prop · GL03150D5 · 1998-01-01 00:00:00 — en överenskommelse mellan arbetsgivare, arbetstagare och arbetsförmedling, kan parterna ta ett särskilt stort ansvar för att bevaka att resursarbetet inte undantränger reguljärt arbete när det gäller offentligt upphandlade verksamheter i privat regi. Regelförändringen omfattar endast långvarigt pågående entreprenader per . Förslaget om utvidgning av gruppen arbetsgivare som kan anordna resursarbete innebär inga utgiftsökningar och påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Regeringens förslag: Möjligheten att ansöka om generationsväxling förlängs till och med för personer som fyller . Förslaget skall gälla . Generationsväxling innebär i korthet att en person som fyllt och som har haft en sammanhängande anställning , efter överenskommelse med arbetsgivaren kan lämna sin anställning . Villkoret är att en långtidsarbetslös person som fyllt 20 men inte tillsvidareanställs. Den som lämnar sin anställning får en ersättning från staten som uppgår till av den sjukpenninggrundande inkomsten vid avgången, dock maximalt . Som delfinansiering betalar arbetsgivaren ett finansieringsbidrag till staten motsvarande av den ersättning som staten lämnar. Ansökan om generationsväxling kan enligt nuvarande regler göras till . Generationsväxlingen har utnyttjats i mycket begränsad utsträckning bl.a. beroende på bristfällig information inledningsvis kring åtgärden och utformningen av delar av regelverket. Sedan åtgärden infördes har emellertid även långtidsarbetslösheten minskat kraftigt, som ett resultat av ett förbättrat konjunkturläge och regeringens övriga insatser inom arbetsmarknadspolitiken. Regeringen har gjort en samlad bedömning och funnit det angeläget att justera villkoren för åtgärden. Dessa justeringar innebär bl.a. att det skall vara möjligt att till generationsväxling anvisa arbetslösa personer som inte är långtidsarbetslösa på grund av att de innehaft en anställning eller deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. En förutsättning är att detta inte nämnvärt stärkt deras ställning på arbetsmarknaden. Som ytterligare förutsättningar gäller att personen som nyanställs varit anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen och att personens sysselsättningssituation inte kan lösas på annat sätt. Personer som inte fyllt kan anvisas till generationsväxling under den enda förutsättningen att han eller hon före nyanställningen varit anmäld som arbetssökande vid den offentliga arbetsförmedlingen under minst . Om särskilda skäl föreligger skall det även vara möjligt att visstidsanställa, alternativt provanställa, anvisade personer i stället för att tillsvidareanställa dem. De ändrade reglerna som genomförts genom ändring i förordningen (1997:1287) om generationsväxling på arbetsmarknaden träder i kraft . Förslaget innebär inga utgiftsökningar och påverkar inte ramen för utgiftsområdet. 5.4.9 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 21 . Regeringens förslag: Anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökas med . Resursarbeten ingår under i mål för omfattningen av de konjunkturberoende åtgärderna. Utgifterna för resursarbete bör därför fr.o.m. inte längre beräknas under utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Utgifterna bör istället beräknas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör därför ökas med som anslaget A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning minskas med motsvarande belopp. Förslaget innebär en förenkling och ett förtydligande kring finansieringen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget B1 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget B11 Bidrag till Stiftelsen minskas med motsvarande belopp. Arbetarskyddsstyrelsens medverkan i EU-arbetet har blivit alltmer kostnadskrävande. Anslaget B1 bör förstärkas genom en överföring från anslaget B11 Bidrag till Stiftelsen . B5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att i fråga om anslag B5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet besluta om en högsta ram för åtaganden, som inklusive tidigare åtaganden uppgår till högst och som medför utgifter - 2003. har Rådet haft ett beslutsbemyndigande om totalt för en kommande fyraårsperiod. Detta innebär en alltför kraftig begränsning av Rådets möjligheter att fatta långsiktiga beslut. Dessutom har Rådet behov av att kunna besluta om åtaganden som sträcker sig över en längre tidsperiod än . Regeringen föreslår därför en utökad bemyndiganderam för verksamheten. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget B6 Bidrag till ökas med . resultat blev en förlust på , efter finansnetto och skatt. hade ett negativt resultat på . Även det innevarande året beräknas ge ett underskott, preliminärt på ca . har i sin koncernplanering skisserat ett scenario som innebär snabbt ökande underskott och ett direkt konkurshot in . I ett kortare perspektiv bedömer att den nuvarande sysselsättningsvolymen behöver minskas ytterligare för att nedbringa kostnaderna för verksamheten. Eftersom inte säger upp arbetshandikappade anställda vid övertalighet måste minskningen ske genom naturlig avgång. bedömer därför att en eventuell personalminskning måste inledas genom en betydligt minskad ersättningsrekrytering. Mot bakgrund av det scenario som redovisat har ett analysarbete initierats inom Finans- och Arbetsmarknadsdepartementen, bl.a. genom oberoende extern företagsekonomisk expertis, i syfte att studera ekonomiska situation och förutsättningar såväl företagsekonomiskt som organisatoriskt. Analysarbetet skall ligga till grund för regeringens förslag i budgetpropositionen . I sammanhanget kan noteras att f.n. arbetar med en studie av , som en del i en arbetsmarknadspolitisk uppföljning. Den väntas bli färdig . Det är enligt regeringens mening angeläget att antalet arbetstillfällen för arbetshandikappade hos inte minskar. De resultatkrav som staten ställer på skall således ligga fast. Det innebär bl.a. att kravet på en minsta sysselsättningsvolym på 31,9 miljoner arbetade timmar kvarstår för . Koncernen har f.n. ca 26 200 arbetshandikappade anställda, vilket motsvarar statens krav på minsta antal arbetstimmar. För att säkerställa att kan svara mot kravet föreslår regeringen att tillförs . Som ett villkor gäller att sysselsättningen inte minskar jämfört med . Åldersgränsen vid vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder Regeringens förslag: Kommuners ansvar för ungdomar skall omfatta ungdomar fram till den dag de fyller . Som en konsekvens härav skall arbetslösa kunna ta del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna arbetslivsutveckling, arbetsmarknadsutbildning, arbetsplatsintroduktion, bidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet, datortek, individuellt anställningsstöd, interpraktikstipendier samt kommuners ansvar för ungdomar mellan från och med den dag den arbetslöse fyller . Förslaget skall gälla . Lagen om kommuners ansvar för ungdomar infördes . Lagen innebär i korthet att en kommun får anordna praktik eller annan verksamhet på heltid för arbetslösa ungdomar som inte genomgår gymnasieskola eller liknande utbildning till och med det år de fyller . Denna ordning innebär för vissa ungdomar att de inte har möjlighet att omfattas av denna lag längre än till en ålder av medan andra kan delta tills de är . Regeringen föreslår mot bakgrund av detta att lagen om kommuners ansvar för ungdomar skall omfatta ungdomar fram till den dag de fyller . Det finns inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ett antal åtgärder som är tillgängliga för arbetslösa det år den arbetslöse fyller . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att åtgärderna arbetslivsutveckling, arbetsmarknadsutbildning, arbetsplatsintroduktion, bidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet, datortek, individuellt anställningsstöd, interpraktikstipendier samt kommuners ansvar för ungdomar mellan , skall vara tillgängliga för personer från och med den dag de fyller . Förslaget föranleder en ändring i lagen (1995:706) om kommuners ansvar för ungdomar och i lagen (1997:1268) om kommuners ansvar för ungdomar mellan . Regeringen kommer i budgetpropositionen att föreslå motsvarande ändring när det gäller rätten till grundbelopp i arbetslöshetsförsäkringen. Förslaget innebär inga utgiftsökningar och påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Regeringens bedömning: Minst 1 000 ungdomar beviljas interpraktikstipendier under . flyttades huvudmannaskapet för de så kallade Europastipendierna till Svenska EU- programkontoret. ändrades benämningen på åtgärden till interpraktikstipendier och utökades till att gälla praktik i hela världen. Sedan stipendierna infördes har intresset från de arbetslösa ungdomarna varit stort. Det är till stor del unga som annars hade haft svårt att praktisera utomlands som beviljats stipendier. En jämn könsfördelning har uppnåtts. Andelen invandrare bland samtliga som beviljats stipendier är minst lika stor som andelen invandrare bland de arbetslösa. Det är dock inte möjligt att så här tidigt efter införandet bedöma hur många ungdomar som erhållit reguljärt arbete efter praktiken. Regeringen anser mot bakgrund av ovanstående att det är viktigt att fler ungdomar får denna möjlighet till praktik utomlands och avser därför att föreskriva att minst 1 000 ungdomar bör få denna möjlighet under . Särskilt introduktions- och uppföljningsstöd, Regeringens förslag: Försöksverksamheten med särskilt introduktions- och uppföljningsstöd för svårt funktionshindrade personer, , blir permanent . En försöksverksamhet med särskilt introduktions- och uppföljningsstöd för svårt funktionshindrade personer, , har pågått /94. lämnas till den som har behov av individuellt stöd som underlättar en anställning. Försöksverksamheten har visat att en särskild stödperson med inriktning på individuellt stöd för introduktion och uppföljning på arbetsplatsen är den stödform som saknats för vissa grupper av arbetshandikappade. En stödperson i kan handlägga ungefär sex - åtta ärenden . Kostnaden för stödpersonen uppgår till i genomsnitt per arbetshandikappad och år. Cirka 70 stödpersoner arbetar inom . Utgifterna för dessa beräknas till ca . Regeringen bedömer att försöksverksamheten har visat att är ett effektivt och angeläget verktyg i arbetet med att finna och behålla en anställning för svårt funktionshindrade personer och föreslår därför att SIUS-verksamheten blir permanent. AMS bedömer på grundval av försöksverksamheten att 150 SIUS-konsulenter behövs för att erbjuda 1 000 arbetssökande deltagande i åtgärden. SIUS- konsulenterna bör anställas inom AMV med nära anknytning till den yrkesinriktade rehabiliteringen. Kostnaden för SIUS-konsulenterna beräknas vid denna omfattning uppgå till högst och utgifterna bör även fortsättningsvis tas inom ramen för tilldelade medel under anslaget. Förslaget bör gälla . Förslaget innebär inga utgiftsökningar och påverkar inte ramen för utgiftsområdet. 5.4.10 Utgiftsområde 15 Studiestöd A3 Vuxenstudiestöd m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 8 . Därav har 4 anvisats för särskilt utbildningsbidrag (UBS) och 2 för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). Regeringens förslag: Särskilt utbildningsbidrag bör kunna lämnas - till arbetslösa för ett andra studieår. Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa bör fr.om. kunna lämnas studier på gymnasial nivå. genomförde kommunerna motsvarande drygt 97 000 heltidsplatser utöver den kommunalt finansierade verksamheten på ca 37 000 platser. Antalet studerande på gymnasienivå i kommunerna var ca 185 000. Därtill kom studerande i grundläggande vuxenutbildning, folkhögskolan och i kvalificerad yrkesutbildning. Av de som studerat i var kvinnor. För många av deltagarna krävs studier för att få den kompetens som det treåriga gymnasiet ger. Det finns därför starka skäl att under nästa läsår låta arbetslösa, som påbörjat studier med särskilt utbildningsbidrag, få fortsätta utbildningen med detta studiestöd. För tiden därefter får frågan prövas med hänsyn bl.a. till sysselsättningsläget. I konsekvens härmed bör även SVUXA kunna utgå studier på gymnasienivå. Regeringen gör bedömningen att dessa åtgärder ryms inom utgiftsområdets ramar. För att stimulera sommarverksamhet inom ramen för har regeringen meddelat att kommunerna utöver tidigare fastställda ramar för kommer att få täckning för gymnasial vuxenutbildning som anordnas till . kan de studerande få studiestöd i form av särskilt utbildningsbidrag, särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa eller studiemedel. Eventuella ytterligare medelsbehov som kan uppkomma till följd av verksamheten avser regeringen redovisa i tilläggsbudget . Teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) m.m. Regeringens förslag: Ändring görs i kommunalskattelagen (1928:370), lagen (1962:381) om allmän försäkring och semesterlagen (1977:480) för att ersättning till vissa föräldrar som deltar i teckenspråksutbildning, skall vara skattepliktig inkomst samt pensions- och semesterlönegrundande m.m. I kommunalskattelagen görs en följdändring med anledning av det tidigare riksdagsbeslutet att timersättning inte skall lämnas till deltagare i svenskundervisning för invandrare (sfi). I den nya förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar, TUFF, finns bestämmelser om ersättning till deltagare i sådan utbildning. kunde ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning lämnas i form av korttidsstudiestöd enligt förordningen (1992:925) om försöksverksamhet med studiesocialt stöd vid teckenspråksutbildning. Korttidsstudiestödet utgör skattepliktig inkomst av tjänst och är pensions- och semesterlönegrundande m.m. Detsamma bör gälla den nya ersättningen. Ändring bör därför göras i kommunalskattelagen (1928:370), lagen (1962:381) om allmän försäkring och semesterlagen (1977:480). behövs i kommunalskattelagen en följd- ändring med anledning av det tidigare riksdagsbeslutet (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU2, rskr. 1997/98:110) att timersättning inte skall lämnas till deltagare i svenskundervisning för invandrare (sfi). Innebörden av ändringsförslagen är sådan att ett yttrande av Lagrådet skulle sakna betydelse. 5.4.11 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: ökas med . Finansiering sker genom att anslagen A3 Vuxenstudiestöd m.m. minskas med och A7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar inom utgiftsområde 15 minskas med . Satsningen på vuxenutbildningen och högskolan har inneburit ökad administration inom hela studie- stödsområdet genom dels ökade ärendevolymer och mer komplexa ärendetyper, dels ett ökat behov av rådgivning till de nya grupperna vuxenstuderande. Detta innebär en hög belastning vid Centrala studie- stödsnämnden (CSN) och handläggningstiderna har i många fall blivit oacceptabelt långa. Vidare anser regeringen att det är motiverat att nu ge CSN möjlighet att finansiera systemutvecklingen inför omläggningen till ett nytt studiestödssystem . Finansiering av de ökade kostnaderna skall ske genom besparingar inom särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar där antalet studerande antas bli något lägre än planerat under . Därutöver höjs expeditionsavgiften inom återbetalningsverksamheten, vilket ger en total resursförstärkning på . Regeringen avser att återkomma angående frågan om CSN:s förvaltningsanslag. D18 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Regeringen, eller den myndighet som regeringen beslutar, bemyndigas att under anslaget D18 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning fatta beslut om anskaffningar som innebär utgifter på , , , och . Finansieringen av dyrbar vetenskaplig utrustning har 1998 genomgått tre förändringar: Rådet för högpresterande datorsystem () har avvecklats och medlen för detta ändamål anvisas nu under () anslag för dyrbar vetenskaplig utrustning. Vidare har en omläggning av finansieringssystemet genomförts som innebär en övergång från att FRN betalat hela investeringen till högskolan till en modell där FRN betalar högskolans kostnader för räntor och amorteringar. Ett uppdaterat underlag från FRN visar att bemyndiganderamen bör revideras för att passa till det nya finansieringssystemet. Regeringens förslag till reviderad bemyndiganderam för anslaget D18 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning innebär en sammantagen utökning av bemyndiganderamarna till och med från till . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att efterge statens fordran på Stiftelsen om med högst detta belopp. har kurortsverksamhet bedrivits vid i . Brunnen donerades till med villkoret att kurortsverksamheten skulle fortsätta. Anläggningen är av kulturhistoriskt riksintresse. har bedömt att Brunn kan förklaras som byggnadsminne och ett arbete med denna inriktning pågår. Efter att under ha förvaltats som en del av staten genom ombildades brunnen till följd av den nya stiftelselagen till en stiftelse som förvaltas av universitet. har då Brunn förvaltats som en del av universitet för Brunns räkning tagit banklån för investeringar om . har ekonomiska svårigheter uppkommit vid till följd av landstingens minskade beställningar av rehabiliteringsplatser. Verksamheten har inte anpassats till den nya situationen på ett ändamålsenligt sätt. Efter en likviditetskris , försattes stiftelsen i konkurs . Den största fordran i konkursen är den om som grundas på ovan nämnda banklån. Enligt de upplysningar regeringen inhämtat kan man i den nuvarande situationen inte räkna med att det finns intresse från utomstående att förvärva verksamheten från konkursboet. Vidhåller staten sin fordran innebär detta, enligt konkursförvaltaren, att verksamheten läggs ned och egendomen säljs ut. Vid ett sådant förfarande kan staten inte heller påräkna att få ersättning för hela sin fordran. Det finns skäl att undvika att verksamheten vid helt läggs ned. Genom att efterge fordran förbättras förutsättningarna för att i lämplig form fortsätta verksamheten och bevara en anläggning av kulturhistoriskt riksintresse. bör i den uppkomna situationen svara för de kostnader som följer av beslutet inom sina befintliga utgiftsramar. 5.4.12 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid A1 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A1 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget D2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön minskas med motsvarande belopp. I regleringsbrev för har fått i uppdrag att dels kartlägga och analysera det regionala utfallet av myndighetens verksamhet, dels sammanställa och analysera motsvarande redovisningar från andra myndigheter och institutioner inom kulturområdet. skall dessutom ta fram metoder, rutiner och förslag till uppläggning av hur en regional analys kan utvecklas samt, som jämförelse till statens insatser, ange kommunala och landstingskommunala insatser inom kulturområdet. har i regleringsbrevet även fått i uppdrag att enligt en särskild redovisningsmodell sammanställa och sammanfatta den återrapportering som åligger de centrala museerna under verksamhetsgrenen Bevarande om att förbättra samlingarnas status. Uppdragen innebär ett omfattande metodarbete för att utveckla analyserna. Detta fordrar extra resurser som inte finns inom tillgängliga förvaltningsmedel. Regeringen föreslår därför att anslaget A1 ökas med . Effekterna av finansieringsåtgärden är att Konst- rådets bidragsgivning för fast konst till icke-statliga gemensamma miljöer kommer att minska något. A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på , varav avser bidrag till . Regeringens förslag: Anslaget A2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete ökas med . Finansiering sker genom att anslaget D2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön minskas med motsvarande belopp. bedriver en informationsverksamhet vid Arena i . Under ordförandeskap i innevarande år är behovet av samnordiska informationsinsatser i större än vanligt. För att tillgodose detta behov behöver ett särskilt stöd till verksamheten vid Arena . Regeringen föreslår därför att anvisas för särskilt stöd till . Effekterna av finansieringsåtgärden är att Konst- rådets bidragsgivning för fast konst till icke-statliga gemensamma miljöer kommer att minska något. Radio och TV i allmänhetens tjänst Regeringens förslag: En satsning görs på radio och TV i allmänhetens tjänst med början 1998 för att stärka mångfalden på mediemarknaden, värna om den kvalificerade programproduktionen samt skapa förutsättningar för företagen att utnyttja ny teknik i sin verksamhet. Av dessa skäl bör tilldelas ur rundradiokontot för för särskilt kvalificerad programproduktion. får fr.o.m. särskilda medel om från det s.k. rundradiokontot för särskilt kvalificerad programproduktion. Förslaget innebär att medelstilldelningen ökar med . Regeringen har beslutat att digitala TV-sändningar i marknätet skall inledas i fem områden i landet. För att stärka mångfalden på mediemarknaden aviserade regeringen en omfattande satsning på radio och TV i allmänhetens tjänst. Detta innebär bl.a. att får möjlighet att starta nya programkanaler samt att sända via satellit. Dessutom bedömdes det mycket angeläget att fick ett nytt årligt stöd för särskilt kvalificerad programproduktion av typen dokumentärer, dramatik och program för barn och unga. Regeringen bedömer att övergången till ny digital sändningsteknik ställer ökade krav på programföretagen under ett initialskede. Till detta kommer angelägna satsningar på nya programkanaler. Regeringen bedömer därför att det behövs ett medelstillskott till företagen . Regeringen avser att i budgetpropositionen föreslå att och tilldelas särskilda medel ur rundradiokontot på sammanlagt (prisläge enligt kompensationsindex) för åren 1999 2001 för satsningar på ny teknik och nya programkanaler. ansvar att stå för både bredd och djup när det gäller produktion och sändning av TV- program ökar i en situation där det totala TV-utbudet flerfaldigas. Det är viktigt att kan vara konkurrenskraftigt när det gäller ett programutbud av hög kvalitet även för ett teknikskifte. Som ett led i satsningen på public service föreslår regeringen att tilldelas ett nytt årligt stöd ur rundradiokontot på (prisläge enligt kompensationsindex) för särskilt kvalificerad programproduktion av typen dokumentärer, dramatik och program för barn och ungdom. De särskilda medlen för programproduktion skall i hög grad användas till att ytterligare skapa förutsättningar för utläggningar av produktionsuppdrag samt för samarbetsprojekt med fria filmare och producenter. De medel som görs tillgängliga skall särredovisas i redovisning till statsmakterna om medelsanvändningen. I övrigt gäller regeringens årliga beslut om anslagsvillkor för . Stödet bör utgå med början från , vilket innebär att medelsbehovet uppgår till . Regeringens bedömning: En ändamålsenlig yta för museibyggnaden är 11 000 kvm (bruttoarea) vars beräknade investeringskostnad uppgår till ca . Finansieringen av de totala kostnaderna för investeringen ryms inom de ramar som avsatts för ändamålet. har beslutat att ett statligt museum för Världskultur skall etableras i (bet. 1996/97:KrU1, rskr.