prop · GL0371 · 1998-01-01 00:00:00 — För att underlätta för inspektionen att göra denna bedömning införs även en bestämmelse om skyldighet för börsen att vidarebefordra all information som den får från ett företag med ett kvalificerat innehav till (se 5 kap. 3 § och 6 kap. 2 §). är skyldig att pröva ett ärende som har aktualiserats av inspektionen. Bestämmelsen i tredje stycket ger möjlighet att ge en börs dispens från kravet på att inrätta en disciplinnämnd. Denna möjlighet kan användas i de fall där en börs driver sin verksamhet på ett sådant sätt att det inte finns något praktiskt behov av en disciplinnämnd. Bestämmelsen har behandlats närmare i avsnitt 6. 4 kap. 9 § I bestämmelsens första stycke anges de minimikrav som ställs på ledamöterna i en disciplinnämnd. Kravet innebär att nämnden skall innehålla både juridisk kompetens och kompetens om förhållandena på värdepappersmarknaderna. Ordföranden och vice ordföranden skall vara lagfarna, dvs. ha avlagt juris kandidatexamen eller juristexamen (se kungörelsen [1964:29] angående kunskapsprov för behörighet som domare, m.m.). En börs får uppställa strängare krav på nämndens ledamöter än vad som framgår av lagtexten. Enligt andra stycket får nämndens sammansättning inte vara sådan att det kan uppkomma misstanke om jäv. Enligt bestämmelsen får personer som är anställda av börsen eller ett företag som äger ett kvalificerat innehav i börsen inte ingå bland nämndens ledamöter. Detsamma gäller personer som stadigvarande har ett kvalificerat uppdrag för börsens eller den kvalificerade ägarens räkning. Bland de kategorier som regelmässigt bör ingå i den sistnämnda gruppen kan nämnas styrelseledamöter och revisorer. Till denna grupp kan även räknas t.ex. advokater och konsulter, om dessa regelbundet anlitas av börsen eller ett företag som har ett kvalificerat innehav. Bestämmelsen har behandlats närmare i avsnitt 6. 4 kap. 10 § Paragrafen, som är ny, innebär att förvaltningslagens jävsbestämmelser i tillämpliga delar skall gälla för ledamöterna i en disciplinnämnd. När bestämmelsen tillämpas kan viss ledning hämtas i den praxis som utvecklats kring jävsbestämmelsen i 11 § förvaltningslagen. Jävsreglerna syftar till att garantera att handläggningen av disciplinärenden präglas av objektivitet och opartiskhet samt att förtroendet för nämndens, och ytterst börsens, verksamhet upprätthålls. Bland de jävsgrunder som kan komma i fråga kan nämnas intresse- och släktskapsjäv. Ett exempel på intressejäv är om en ledamot äger aktier i det bolag som disciplinärendet riktas mot. Om jäv i sådana fall skall anses föreligga beror på storleken av aktieinnehavet liksom på ärendets betydelse för bolaget. Normalt bör emellertid intressejäv anses föreligga i sådana situationer såvida inte aktieinnehavet är endast obetydligt. Släktskapsjäv föreligger när ärendet rör make, förälder, barn eller syskon till en ledamot i disciplinkommittén. Beträffande övriga släktskapsförhållanden som kan vara jävsgrundande bör i första hand mor- och farföräldrar, barnbarn, svågrar och svägerskor samt svärföräldrar komma i fråga. Är det fråga om sådana släktskapsförhållandet bör det inte krävas någon närmare bedömning av om vederbörande är närstående eller inte. Andra fall där personer bör anses vara närstående är om det föreligger ett samboförhållande eller om ärendet angår någon som är förlovad med ledamoten. En annan jävsgrund är ställföreträderjäv. Den jävsgrunden torde främst ha betydelse om ledamoten är företrädare för den medlem eller emittent som granskas av disciplinnämnden. Frågan om vem som i egenskap av ställföreträdare har behörighet att företräda en juridisk person får avgöras enligt tillämpliga associationsrättsliga författningar, främst aktiebolagslagen (1975:1385). Normalt torde det vara den som har rätt att teckna medlemmens eller emittentens firma som omfattas av bestämmelsen. Andra jävsgrunder är ombuds- och biträdesjäv. Dessa jävsgrunder kan föreligga oavsett i vilket sammanhang ledamoten företrätt den medlem eller emittent som granskas och oavsett om han ingått i nämnden eller inte. Jäv kan också grundas på den generalklausul som finns i 11 § förvaltningslagen. Generalklausulen syftar till att fånga upp sådana jävssituationer som inte täcks av övriga jävsgrunder. Som exempel på fall som kan omfattas av bestämmelsen är om ledamoten av någon anledning har en negativ inställning till det företag som är föremål för disciplinförfarandet och att denna inställning kan påverka hans objektivitet. Det kan t.ex. vara fråga om att djupa och varaktiga meningskiljaktigheter uppstått i någon fråga som inte har beröringspunkter med disciplinärendet. Andra tänkbara fall som kan omfattas av bestämmelsen är om ledamoten står i beroendeställning till medlemmen eller emittenten, t.ex. genom att ha en låneskuld till företaget. Även uppdragsförhållanden kan omfattas, om de är av sådan art att det finns risk för att ledamotens objektivitet kan sättas i fråga. Även handläggningen av jävsfrågor skall ske på samma sätt som enligt förvaltningslagen. I 12 § förvaltningslagen slås den grundläggande principen fast att den som är jävig inte får delta i handläggningen av ett ärende. Detta gäller i princip både förberedande åtgärder och deltagande i den slutliga prövningen. Undantag görs för åtgärder som måste vidtas skyndsamt och där det inte finns möjlighet för någon annan ledamot att träda in i den jäviges ställe. Att sådana brådskande ärenden förekommer i en disciplinnämnd torde vara mycket ovanligt. Enbart den omständigheten att det är svårt att få tag på en ersättare, t.ex. , är inte i sig tillräckligt. Utrymmet för att tillämpa undantagsregeln torde således vara mycket begränsat.Vidare skall den som är jävig själv ta initiativ till att frågan tas upp. Detta hindrar naturligtvis inte att frågan initieras på annat sätt, t.ex. av en annan ledamot eller av en medlem eller emittent vid börsen. Hänvisningen till förvaltningslagens bestämmelser innebär dessutom att frågor om jäv skall handläggas med skyndsamhet. Sådana frågor kan också hanteras informellt utan beslut genom att någon annan träder i den jävige ledamotens ställe. Normalt får den som jävsfrågan gäller inte delta i handläggningen av den frågan. 4 kap. 11 § Paragrafen ger en möjlighet för regeringen eller, efter vidaredelegation, att föreskriva hur ledamöterna i en disciplinnämnd skall utses. Sådana föreskrifter kan innebära att ledamöterna skall väljas av ett visst bolagsorgan, t.ex. bolagsstämman, eller att inspektionen skall ges tillfälle att yttra sig innan ledamöterna väljs. Föreskrifterna kan också avse att nämnden skall vara sammansatt av personer från olika intressegrupper. Vidare ges möjlighet att meddela närmare föreskrifter om handläggningen av ärenden som rör överträdelser av börsens regler (disciplinärenden). Exempelvis kan föreskrivas hur ärenden skall hänskjutas till nämnden och hur utredningen av ärendena skall gå till. Ingenting hindrar att föreskrifterna beaktar de särpräglade förhållanden som råder vid börser av olika slag. Kraven kan t.ex. ställas olika för börser som tillhandahåller handelssystem jämfört med börser som mer har karaktären av att vara förmedlare av information om handeln. Föreskrifterna kan också vara olika utformade beroende på vilken typ av finansiella instrument som inregistreras eller noteras vid börsen. 5 kap. 3 § Paragrafen har tillförts ett nytt andra stycke som föreskriver en skyldighet för en börs att till vidarebefordra upplysningar som den får från ett företag som har ett kvalificerat innehav i börsen. Skyldigheten gäller i de fall företaget med ett kvalificerat innehav har gett ut fondpapper som har inregistrerats vid börsen. De upplysningar som avses är sådana som företaget enligt författningsbestämmelser, börsens eget regelverk eller avtal med börsen är skyldigt att lämna till börsen. En sådan upplysningskyldighet föreskrivs bl.a. i paragrafens första stycke. Av den nya bestämmelsen i 11 kap. 1 a § framgår att dessutom har rätt kräva in uppgifter från ett företag som har ett kvalificerat innehav i en börs. Tillägget i den förevarande paragrafen och bestämmelsen i 11 kap. har tillkommit för att ge större möjligheter att kontrollera sådana företags förehavanden och hur de behandlas av börsen. har också enligt 4 kap. 8 § en rätt att hos börsens disciplinnämnd aktualisera ärenden som rör nu nämnda företag. En förutsättning för att sådana ärenden skall kunna förekomma är att företagen inte bara är ägare av börsen utan även uppträder som medlemmar eller emittenter vid densamma. Ändringen har behandlats i avsnitt 6. 6 kap. 2 § Ändringen i första stycket är redaktionell. I paragrafen har lagts till ett nytt andra stycke som överensstämmer med ändringen i 5 kap. 3 §. Ändringen har behandlats i avsnitt 6. 7 kap. 2 § Ändringen innebär att auktoriserade marknadsplatser inte behöver ha en disciplinnämnd. En sådan kan dock inrättas frivilligt av marknadsplatsen. Däremot kommer de nya bestämmelserna om lämplighetsprövning av kvalificerade ägare och ledning att gälla även för auktoriserade marknadsplatser. Även bestämmelserna om förutsättningarna för notering och handel av optioner och terminer samt noteringsförbud av företagets aktier vid den egna marknadsplatsen (4 kap. 1 § tredje och fjärde styckena) liksom om terminalåtkomst och föreskriftsrätt för beträffande marknadsövervakningssystem (4 kap. 2 § andra och tredje styckena) skall tillämpas på auktoriserade marknadsplatser. Ändringen har behandlats i avsnitt 6. 7 kap. 2 a § I paragrafen har en följdändring gjorts med anledning av att ändring skett i bestämmelsen om vilka som skall kunna antas som medlemmar vid en börs. 8 kap. 2 § Ändringen klargör att lämplighetsprövning av större ägare och ledning skall ske även i samband med prövningen av ansökningar om tillstånd att få bedriva clearingverksamhet. Innebörden är densamma som i motsvarande bestämmelse för börser (jfr 2 kap. 2 §). Ändringen har behandlats i avsnitt 5.2 och 5.3. 8 kap. 6 och 7 §§ Paragraferna har justerats med anledning av ändringarna i bestämmelserna i 3 kap. 1 och 1 a §§ om vilka som kan antas som medlemmar vid en börs. I 6 § har uttryckligen lagts till att kan antas som clearingmedlem. Dessutom har i samma paragraf institut och företag ersatts med begreppet juridiska personer . Denna ändring har gjorts i förtydligande syfte. I 7 § har lagts till ett nytt andra stycke som i sak överensstämmer med andra stycket i den nya 3 kap. 1 a § (se kommentaren under den bestämmelsen). 11 kap. 1 a § Paragrafen är ny och innebär en skyldighet för företag som har ett kvalificerat innehav i en börs att lämna uppgifter om sin verksamhet till . Detta gäller emellertid bara om företaget är emittent eller medlem vid börsen. Uppgifter behöver bara lämnas om inspektionen begär det. En sådan begäran om uppgifter kan exempelvis avse förhållanden som rör bedömningen av kursen på aktier som ett företag med ett kvalificerat innehav har noterade vid börsen. Av 5 kap. 3 § andra stycket och 6 kap. 2 § andra stycket följer att börsen skall vidarebefordra sådan information till inspektionen när företag med ett kvalificerat innehav i en börs lämnat informationen till börsen. Inspektionen kan emellertid med stöd av förevarande paragraf begära kompletterande information direkt från företaget. Vidare kan inspektionen som ett led i en övergripande granskning av företagets informationsgivning i efterhand begära upplysningar. Ett föreläggande om att lämna information kan förenas med vite (se 11 kap. 10 §). En vägran att lämna uppgifter kan ha betydelse för bedömningen av om ett företag med ett kvalificerat innehav är lämpligt som ägare (jfr 11 kap. 2 a h §§). Bestämmelsen har behandlats närmare i avsnitt 6. 11 kap. 2 a - h §§ Paragraferna är överensstämmer med motsvarande bestämmelser om ägarprövning i 7 kap. bankrörelselagen, 6 kap. lagen om värdepappersrörelse m.fl. lagar. Innebörden är densamma som i de författningarna (jfr prop. 1995/96:173 s. 65 86). Beträffande den närmare innebörden av begreppet kvalificerat innehav, se kommentaren till 1 kap. 4 §. När det i paragraferna talas om "företag" avses sådana företag som står under tillsyn enligt LBC. Bestämmelserna avser således inte ägarprövning i företag med ett kvalificerat innehav i en börs. Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 5.2 och 5.3. 11 kap. 7 § Genom en fjärde punkt i första stycket har införts en ny grund för återkallelse av auktorisation eller tillstånd. Tillägget innebär att en auktorisation eller ett tillstånd för ett företag skall kunna återkallas om vissa angivna befattningshavare i företaget inte uppfyller de lämplighetskrav som gäller för auktorisation som börs eller marknadsplats eller tillstånd att bedriva clearingverksamhet. Ett nytt tredje stycke har införts för att klargöra att den del av bolagets obeskattade reserver som utgörs av eget kapital skall beaktas vid beräkningen av om bolagets egna kapital är tillräckligt högt. Beräkningen av det egna kapitalet skall ske på samma sätt som när kontrollbalansräkning upprättas enligt aktiebolagslagen. Den balansräkning som ligger till grund för bedömningen skall emellertid upprättas i enlighet med vanliga regler i bl.a. bokföringslagen. Fjärde stycket innebär att företaget måste ges tillfälle att vidta rättelse, dvs. ersätta personen i fråga, innan ett beslut om återkallelse meddelas på den nu införda grunden. Inspektionen skall bestämma inom vilken tid rättelse skall ske. Denna frist får inte sättas längre än . Ändringen är, liksom den nya fjärde punkten i första stycket, hämtad efter förebild från bl.a. bestämmelserna i 7 kap. 16 § bankrörelselagen och 6 kap. 9 § lagen om värdepappersrörelse och har samma innebörd som dessa. Ändringarna har behandlats närmare i avsnitt 5.3 och 10.1. 11 kap. 10 § I paragrafen har gjorts en följdändring med anledning av att inspektionen getts rätt att förelägga icke-finansiella företag som är börsmedlemmar att lämna uppgifter (jfr 3 kap. 3 a §). Dessutom har inspektionen getts rätt att förelägga vite i de fall där uppgifter begärs från ett företag som äger ett kvalificerat innehav i en börs (jfr 11 kap. 1 a §). 15.2 Förslaget till lag om ändring i aktiekontolagen (1989:827) 2 kap. 3 § I paragrafen har lagts till att anteckning skall ske på aktiekonto även när en förvaltare har förordnats med stöd av 11 kap. 2 h § LBC. 3 kap. 1 och 2 §§ Justeringarna i paragraferna är föranledda av ändringarna i LBC om vilka som skall kunna antas som medlemmar vid en börs. Dessutom har i 1 § institut och företag ersatts med begreppet juridiska personer , vilket har skett i förtydligande syfte. Beträffande den närmare innebörden av dessa ändringar hänvisas till författningskommentaren avseende 3 kap. 1 och 1 a §§ LBC. I 2 § har lagts till ett nytt andra stycke som i sak överensstämmer med motsvarande ändringar i LBC (se 3 kap. 1 a § och 8 kap. 7 § LBC). Vidare har förts in en definition av begreppet koncern . Definitionen överensstämmer med den som föreslagits bli införd i 1 kap.4 § 12 LBC (se kommentaren till den paragrafen). 15.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet 5 kap. 17 § Genom ändringen upphävs bestämmelsen om att ett kreditmarknadsbolags tillstånd skall återkallas om bolagets egna kapital understiger 2/3 av det registrerade aktiekapitalet. Detta överensstämmer med vad som gäller för bankaktiebolag och värdepappersbolag. Ändringen har behandlats i avsnitt 10.2. 15.4 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 8 kap. 5 § Ändringen i andra stycket innebär att den sekretess som avses där även skall gälla i ärenden hos om prövning enligt LBC av större ägares lämplighet. Genom ett tillägg i tredje stycket skall sekretess även gälla vid Finans- inspektionens övervakning enligt lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument. Bestämmelsen har betydelse vid utredningar om otillbörlig kurspåverkan enligt 7 kap. 1 § samma lag när med stöd av 18 § insiderlagen utnyttjar sin frågerätt. Det nya sjätte stycket har behandlats i avsnitt 7. För att underlätta börsers arbete med att övervaka börsverksamheten och att vid behov kunna ingripa snabbt och effektivt införs en regel som gör det möjligt för att till en börs, utan hinder av sekretess, lämna ut uppgifter som förekommer i ett tillstånds- eller tillsynsärende. 15.5 Förslaget till lag om ändring i insiderlagen (1990:1342) 7 a § Genom ändringen klargörs att förbudet mot korttidshandel gäller även om det antal aktier som överlåts understiger det antal aktier som förvärvats inom . Ändringen har behandlats närmare i avsnitt 11. I paragrafen, som rör frågerätt, har lagts till att inspektionen får begära uppgifter även från börsmedlemmar, clearingmedlemmar och kontoförande institut. Ändringen är föranledd bl.a. av att börsmedlemskretsen utvidgats så att även företag som inte står under tillsyn skall kunna bli medlemmar vid en börs (se kommentaren till 3 kap. 1 och 1 a §§ LBC). Paragrafen har ändrats som en följd av de ändringar som gjorts i 18 §. 15.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse 1 kap. 2 § I paragrafens första stycke har införts en ny åttonde punkt som definierar begreppet koncern . Begreppet har samma innebörd som i 1 kap. 4 § 12 LBC (se kommentaren till den bestämmelsen). 1 kap. 3 a § I paragrafen har lagts till ett nytt första stycke. Innebörden av ändringen är att det inte skall krävas tillstånd enligt lagen om värdepappersrörelse när ett företag inom en koncern utför investeringstjänster uteslutande för egen eller andra koncernföretags räkning. Bestämmelsen har behandlats närmare i avsnitt 8.2. 3 kap. 10 § Genom paragrafen, som är ny, införs i en skyldighet för som organiserar handel med finansiella instrument att övervaka handeln och kursbildningen, dvs. att ha en marknadsövervakningsfunktion. Detta krav framgår av första stycket och motsvarar i princip det krav som gäller för börser (se 4 kap. 2 § andra stycket LBC). Bakgrunden till bestämmelsen är att värdepappersföretag i ökad omfattning organiserar handel med finansiella instrument på ett sätt som för allmänheten starkt påminner om börsverksamhet. Detta har till stor del möjliggjorts genom den snabba tekniska utvecklingen . Kravet gäller endast för . Om ett utländskt värdepappersinstitut organiserar handel med finansiella instrument på så sätt att handeln blir tillgänglig även för svenska investerare gäller bestämmelserna i institutets hemland. I andra stycket medges undantag från kravet på marknadsövervakning om samma finansiella instrument är föremål för handel vid en börs. Av 1 kap. 7 a § lagen om värdepappersrörelse följer att värdepappersinstitut om avslut har skett utanför en börs normalt är skyldiga att rapportera avslut i finansiella instrument som är inregisterade eller noterade vid en börs till börsen. Sådana affärer omfattas därför av den marknadsövervakning som sker vid börsen. Genom tredje stycket har , under förutsättning av regeringens bemyndigande, tilldelats en föreskriftsrätt även avseende den marknadsövervakning som skall ske hos . 4 kap. 4 § Genom ändringen övergår bestämmelsen från att vara tvingande till att bli fakultativ. Regeringen eller, efter vidaredelegation, har därmed möjlighet, men inte någon skyldighet, att föreskriva om risknivåer för värdepappersbolags och svenska bankinstituts innehav av finansiella instrument. Ändringen har behandlats närmare i avsnitt 12. Promemorians lagförslag 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet dels att 1 kap. 4 §, 2 kap. 2 §, 3 kap. 1 §, 4 kap. 1 och 2 §§, 5 kap. 3 §, 6 kap. 2 §, 7 kap. 2 och 2 a §§, 8 kap. 2, 6 och 7 §§ och 11 kap. 7 och 10 §§ samt rubriken närmast före 4 kap. 2 § skall ha följande lydelse, dels att i lagen skall föras in fjorton nya paragrafer, 3 kap. 1 a och 3 a §§, 4 kap. 8 10 §§ samt 11 kap. 1 a och 2 a h §§, samt närmast före 4 kap. 8 § och 11 kap. 2 a § nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 4 § I denna lag betyder 1. börs: företag som har fått auktorisation enligt 2 kap. att driva verksamhet som syftar till att åstadkomma regelbunden handel med finansiella instrument mellan till verksamheten anslutna medlemmar, 2. börsmedlem: den som av en börs har fått tillåtelse att delta i handeln vid börsen, 3. auktoriserad marknadsplats: företag som har fått auktorisation enligt 7 kap. att driva verksamhet som syftar till att åstadkomma regelbunden handel med finansiella instrument, 4. clearingverksamhet: fortlöpande verksamhet som består i a) att på clearingmedlemmarnas vägnar göra avräkningar beträffande deras förpliktelser att leverera finansiella instrument eller att betala i svensk eller utländsk valuta, eller b) att genom inträdande som part eller som garant ta över ansvaret för förpliktelsernas fullgörande, eller c) på annat väsentligt sätt sörja för att förpliktelserna avvecklas genom överförande av likvid eller instrument, 5. clearingorganisation: företag som har fått tillstånd enligt 8 kap. att driva clearingverksamhet, 6. clearingmedlem: den som får delta i clearingverksamheten hos en clearingorganisation, 7. option: en rätt att till ett bestämt pris få köpa eller sälja tillgångar eller en rätt att få ett belopp som räknas ut på grundval av ändringar i ett kursindex eller liknande, 8. termin: ett avtal om köp av tillgångar som mot ett i avtalet bestämt pris skall levereras eller ett avtal om att betalning mellan parterna skall ske på grundval av ändringar i ett kursindex eller liknande, 9. finansiellt instrument och fondpapper: vad som anges i 1 kap. 1 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument, 10. EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 11. kvalificerat innehav: ett direkt eller indirekt ägande i ett företag, om innehavet representerar eller mer av kapitalet eller av samtliga röster eller annars möjliggör ett väsentligt inflytande över ledningen av företaget, 2 kap. 2 § Auktorisation som börs får meddelas ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening endast om 1. bolagsordningen eller stadgarna inte strider mot denna lag eller någon annan författning, 2. den planerade verksamheten kan antas komma att uppfylla de krav som anges i 1 §, och 3. företaget uppfyller de villkor som i övrigt anges i denna lag. 2. den planerade verksamheten kan antas komma att uppfylla de krav som anges i 1 §, 3. det kan antas att de som kommer att äga ett kvalificerat innehav i företaget inte kommer att motverka en sund utveckling av verksamheten i företaget och även i övrigt är lämpliga att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen av en börs, 4. de som avses ingå i företagets styrelse eller vara verkställande direktör eller dennes ställföreträdare har de insikter och den erfarenhet som måste krävas av den som deltar i ledningen av en börs och även i övrigt är lämpliga för en sådan uppgift, och 5. företaget uppfyller de villkor som i övrigt anges i denna lag. Auktorisation som börs får inte beviljas, om det kan antas att någon som i väsentlig mån har åsidosatt sina skyldigheter i näringsverksamhet eller i andra ekonomiska angelägenheter eller gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet kommer att ha ett kvalificerat innehav i företaget. 3 kap. 1 § En börs får som medlemmar ha endast 1. , 2. värdepappersinstitut som har tillstånd att driva värde- pappersrörelse enligt 1 kap. 3 § 1, 2 eller 3 lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, 3. utländska företag som har säte i ett land inom EES och som i det landet har tillstånd att driva sådan verksamhet som avses i 2, och 4. andra utländska företag som i sitt hemland får driva sådan verksamhet som avses i 2 och som där står under betryggande tillsyn av myndighet eller annat behörigt organ. Till börsmedlem får antas endast den som har tillräckliga finansiella resurser och i övrigt är lämplig att delta i handeln vid börsen.