prop · GL0377 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:77 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att rätten att sända närradio vidgas till en större krets genom att tillstånd skall kunna ges även till lokala ideella före- ningar som bildats för att sända närradio. Vissa förändringar av reglerna för sändningstider och avgifter föreslås. Sändningstider skall i första hand fördelas genom frivilliga överens- kommelser mellan tillståndshavarna. Endast när tillståndshavarna inte kan enas om fördelningen skall Radio- och fatta beslut om sändningstider. Avgifter för att sända närradio avskaffas. Radio- och skall kunna tillåta sändningsområden som är större än en kommun, om det finns synnerliga skäl. Det föreslås vidare att undantaget från förbudet mot sändning av cent- ralproducerat programmaterial i närradion, det s.k. riksförbudet, utvid- gas. Utvidgningen innebär att program som främjar kunskap och bildning eller utgör upptagningar av lokala kulturella tillställningar får sändas under . Radio- och nuvarande uppdrag att följa utvecklingen inom ljudradio- och televisionsområdet kompletteras med ett allmänt uppdrag att följa medieutvecklingen. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 3 Ärendet och dess beredning 9 4 Bakgrund 9 4.1 Närradions utveckling 9 4.2 Gällande rätt 10 4.3 Något om yttrandefrihetsbrott i närradion 11 5 Tillståndshavarkretsen 12 6 Sändningstider och avgifter 15 7 Sändningsmöjligheter och sändningsområden 18 8 Programregler 21 9 Reklam och risken för kommersialism 26 10 Närradioföreningarnas ställning och sändningsrätt 27 11 Utvecklingen inom medierna 28 11.1 Rådet för mångfald inom massmedierna 28 11.2 Uppdrag att följa utvecklingen inom medierna 29 12 Kostnader 31 12.1 Närradion 31 12.2 Utvecklingen inom medierna 31 13 Författningskommentar 32 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Den lokala radion (SOU 1996:176) i de delar den berör närradion 36 Bilaga 2 Betänkandets lagförslag vad gäller närradio 39 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser (SOU 1996:176) 44 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag 45 Bilaga 5 Lagrådets yttrande 50 Utdrag ur protokoll vid regeringsammanträde 51 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844), 2. godkänner vad regeringen föreslår om Radio- och upp- gifter (avsnitt 11.2). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) Härigenom föreskrivs i fråga om radio- och TV-lagen (1996:844) dels att 4 kap. 2 4 §§, 6 kap. 6 §, 10 kap. 9 och 10 §§ samt 11 kap. 3 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 9 kap. 9 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 2 § Om en sammanslutning som kan få tillstånd enligt 4 § så önskar och det är tekniskt möjligt, skall det finnas en möjlighet att sända närradio- program i en kommun. Om det finns särskilda skäl får det sän- das mer än ett närradioprogram i kommunen. Sändningsområden för närradio skall ha en diameter . Radio- och får i särskilda fall besluta om större sändningsområden. Utanför storstadsområdena bör det efter- strävas att sändningarna kan tas emot i hela kommunen. Sändningsområden för närradio skall omfatta högst en kommun. Utanför storstadsområdena bör det eftersträvas att sändningarna kan tas emot i hela kommunen. Radio- och får om det finns synnerliga skäl besluta om större sändningsområden än en kommun. 3 § Radio- och bestäm- mer vilka som får sända närradio och sändningarna får ske. Radio- och bestäm- mer vilka som får sända närradio. Tillstånd att sända närradio gäller . Sändningstiden skall så långt det är möjligt fördelas enligt de sökandes önskemål. Om deras önskemål inte kan förenas, skall förtur ges åt den sökande som be- döms ha störst intresse av att få sända . Beslut om sändningstid gäller tills vidare, dock längst . Radio- och får ompröva ett beslut om fördelning av sändningstid, om det finns särskilda skäl. Om tillståndshavarna inte kan enas om fördelningen av sänd- ningstid, bestämmer Radio- och sändningstiderna. Det- samma gäller om en tillstånds- havare begär att verket skall fast- ställa sändningsschemat i sin hel- het. Den tillståndshavare som be- döms ha störst intresse av att sända skall ges förtur. Radio- och beslut om sändningstid gäller tills nytt beslut fattas av verket eller en tillståndshavare eller närradio- förening skriftligen underrättar verket om att tillståndshavarna enats om annan sändningstid. 4 § Ett tillstånd att sända närradio kan ges endast till följande juridiska personer: 1. Lokala ideella föreningar som bedriver verksamhet inom sänd- ningsområdet. Lokala ideella föreningar som har bildats för att i närradio sända program som ett led i den verksamhet som en riksorganisa- tion bedriver inom sändningsom- rådet. Obligatoriska sammanslut- ningar av studerande vid univer- sitet och högskolor. Sammanslutningar av flera tillståndshavare i ett sändnings- område för gemensamma när- radioändamål (närradioförening- ar). Lokala ideella föreningar som har bildats för att sända program i närradion eller som bedriver annan verksamhet inom sänd- ningsområdet. Församlingar och kyrkliga samfälligheter inom . Obligatoriska sammanslut- ningar av studerande vid univer- sitet och högskolor. Sammanslutningar av flera tillståndshavare i ett sändnings- område för gemensamma när- radioändamål (närradioförening- ar). Lokala ideella föreningar som avses i 1 och 2 får meddelas till- stånd att sända närradio endast om föreningsverksamheten har bedrivits i sändningsområdet före dagen för ansö- kan om tillstånd. Om det finns sär- skilda skäl får ett tillstånd ändå meddelas. 6 kap. 6 § I närradio får det endast sändas program som har framställts sär- skilt för den egna verksamheten. I enstaka fall får det dock före- komma sändningar som inte fram- ställts enbart för den egna verk- samheten, om de är av särskilt intresse för tillståndshavarens medlemmar. I närradio får det endast sändas program som har framställts sär- skilt för den egna verksamheten. Under får dock en tillstånds- havare sända program som inte framställts enbart för den egna verksamheten, om innehållet i sändningarna är av särskilt intresse för till- ståndshavarens medlemmar, främjar kunskap och bildning, eller utgör upptagningar av lokala kulturella tillställningar. 9 kap. 9 § för radio och TV, Radio- och TV-ver- ket eller Konsumentombuds- mannen begär det, skall den som fått tillstånd att sända närradio lämna upplysning om sina sänd- ningstider. kan också begära upplysning om i vilken om- fattning tillståndshavaren har sänt program som avses i 6 kap. 6 § andra stycket. 10 kap. 9 § Den som åsidosätter de bestämmelser som anges i denna paragraf får föreläggas att följa bestämmelserna. Ett föreläggande får förenas med vite. Detta gäller bestämmelser om 1. närradiosändningarnas innehåll (6 kap. 6 och 7 §§), 2. beteckningar (6 kap. 9 §), 3. sändningsplikt eller skyldighet att tillhandahålla kanal för lokala kabelsändarföretag (8 kap. 1, 2 och 4 §§), 4. skyldighet att lämna vissa upplysningar till Radio- och TV- verket (9 kap. 4 7 §§), eller 5. skyldighet att lämna inspel- ning (9 kap. 8 §). 4. skyldighet att lämna vissa upplysningar till Radio- och TV- verket (9 kap. 4 7 §§), 5. skyldighet att lämna inspel- ning (9 kap. 8 §), 6. skyldighet att lämna upplys- ning om sändningstider i närradio (9 kap. 9 § första stycket), eller 7. skyldighet att lämna upplys- ningar om programinnehåll (9 kap. 9 § andra stycket). Föreläggande enligt första stycket 1, 2 och 5 får meddelas av och TV. Föreläggande enligt första stycket 3 5 får meddelas av Radio- och . Föreläg- gande enligt första stycket 5 får även meddelas av Konsument- ombudsmannen. Föreläggande enligt första stycket 1, 2 och 5 7 får meddelas av och TV. Föreläggande enligt första stycket 3 6 får meddelas av Radio- och . Föreläg- gande enligt första stycket 5 och 6 får även meddelas av Konsument- ombudsmannen. 10 § Radio och får i före- läggande förbjuda någon att över- träda beslut om sändningstid i när- radion eller att låta någon annan i sitt ställe utnyttja sådan sänd- ningstid. Föreläggandet får förenas med vite. Radio- och får i föreläggande förbjuda tillstånds- havare att överträda beslut om sändningstid i närradion som med- delats av verket eller att låta någon annan utnyttja tillståndshavarens sändningsrätt. Föreläggandet får förenas med vite. 11 kap. 3 § Ett tillstånd att sända närradio får återkallas om tillståndshavaren 1. inte längre uppfyller kraven enligt 4 kap. 4 §, 2. inte utnyttjat rätten att sända närradio under tre på varandra föl- jande månader, eller 3. inte har betalat avgift i ett ärende om närradio inom föreskri- ven tid, och har förelagts att be- tala den vid påföljd att tillståndet annars kan återkallas. Ett tillstånd att sända närradio får återkallas om tillståndshavaren 1. inte längre uppfyller kraven enligt 4 kap. 4 §, eller 2. inte utnyttjat rätten att sända närradio under tre på varandra föl- jande månader. Tillstånd att sända närradio får också återkallas om domstol funnit att ett program innefattat ett yttrandefrihetsbrott som innebär ett allvarligt missbruk av yttrandefriheten. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om sändningstider som har beslutats av Radio- och före . Bestämmelsen i 11 kap. 3 § första stycket 3 gäller fortfarande i fråga om avgifter som avser sändningar som sker före . 3 Ärendet och dess beredning beslutade regeringen om direktiv till en kom- mitté med uppdrag att lägga fram förslag om ändrade regler för lokala ljudradiosändningar (dir. 1995:123). Kommittén fick där i uppgift att förbättra möjligheterna att förverkliga de ursprungliga intentionerna i fråga om lokalradions mångfald och lokala förankring samt möjliggöra att närradion utvecklas till en livskraftig radio med lokal anknytning och demokratisk förankring. Kommittén antog namnet Lokal- och närradio- kommittén (Ku 1995:04). Lokal- och närradiokommittén överlämnade betän- kandet Den lokala radion (SOU 1996:176). En sammanfattning av betän- kandet finns i bilaga 1. Kommitténs lagtextförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ku 96/2358/RTV). Flertalet remissinstanser har riktat stark kritik mot kommitténs förslag till ändrade regler för lokalradion. Kommitténs förslag i den delen kunde därför inte genomföras. Regeringen uppdrog genom beslut åt en särskild utredare att lägga fram förslag om hur vill- koren för den kommersiella lokalradion skall vara utformade för att må- len för statens insatser på massmedieområdet skall uppfyllas (dir. 1997:138). Uppdraget skall redovisas . Regeringen lägger nu fram sitt förslag till förändringar i reglerna om närradio som bygger på lokal- och närradiokommitténs förslag. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet, vars yttrande finns i bilaga 5, har lämnat förslaget utan erin- ran. Viss redaktionell ändring har gjorts i förhållande till lagrådsremis- sens lagförslag. 4 Bakgrund 4.1 Närradions utveckling Försöksverksamhet med närradio startade och verksamheten permanentades . Lagstiftarens intentioner för när- radion var att den skulle fungera som ett språkrör för de lokala ideella föreningarna. En sändningsmöjlighet skulle finnas i varje kommun om föreningslivet önskade detta. I samband med att reglerna om lokalradio trädde i kraft förändrades reglerna för närradio. Sam- manslutningar med tillstånd att sända närradio fick rätt att sända reklam och sponsrade program på i stort sett samma villkor som gällde för lokal- radion. S.k. närradioföreningar, dvs. sammanslutningar av flera till- ståndsinnehavare för gemensamma närradioändamål, fick dock inte rätt att sända reklam. I närradion sänder knappt 1 100 tillståndshavare ljud- radioprogram. Antalet tillståndshavare har minskat kraftigt. Tillbakagången anses framförallt bero på att flera tillståndsha- vare övergått till att sända kommersiell lokalradio. Sändningarna äger rum på ca 150 platser i landet. Radiosändarna är regelmässigt svaga och sändningsområdena inte större än den kommun där sändningarna äger rum. Undantagsvis förekommer det dock att två små kommuner fått ut- göra ett sändningsområde. 4.2 Gällande rätt Reglerna för närradioverksamhet fanns tidigare i närradiolagen (1982:459). Bestämmelserna överflyttades utan några större sakliga änd- ringar till radio- och TV-lagen (1996:844), som trädde i kraft . Närradion är tänkt att vara en lokal förenings- eller åsiktradio. Det är därför endast vissa sammanslutningar som kan få tillstånd att sända när- radio, t.ex. vissa lokala ideella föreningar, församlingar inom , studentkårer och närradioföreningar (4 kap. 4 § radio- och TV- lagen). De ideella föreningarna skall vara juridiska personer och ha be- drivit verksamhet under innan de kan beviljas tillstånd. Enligt 4 kap. 2 § radio- och TV-lagen skall det finnas möjlighet att sända närradio i en kommun om en tillståndsberättigad sammanslutning så önskar och det är tekniskt möjligt. Om det finns särskilda skäl får det finnas mer än en sändningsmöjlighet för närradio i kommunen. Sändningsområden för närradio skall ha en diameter på cirka tio kilome- ter. Radio- och får dock i särskilda fall besluta om större sändningsområden. De flesta närradiosändningar kan tas emot i en hel kommun eller har en räckvidd som är större än i diameter. Enligt 4 kap. 3 § radio- och TV-lagen bestämmer Radio- och TV-ver- ket vilka som får sända närradio och under vilka tider sändningarna får äga rum. Tillstånd att sända närradio gäller . Sändningstiden fördelas enligt tillståndshavarnas önskemål. Om dessa inte kan enas om fördelning av sändningstiderna beslutar verket vem som skall ges förtur. Besluten om sändningstid gäller tills vidare, dock högst . Besluten kan omprövas om det finns särskilda skäl. Avgift för närradiosändningar utgår enligt förordningen (1984:463) om avgifter i ärenden om närradio med för varje påbörjad timme. Avgifterna beräknas kvartalsvis i efterhand. Den som inte sänder reklam kan befrias från avgiften genom att i efterhand ge in en deklaration om att reklam mot vederlag eller program mot betalning inte har sänts. En sammanslutnings programutbud får inte innehålla material som inte har framställts enbart för den egna verksamheten (det s.k. riksförbudet). I enstaka fall får det dock förekomma sändningar som inte framställts en- bart för den egna verksamheten, om de är av särskilt intresse för till- ståndshavarens medlemmar (6 kap. 6 §). är det tillåtet att sända reklam och sponsrade program i närradion. Radio- och TV-lagens bestämmelser om reklam och annan annonsering gäller även för närradion (7 kap. 1-3, 5, 8, 9 och 12 §§). Rätten att finansiera sändningarna med reklam gäller dock inte för när- radioföreningar. Närradioföreningar kan enligt 4 kap. 4 § första stycket radio- och TV- lagen erhålla sändningstillstånd. Närradioföreningar definieras i punkt 5 i den bestämmelsen som sammanslutningar av flera tillståndshavare i ett sändningsområde för gemensamma närradioändamål. På vissa orter sak- nas närradioförening och på några orter finns det två närradioföreningar. Den sändningsrätt som en närradioförening kan utöva är begränsad. Enligt 6 kap. 6 § radio- och TV-lagen får en närradioförenings program- utbud innehålla bl.a. uppgifter om program och programtider samt andra upplysningar om närradioverksamhet på orten, sändningar från evene- mang av gemensamt intresse för tillståndshavarna på orten, information om verksamhet och provsändningar. och TV har enligt 9 kap. 2 § radio- och TV-lagen tillsynen över att bestämmelserna om programinnehållet efter- levs. 4.3 Något om yttrandefrihetsbrott i närradion Närradion är en åsiktsradio för en stor mängd sammanslutningar med sinsemellan olika uppfattningar. Det ligger således i sakens natur att in- nehållet i sändningarna av vissa kan uppfattas som kontroversiellt eller direkt stötande. har i likhet med andra bran- schorganisationer inom medieområdet antagit etiska regler för verksam- heten. Närradions har inga särskilda etiska regler. Möjligheten för staten att ingripa med straff är begränsad till vissa handlingar som hotar viktiga allmänna eller enskilda intressen. I fråga om radiosändningar gäller att s.k. yttrandefrihetsbrott, bl.a. hets mot folkgrupp, förtal och förolämpning, enligt 5 kap. 1 och 4 §§ yttrande- frihetsgrundlagen kan medföra i föreskrivna straff. För hets mot folkgrupp är straffet enligt 16 kap. 8 § böter eller fäng- else beroende på graden av brottet. En särskild pro- cessordning tillämpas för yttrandefrihetsbrott. Justitiekanslern fungerar som åklagare och ansvarsfrågan prövas av domstol under medverkan av jury. Enligt 11 kap. 3 § andra stycket och 4 § radio- och TV-lagen kan dess- utom domstol återkalla sändningstillståndet för upp till om domstolen funnit att ett program innefattat ett allvarligt yttrandefrihets- brott. Om synnerliga skäl föreligger kan återkallelse ske för om högst . Inom närradion har förekommit program som lett till fällande domar för yttrandefrihetsbrott. Det har rört sig om både ansvar för förtal och hets mot folkgrupp. Målen har uppmärksam- mats stort i medierna men har varit tämligen få till antalet. 5 Tillståndshavarkretsen Regeringens förslag: Rätten att sända närradio utvidgas till en större krets genom att tillstånd skall kunna ges även till lokala ide- ella föreningar som bildats för att sända närradio. Det nuvarande kravet på verksamhet på orten under upphävs. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna ställer sig bakom för- slagen. Radio- och tillstyrker förslaget men påpekar att kon- struktionen med tre typer av lokala ideella föreningar är otympligt och kan innebära tillämpningssvårigheter. Verket konstaterar att förslaget att tillstånd inte skall kunna ges till föreningar bestående av juridiska perso- ner inte har getts lagstöd. Enligt verkets uppfattning bör en sådan be- gränsning inte införas. Folkrörelsernas Medieforum tillstyrker förslaget om utvidgning av den tillståndsberättigade kretsen under förutsättning att antingen riksförbudet behålls eller reklamförbudet återinförs. Kristna Radionätet menar att förslaget om utvidgning av tillståndshavarkretsen ger möjligheter till vidgad yttrandefrihet och livskraftigare närradio. Föreningen ställer sig även positiv till att samfälligheter ges sändningstillstånd. tillstyrker förslaget att det skall bli möjligt att för närradioändamål bilda en förening som tillståndsinnehavare. fakultet vid anser att förslaget att ge tillstånd till lokala ideella föreningar som bildats för att sända närradio är en angelägen förändring för att stärka närradion som lokal föreningsradio. Närradions () konstaterar att förslaget om en utökad tillståndshavarkrets kan leda till konflikter om fördelning av sändningstider på orten. Skälen för regeringens förslag: Ett av de ursprungliga syftena med närradion har varit att ge ideella föreningar möjlighet att sända radiopro- gram som ett led i sin vanliga verksamhet. Tillstånd att sända närradio kan enligt 4 kap. 4 § radio- och TV-lagen ges till lokala ideella före- ningar som bedriver verksamhet inom sändningsområdet, lokala ideella föreningar som har bildats för att i närradio sända program som ett led i den verksamhet som en riksorganisation bedriver inom sändningsom- rådet, församlingar inom , obligatoriska sammanslut- ningar av studerande vid universitet och högskolor samt närradioföre- ningar. För att få tillstånd som ideell förening krävs att föreningens verk- samhet bedrivits i sändningsområdet under före ansökan om tillstånd. Andra former av juridiska personer som bolag, stiftelser och ekono- miska föreningar kan inte få tillstånd att sända närradio. Begränsningen av tillståndshavarkretsen har varit betydelsefull för att värna idén om närradion samt att göra avgränsningen mot den kommersiella lokalradion tydlig. Tillståndshavarkretsens begränsning är dock en av de faktorer som medfört att intresset för att sända närradio har minskat . Det utrymme som finns för närradiosändningar utnyttjas inte fullt ut. Till detta kommer att det traditionella föreningslivet har förlorat en del av sin forna betydelse. Detta gäller särskilt unga människor som i allt mindre utsträckning organiserar sig i ideella föreningar. På vissa orter finns ett stort intresse av att sända närradio men av personer som inte är berättigade att få tillstånd. En mängd närradioprogram sänds ut av perso- ner eller organ som formellt inte har rätt att sända närradio. Det gäller exempelvis studerande vid gymnasieskolans medieutbildningar och arbetsmarknads- och ungdomsprojekt. Enligt 3 kap. 2 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen har det all- männa en skyldighet att se till att radiofrekvenserna tas i anspråk på ett sätt som leder till vidaste möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet. Yttrandefriheten skulle gagnas om tillståndshavarkretsen utökades ge- nom att fler fick tillstånd att sända närradio. Ytterligare tillskott av sänd- ningsberättigade skulle kunna vitalisera närradion och göra den mer attraktiv på den sändande orten. Det är angeläget att närradion ges möj- lighet att även kunna vara ett forum för debatt och menings- utbyte. Regeringen anser i likhet med kommittén att dessa omständigheter ta- lar för att fler sammanslutningar bör få rätt att sända närradio och att det inte är motiverat att behålla närradion som endast ett språkrör för det etablerade föreningslivet. Närradion bör även i fortsättningen vara förbe- hållen lokala ideella sammanslutningar. Regeringen anser att rätten att sända bör vidgas till en större krets genom att tillstånd skall kunna ges även till lokala ideella föreningar som inte bedriver annan verksamhet inom sändningsområdet. En sådan förändring innebär att det blir möjligt för enskilda att bilda en ideell förening med syfte att sända radio. För tillstånd skall krävas att föreningen och dess medlemmar har lokal anknytning genom boende eller verksamhet. Vidare bör föreningen antingen ha en ideell målsätt- ning, oavsett om näringsverksamhet utövas eller ej, eller främja sina medlemmars ekonomiska intressen men utan att utöva näringsverksam- het. En förening som har till ändamål att främja medlemmarnas ekono- miska intressen genom ekonomisk verksamhet är en ekonomisk förening och får inte meddelas tillstånd. De formella förutsättningarna för att en förening skall vara rättskapabel och kunna inta ställning av självständig juridisk person, stadgar, styrelse m.m. skall vara uppfyllda. För tillstånd krävs att ansvarig utgivare är utsedd och att de krav som ställs på sådan enligt yttrandefrihetsgrundlagen är uppfyllda (4 kap. 5 § radio- och TV- lagen). Kommittén har föreslagit att sammanslutningar där medlemskretsen består av juridiska personer inte bör beviljas tillstånd. Radio- och TV- verket anser att en sådan begränsning inte bör införas och att den, om den införs, kräver lagstöd. Som medlemmar i en ideell förening kan normalt, om inte annat sägs i föreningens stadgar, ingå fysiska eller juridiska per- soner. Regeringen anser inte att det finns något starkt skäl för en sådan begränsning som kommittén föreslagit. Det är dessutom inte rimligt att i samband med denna utvidgning av tillståndshavarkretsen föreslå en inskränkning som skulle kunna innebära att en del av nuvarande till- ståndshavare inte skulle få sina tillstånd förlängda. Nuvarande kategorier av tillståndshavare bör även i fortsättningen kunna erhålla tillstånd för att bedriva närradiosändningar som en del av sin hela verksamhet.