta fall har de särskilda satsningarna inneburit att man sett fler ungdomar bland besökarna, men i något fall har man tvingats konstatera att satsningarna inte lockat ungdomen. En generell tendens mot ett minskat antal skolbesök kan utläsas även om vissa museer ligger kvar på samma nivå eller t.o.m. ökar. Minskningen beror delvis på omprioriteringar, men sannolikt även på minskande resurser inom skolans område. Vid bl.a. många museiinstitutioner finns ett stort antal lönebidragsanställda. Enligt beslut till följd av vårpropositionen (prop. 1996/97:150), kommer den genomsnittliga bidragsnivån för lönebidragsanställda att sänkas till generellt av den bidragsgrundande lönekostnaden. I vårpropositionen framhålls att en särskild analys av konsekvenserna för kultursektorn av de ändrade villkoren för finansiering av lönebidragsanställda bör genomföras med hänsyn till den betydelse de lönebidragsanställda har för berörda kulturinstitutioners verksamhet. I vårpropositionen anförs vidare att i avvaktan på denna utredning skall sänkningen av den genomsnittliga bidragsnivån i lönebidragen för kulturinstitutionerna motsvara den genomsnittliga för andra arbetsgivare än allmännyttiga organisationer. Innebörden av detta är enligt vårpropositionen att minskningen för kulturinstitutionerna skall motsvara den som sker för andra, uttryckt i procentenheter. Nämnda konsekvensanalys har genomförts och på grundval av det framtagna analysmaterialet bereds denna fråga vidare inom . Intill dess att resultatet av analysen föreligger är det angeläget att följer utvecklingen av den genomsnittliga bidragsnivån för kultursektorn och vid behov bevakar att denna nivå inte sänks mer än vad som anges i vårpropositionen. /96 avsattes för sysselsättningsinsatser på kulturområdet i det s.k. (prop. 1994/95:100 bil. 12, bet. 1994/95:KrU18, rskr. 1994/95:251). Syftet med projektet är att skapa bättre förutsättningar för ett långsiktigt bevarande av kulturarvet och att öka tillgängligheten till samlingarna, bl.a. genom digitalisering. Bidrag har fördelats , ett och ett . Samtliga projekt skall vara avslutade vid utgången av . De beviljade ansökningarna ger ca 840 direkta årsarbetstillfällen. har ca 400 kvalificerade personer anställts genom Sesam-medel. De allra flesta har avslutad museiutbildning eller hantverksutbildning. Innan startade var av de museianställda . Projektet har lett till en påtaglig föryngring genom att många unga människor har fått pröva på museiarbete. Av dem som anställdes i den första omgången Sesam-projekt var under . I den andra omgången projekt var under . Vidare var en övervägande majoritet öppet arbetslösa. rekryterades bland dem som var öppet arbetslösa utan anknytning till den institution där de anställdes och hade sådan anknytning genom företrädesrätt, tidigare projektanställning eller liknande. Ett fåtal, , befann sig i arbetsmarknadsåtgärder. Majoriteten av dem som anställts i Sesam-projekt har genomgått en korttidsutbildning för att lära sig grunderna om det praktiska arbetet i museer. Rapporter från projekten har överlag varit mycket positiva till utbildningarna. I många rapporter sägs att utbildningarna borde ingå i normalutbildningen för museianställda. Detta understryker behovet av vidareutveckling och kompetens. Projektet möjliggör anställning under högst med avtalsenlig lön enligt ett statligt kollektivavtal. De Sesam-anställda har enligt rapporterna blivit mer attraktiva på arbetsmarknaden när det gäller vikariat, projektanställning eller annan anställning. Det finns redan nu exempel på att Sesam- anställda har fått tillsvidareanställningar både på det museum där de deltagit i Sesam-projekt och på andra museer. Sesam-bidragen har i flera fall genererat ytterligare sysselsättning. Inom arkivsektorn finns exempel där ett par Sesam-anställda varit projektledare för ca 250 personer som har kunnat beredas arbete med ordinarie sysselsättningsmedel. I flera av museernas årsredovisningar visas att resurser har styrts mot vård och registrering. Vidare har ett antal museer hyrt både bättre och billigare magasinslokaler. Av bl.a. planerna för samlingarnas långsiktiga bevarande framgår att det har skett radikala förbättringar av samlingarna och att statusen på vårdarbetet höjts. Sesam-medlen har också medfört att flera museer har börjat med reguljära visningar av de magasinerade samlingarna. Internetanvändare kunde studera 200 hemsidor hos svenska museer och även delar av samlingar hos några av dem. Arbete bedrivs med Sesam-medel för att tillgängligheten till museernas samlingar via Internet skall underlättas, likaså utvecklas distansutbildning för museiväsendet med Internet som medium. Ett genomgående intryck är att det finns en positiv inställning till och till vad som åstadkommits . Arbetet har vitaliserats och nya kontaktytor har skapats mellan unga och äldre anställda. Detta har stimulerat till diskussioner om samlingarnas vård, digitalisering och tillgänglighet. Mycket pekar på att tillgängligheten till samlingarna i stor utsträckning ökat. Detta har skett både genom en ökad digitalisering som gör samlingarna tillgängliga via nätet och i mer handfast bemärkelse genom att samlingarna besöks och används i större utsträckning. står det klart att behoven är mycket omfattande. Regeringen avser att lämna en rapport över utvecklingen av i budgetpropositionen för och en slutrapport med en grundlig utvärdering av projektet både ur sysselsättningssynpunkt och vad gäller samlingarnas långsiktiga bevarande liksom tillgängliggörandet av dem. En avslutande konferens kommer att ordnas för att sprida erfarenheterna av projektet. Uppdrag De fem ansvarsmuseerna redovisade regeringsuppdrag om vad ansvarsmuseirollen har inneburit . redovisade de centrala museerna två uppdrag, dels att upprätta planer för samlingarnas långsiktiga bevarande, dels vilken insamlingspolicy resp. museum har. Regeringen avser att senare återkomma till i dessa frågor. Slutsatser Förhållandena inom verksamhetsområdet är i allt väsentligt desamma som låg till grund för regeringens bedömning i förra årets kulturproposition. Det pågående har dock inneburit en väsentlig förstärkning av arbetet med att vårda och tillgängliggöra föremålssamlingarna. De utvidgade möjligheterna att lämna statliga utställningsgarantier kommer att ge nya förutsättningar för samarbete i insamlings- och utställningsverksamheter mellan museer i men också med utländska museer. Inom pågår f.n. en översyn av organisationsstrukturen inom kulturområdet. Denna översyn kan komma att påverka strukturen inom museiområdet. Mot bakgrund av ovanstående drar regeringen följande slutsatser. Museernas verksamhet bedrivs på ett tillfredsställande sätt och har en inriktning i överensstämmelse med de övergripande målen.