prop · GL0313 · 1998-01-01 00:00:00 — Inom EU utarbetar kommissionen en handlingsplan inom området konsumtion och miljö. bör medverka aktivt för att påverka dess innehåll. 3.13 Åtgärdsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling inom verksamhetsområde Sammanfattning Presentera nya miljömål för 2000-talet och fortsätta och utvidga arbetet med miljömål för olika samhällssektorer. Utveckla indikatorer för ekologiskt hållbar utveckling. Utveckla producentansvaret för varor. Utforma en hållbar kemikaliepolitik. Följa upp Gröna jobb -satsningar. Arbeta för att ta bort eller förändra subventioner som motverkar en ekologiskt hållbar utveckling. Inrätta ett kunskapscenter för ekologiskt hållbar utveckling i samverkan med ett lämpligt universitet/högskola för att understödja de lokala investeringsprogrammen. Utveckla former för miljö- och hushållningsprogram för särskilda geografiska områden. Ekologisk hållbarhet kräver helhetssyn i samhällsplaneringen Omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle förutsätter insatser från en lång rad enskilda och offentliga aktörer. Samverkan med inriktning mot gemensamma mål som identifierats i den lokala och regionala samhällsplaneringen får stor betydelse. För att åstadkomma en ekologiskt hållbar utveckling måste förutsättningar skapas för miljö- och kretsloppsanpassning av bebyggelse och infrastruktur och för långsiktigt god hushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. För att arbetet skall lyckas, krävs helhetssyn i samhällsplaneringen och förmåga att överbrygga sektorsgränser. En långsiktigt hållbar utveckling där balans råder mellan ekonomiska, sociala och ekologiska aspekter ställer särskilda krav Inför uppföljningen av och i , presenterade för sitt slutbetänkande. Kommittén konstaterar bl.a. att för en långsiktigt hållbar utveckling, där balans råder mellan ekonomiska, sociala och ekologiska aspekter, krävs bl.a förändringar i skattesystemet, avveckling av vissa subventioner samt tillämpning av gröna räkenskaper. Den biologiska mångfalden viktig Variationen bland levande organismer, bildar basen för uthållig användning och utveckling av jordbruk, skogsbruk, fiske, turism och relaterade industriella sektorer m.m. Den biologiska mångfaldens betydelse för att upprätthålla fungerande ekosystem framhålls alltmer som en viktig aspekt. översyn av svenskt miljöarbete granskar den miljöpolitik som bedrivs i medlemsstaterna. översyn av miljöarbete presenterades . Översynen visar att har utvecklat effektiva och nya riktlinjer för miljöpolitiken. Bland svenska framgångar nämns vår utveckling av miljölagstiftning och administration. framhåller även vår hänsyn till miljöskydd och naturvård i den fysiska planeringen, att informationen är omfattande och tillgänglig, ett betydande inflytande från miljöorganisationer samt långtgående decentralisering. Svensk miljöpolitik grundas dessutom på miljöövervakning och forskning av hög kvalitet. har även tagit fram strategier med tydliga kvantitativa mål och regelbunden uppföljning. lyfter fram den svenska användningen av ekonomiska styrmedel och anser att i hög grad tillämpar principerna om att förorenaren betalar. Det vi kan bli bättre på , menar , är att de miljöregler som grundar sig på individuell prövning av miljöfarlig verksamhet, harmoniseras med med kvalitets- eller utsläppsnormer; att harmonisera kontrollsystemet för utsläpp och industriavfall; att använda en kombination av olika styrmedel för ökad kostnadseffektivitet. EU och ekologiskt hållbar utveckling I det europeiska perspektivet gäller det att utnyttja framgångarna i , IGC, så att hållbar utveckling genomsyrar hela EU:s arbete. Industrialismen föddes i , och kan bli en förebild för resten av världen genom att vara först med en industriproduktion utan farliga utsläpp. Regeringen ska därför fortsätta att driva på miljöarbetet inom EU för att lösa gränsöverskridande problem, såsom t.ex. försurningen. ska verka för att EU tar fram en gemensam strategi för renare produkter, avvecklar farliga kemikalier, främjar effektivare energianvändning och stödjer utvecklingen av förnybara energislag. Men det gäller också att få hållbar utveckling att vara styrande för EU:s politik på samtliga områden, på samma sätt som vi försöker i . EU:s femte åtgärdsprogram för miljön bör följas av ett program för ett hållbart , där tyngdpunkten ligger på hur en hållbar utveckling kan uppnås. Ett sådant program bör beakta och behandla effekterna på sysselsättningen. Befintliga stöd och regler inom EU bör bl.a. analyseras utifrån detta. Faktor 4 och 10 bör analyseras i programmet. Sektorsansvaret grundläggande Samhällssektorernas ansvar för miljön är grundläggande för miljöpolitiken och så även för arbetet för en ekologiskt hållbar utveckling. Viktiga samhällssektorer är t.ex. industri, energi, trafik, byggande samt jordbruk och skogsbruk. 3.13.1 En miljöpolitisk proposition Regeringen har för avsikt att presentera en miljöproposition med syftet att ytterligare konkretisera och föreslå åtgärder för att nå en ekologiskt hållbar utveckling som också kan bidra till fler arbetstillfällen, tillväxt och en ökad konkurrenskraft. Propositionen kommer att presentera nationella miljömål och miljömål för sektorerna. Miljöpropositionen kommer utöver målfrågorna att bl.a. innehålla förslag om förstärkta åtgärder för biologisk mångfald såsom fler nationalparker, och kompensationsbiotoper. I propositionen kommer att finnas ställningstaganden till (SOU 1997:84) och Kretsloppsdelegationens (rapport 1997:13,14) förslag. internationella arbete på miljöområdet följs också upp i propositionen. 3.13.2 Nya nationella miljömål presenteras har reviderat de nationella miljömålen och till regeringen lämnat förslag till 18 nya nationella och övergripande miljömål (luft och gröna skogar rapport 4765). Även och Kretsloppdelegationen har redovisat förslag till mål i sina rapporter. Regeringens förslag till nya nationella miljömål kommer att presenteras i miljöpropositionen. För att nå målen krävs insatser på alla nivåer och sektorer i samhället. har även fått i uppdrag att samordna framtagandet av mål för sektorerna. Sektorernas påbörjade arbete med att ta fram sektorsmål fortsätter och utvidgas till att omfatta samtliga sektorer. Även mål för lokal och regional nivå behöver tas fram. Samordningsuppdraget till kommer därför att förlängas. Målarbetet kommer även att omfatta kostnadseffektivitetsanalyser. 3.13.3 Förslaget till miljöbalk - ett viktigt redskap Regeringens förslag till miljöbalk innehåller en rad redskap för förverkligande av ett ekologiskt hållbart . Minimering av farliga utsläpp och visionen om en långsiktigt god hushållning med våra naturresurser är utgångspunkt för formuleringen av grundläggande mål. Balkens bestämmelser om bl.a. hushållning med mark och vatten, om miljökvalitetsnormer och om miljökonsekvensbeskrivningar blir viktiga instrument i planeringen för ekologiskt hållbar utveckling. För att kunna följa och utvärdera om samhällsutvecklingen i stort är ekologiskt hållbar och vilka framsteg som görs krävs ett bredare perspektiv än de nuvarande miljömålen. I den ekonomiska vårpropositionen redovisades en genomgång av styrmedel och incitamentsstrukturer för ekologisk hållbarhet. Bl.a. föreslås att indikatorer för ekologiskt hållbar utveckling utarbetas och redovisas till . Indikatorerna bör inte vara fler än att de på ett enkelt och informativt sätt visar riktningen på utvecklingen mot ekologiskt hållbarhet. Indikatorerna bör tas fram utifrån befintlig statistik och så långt möjligt samordnas med indikatorer som används i andra länder för att möjliggöra internationell jämförelse. Arbete med att ta fram indikatorer för hållbar utveckling pågår på bl.a. flera myndigheter och Miljövårdsberedningen avser att presentera ett förslag till indikatorer senhösten 1997 som också kommer att redovisas i miljöpropositionen 1998. Producentansvaret ska utvecklas. Producentansvar för uttjänta varor har införts för förpackningar, returpapper och däck. Regeringen har beslutat om producentansvar också för uttjänta bilar och elektriska eller elektroniska produkter. Byggsektorn har gjort ett åtagande om producentansvar. Kretsloppsdelegationen har lämnat förslag till producentansvar för möbler samt i sin strategirapport föreslagit hur producentansvaret ska kunna utvecklas. Regeringen kommer att återkomma till dessa förslag i miljöpropositionen. 3.13.6 Eko-effektivitet och Faktor 4/10 utvecklas Begreppen Eko-effektivitet och faktor 4/10 som innebär en genomsnittlig ökning i effektiviteten med en faktor 4 till 10 av dagens användning av energi och naturresurser. Begreppen kan användas som ett instrument i det långsiktiga arbetet att nå hållbar utveckling. En förutsättning för att resursförbrukningen skall kunna minska drastiskt är att skapa ett effektivt kretslopp av material och näringsämnen i samhället. Kretsloppsdelegationen diskuterar i sin rapport behovet av kretsloppsanpassning, avgiftning och effektivisering och bedömer att en faktor 10 anger dimensionen av den effektivisering som behövs i energi- och materialutnyttjandet i den industrialiserade delen av världen. Regeringen avser att verka för att begreppet eko-effektivitet utvecklas, verka för att begreppet får gehör och förankras i andra länder samt verka för tillskapande av effektivt kretslopp av material och näringsämnen. 3.13.7 Utforma en hållbar kemikaliepolitik , som avlämnade sitt betänkande (SOU 1997:84), bedömer att en fortsatt användning av organiska, långlivade och bioackumulerbara ämnen framställda av människan är ett hot mot en hållbar utveckling. Kommittén anser att att den samlade risken från kemikalier är mer komplicerad och svårbedömd . Kommittén lämnar i sitt betänkande förslag till en ny kemikaliepolitik inklusive nya kemikaliepolitiska mål. Regeringen återkommer till dessa förslag i miljöpropositionen. 3.13.8 En hållbar utveckling i skärgårdsområden Hållbar utveckling i Sveriges skärgårdsområden måste bygga på förutsättningarna för de bofasta att leva kvar och arbeta i skärgården. Hållbar utveckling innebär också att miljösituationen, t.ex. när det gäller vattenmiljön, måste förändras till det bättre. Regeringen kommer att uppdra till berörda centrala myndigheter och länsstyrelser att i samarbete med berörda kommuner och lokala organisationer m.m. få till stånd samlade och sektorsövergripande miljö- och utvecklingsprogram för några av de större skärgårdsområdena. Arbetet med en för inriktas på hållbar utveckling inom alla relevanta sektorer. 3.13.9 Gröna Jobb redovisas i särskild rapport Gröna jobb är ett vittomfattande begrepp som används i flera sammanhang. Det innefattar statens satsningar genom särskilda program. T.ex har pengar avsatts genom kretsloppsmiljarden till sysselsättningsskapande investeringar som bidrar till kretsloppsanpassning av byggnader och anläggningar. Pengar har även avsatts till lokala investeringsprogram vilka avses stimulera såväl sysselsättning som teknikutveckling. har haft i uppdrag att förvalta bidrag till investeringar för att öka sysselsättningen och förbättra miljön. Uppdraget har utvärderats i en rapport från (NV 631-2273-97Ke). Begreppet gröna jobb innefattar också miljörelaterat arbete och utveckling inom de traditionella näringslivsbranscherna. En precisering av begreppet och en redovisning av förslag och pågående satsningar, är angelägen som underlag för det fortsatta arbetet. I detta sammanhang är det som en del i helhetssynen på samhällsutvecklingen, viktigt att kraven på ett säkert och utvecklande arbetsliv beaktas. avser därför att ta fram ett sådant underlag i en särskild rapport. 3.13.10 För att stödja arbetet med investeringar för hållbar utveckling avser regeringen låta Miljövårdsberedningen utreda inrättande av ett fristående ( ) förlagt till ett universitet/högskola, till exempel med teknisk inriktning. Miljövårdsberedningen bör vid framtagandet av förslaget samråda med berörda universitet/högskolor, forskningsorgan och statliga myndigheter. Centrumet bör tjäna som stöd och som en samordnande resurs till omställningsarbetet i bl.a. kommunerna. Det bör också ha god kontakt med forskningen inom området. En annan uppgift för centrumet bör vara att sprida information, tillvarata lokala initiativ, sprida erfarenheter och fungera som en mötesplats för olika intressenter. Med hjälp av informationsteknologin kan en daglig mötesplats på internet skapas. Centrumet skall kunna engageras i uppföljningen och utvärderingen av olika projekt som finansieras via de olika anslagen för hållbar utveckling. Miljövårdsberedningen bör lägga sitt förslag i sådan tid att centrumet kan inrättas . En stark och framgångsrik forskning är en förutsättning för att skall kunna vara en pådrivande kraft för en ekologiskt hållbar utveckling. För att öka kunskaperna om vilka vägval som leder till en ekologiskt hållbar utveckling behövs ett ökat tvärvetenskapligt forskningssamarbete samt en breddning av denna forskning utanför traditionella forskningsområden. Det behövs effektivare metoder att sprida information om nya forskningsrön samt ett ökat samarbete med det övriga samhället, särskilt näringslivet, samt regionala och lokala myndigheter. () har föreslagit att en Miljöforskningsstämma bör arrangeras regelbundet. Stämman bör fokusera på sådana miljöforskningsresultat som kan leda till direkta tillämpningar, med syftet att minska resursåtgången eller minska oönskade miljöeffekter i samband med verksamheter. Regeringen avser att låta klarlägga hur olika intressenter kan medverka till att en sådan årlig stämma skall kunna komma igång och hur den fortlöpande kan finansieras. 3.13.11 Identifiera subventioner som motverkar en hållbar utveckling har till inrapporterat ett antal statliga subventioner som kan antas motverka en ekologiskt hållbar utveckling. Av dessa skall granska ett antal närmare. Som en del i pilotarbetet för myndigheternas miljöledningsarbete bör också myndigheterna gå igenom de stödsystem de själva administrerar, utifrån den metodik som och nu utvecklar. 3.13.12 Kommunvis inventering av radioaktivt avfall På grund av radioaktivt nedfall kan material för energiutvinning innehålla ökade koncentrationer av radioaktiva ämnen. En ökad användning av biomaterial kan leda till höjda nivåer av radioaktivitet i områden runt biobränsleanläggningar. Ett åtgärdsprogram bör därför tas fram som bl.a. omfattar en inventering av olika biomaterials innehåll av vissa radionukleider i de delar av landet där nedfallet av radioaktiva ämnen varit stort. Programmet bör vidare innehålla förslag till åtgärder som syftar till en från strålskyddssynpunkt säker hantering av flis samt säker hantering och slutförvaring av aska från biobränsle och torv från sådana områden. ges i uppdrag att sammanställa kommunvisa inventeringar och ta fram ett bedömningsunderlag och förslag till hantering av aska och slagg. 3.13.13 och vatten - regionala miljö- och hushållningsprogram I varje del av landet finns områden med miljö- och hushållningsproblem av regional räckvidd, som det finns skäl att uppmärksamma också i ett riksperspektiv i arbetet för ett ekologiskt hållbart . har särskilda utredningar utförts av Miljövårdsberedningen med sikte på hållbar utveckling av våra fjällområden respektive våra skärgårdsområden, vilka utgör exempel på sådana områden. Inom samhällsplaneringen för ekologisk hållbar utveckling har länstyrelserna att bevaka att riksintressena i fråga om mark- och vattenanvändningen tillgodoses, att de nationella miljömålen får genomslag i planeringen och att statlig sektorsplanering inom olika områden ges en regional anpassning och samordnas i hållbar riktning. Länsstyrelsernas arbete med regionala miljöstrategier och med underlag för kommunernas planering när det gäller riksintressen för mark- och vattenanvändningen, ger vägledning för bedömning av vilka områden i landet som har från rikssynpunkt särskilt framträdande miljö- och resurshushållningsproblem. Miljö- och hushållningsfrågorna i sådana områden måste ges ökad tyngd både i planeringen för regional utveckling och i den kommunala fysiska planeringen. Tydligare utgångspunkter för miljöhänsyn, kretsloppsanpassning och hushållning med mark och vatten behöver tas fram. Ett arbete med regionala miljö- och hushållningsprogram bör initieras på länsnivå för att, med utgångspunkt i de regionala miljöstrategierna, nationella miljömål och riksintressen, ta tillvara de utvecklingsmöjligheter och den potential för sysselsättning och tillväxt som ligger i resurshushållning och miljöanpassning inom sådana områden. Regionala miljö- och hushållningsprogram bör utarbetas i samarbete mellan och berörda kommuner och andra intressenter samt, i de fall detta är aktuellt, med berörda regionala självstyrelseorgan. Programmen bör omfatta: à Konkreta steg för att åtgärda områdets miljö- och hushållningsproblem på ett sätt som är tillfredsställande från miljösynpunkt som det går att förena med intresset av sysselsättning och tillväxt. à Analys av förutsättningar för användning av instrument, bl.a. dess regler om miljökvalitetsnormer. à Analys av ekonomiska förutsättningar och villkor för utvecklingsstöd, bl.a. EU-stöd, till ekologiskt hållbara lösningar, samt à Ett samlat program för behandling av områdets miljö- och hushållningsfrågor i regional och lokal planering med sikte på ekologiskt hållbar utveckling. , och bör, efter samråd med länsstyrelserna samt och berörda sektormyndigheter, utarbeta en översikt över områden där behovet av regionala miljö- och hushållningsprogram är särskilt framträdande i ett riksperspektiv. Även tätortsanknutna frågor, som sambanden mellan markanvändning och trafik i storstadsregionerna eller frågan om ytterligare nationalstadsparker, bör därvid belysas. En försöksverksamhet bör inledas för att finna former för arbetet med regionala miljö- och hushållningsprogram. Ett första steg kommer att tas genom uppdrag till länsstyrelserna i fråga om våra centrala skärgårdsområden. 1997/98:13 4 Lokala och nationella investeringar Kampen mot arbetslösheten kommer att dominera inrikespolitiken . Regeringens mål är att den öppna arbetslösheten skall halveras . Därefter skall utvecklingen drivas vidare. Arbetslösheten innebär att stora personella och ekonomiska resurser är inte tas tillvara. Det är samhällsekonomiskt förmånligt att göra framtidsinriktade investeringar som minskar arbetslösheten och ökar samhällets ekologiska hållbarhet. Regeringen avser att inleda ett brett investeringsprogram i syfte att stimulera modernisering av bebyggelse, infrastruktur och energisystem. Huvuddragen redovisades i den ekonomiska vårpropositionen 1997. I budgetpropositionen lägger regeringen fram mer detaljerade planer för statens insatser i sammanhanget. 4.1 Lokala investeringprogram Det krävs en lokalt förankrad verksamhet om arbetet med att föra in den ekologiska dimensionen i samhällsbygget ska lyckas. Den slutsatsatsen dras bland annat i de mål, principer och rekommendationer som inryms i och Habitatagendan (från om boende, bebyggelse m.m. 1996 i ). ekonomiska vårproposition (1996/97:150, bilaga 5) redovisar regeringen huvudinriktningen för lokalt förankrade program för stöd till investeringar i ekologiskt hållbar utveckling. Kommunerna avses få möjlighet att i samverkan med olika lokala aktörer, privata och offentliga, söka statligt stöd till lokala investeringsprogram. har godkänt huvudinriktningen av de lokala investeringsprogrammen samt att avsätts för ändamålet . Tvåfaldigt syfte De lokala investeringsprogrammen för ekologisk hållbarhet kommer aktivt att medverka till förverkligandet av två prioriterade mål; dels att bidra till en ökad sysselsättning och därmed vara en del i arbetet för att halvera den öppna arbetslösheten fram , dels att tydligt öka takten i omställningen av till ett ekologiskt uthålligt samhälle med ett säkert och utvecklande arbetsliv. De anslag som ges för de tre närmaste åren skall ses som ett första steg i ett långsiktigt och målmedvetet arbete för ekologisk omställning. Genom att insatserna koncentreras till ett antal kommuner bedömer regeringen att effekterna på sysselsättningen kommer att bli påtagliga redan kortsiktigt. Lediga resurser i form av kvalificerad arbetskraft inom bygg- och anläggningssektorn ges genom detta program ytterligare möjligheter att sättas in i framtidsbyggandet. Programmens utformning och starka lokala koppling ger dessutom förutsättningar för alla att delta i omställningsarbetet. Det kräver bland annat att såväl män som kvinnor ges möjligheter att delta aktivt i samhällsplaneringsprocessen. Mot bakgrund av att en stor del av den omedelbara sysselsättningen kan antas uppkomma inom bygg- och anläggningssektorn kommer kortsiktigt den ökade arbetskraftsefterfrågan främst män till del. Genom den bredd av insatser som kan genomföras inom ramen för de lokala investeringsprogrammen bör effekterna på arbetsmarknaden på något påverka också andra sektorer än bygg- och anläggningssektorn. Det är regeringens uppfattning att den lokala förankringen genom investeringsprogrammen kommer att leda till en snabb utveckling av tekniker och metoder som ökar den ekologiska hållbarheten i det investerade realkapitalet. Långsiktiga investeringsprogram bör kunna ge positiva effekter på sysselsättning och tillväxt. Den tekniska och industriella utvecklingen av nya produkter och system för ekologiskt hållbar utveckling stimuleras. En stabil hemmamarknad underlättar kommersialisering och export. Det omfattande lokala Agenda 21-arbetet i har skapat nya nätverk och lagt en fast grund för det fortsatta arbetet. Det är viktigt att bygga vidare på den. De lokala investeringsprogrammens utformning och bedömning För att stödet till en kommuns lokala investeringsprogram ska vara av sådan omfattning att det ger påtagliga effekter i de investeringar som genomförs, avser regeringen att på grundval av inkomna ansökningar välja ut ett antal kommuner som ges möjlighet att förmedla statligt stöd till ekologiskt hållbara investeringar. Det regelverk som utformas för de lokala investeringsprogrammen avses ges en sådan utformning att kommunernas möjligheter att ta hänsyn till de lokala förutsättningarna är stora. De krav som kommer att ställas från statsmakternas sida utgår från de effekter som avses uppnås med investeringarna, att de minskar miljöbelastningen, ökar effektiviteten i användningen av energi och andra naturresurser, ökar användningen av förnybara råvaror, ökar återbruk, återanvändning, recirkulation och återvinning av resurser samt bidrar till att öka sysselsättningen. Kommunerna har också t.ex. möjlighet att ansöka om medel till sanerings- och återställningsåtgärder för förorenade mark- och vattenområden. För att underlätta samordning är det regeringens uppfattning att det bör vara möjligt att kombinera stöd inom ramen för de lokala investeringsprogrammen med andra statsbidrag i den mån övriga regelverk tillåter det. Mot bakgrund av den akuta situationen på arbetsmarknaden bör investeringsprogrammen komma igång så snabbt som möjligt. Kommunerna avses inkomma med en intresseanmälan där en första beskrivning av investeringsprogrammets innehåll presenteras. Därefter sker en dialog mellan regeringen och kommunerna, varefter en slutlig ansökan om stöd lämnas till regeringen. 4.2 Investeringar i ekologisk omställning av byggnader, anläggningar och infrastruktur har avsatts till ett femårigt statligt investeringsbidrag för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling (1997-2001) (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr 1995/96:307). Pengarna ska i första hand användas till kretsloppsanpassning av befintlig bebyggelse och infrastruktur. Till exempel inom miljonprogrammets bostadsområden finns stora behov av renoveringar. Med stöd av detta investeringsbidrag kan den nödvändiga renoveringen ges en kretsloppsprofil, vilket kan ge positiva sociala effekter.