prop · GL031D14 · 1998-01-01 00:00:00 — Grunden för regeringens satsning är att rikta arbetsmarknadspolitiska åtgärder, t.ex. anställningsstöd, till byggprojekt som genomförs inom ramen för de omfattande satsningar inom miljö- och energiområdet för ett ekologiskt hållbart som aviserades i vårpropositionen (prop. 1996/97:150). Arbetsförmedlingarna bör därför tillvarata möjligheterna som skapas genom de lokala investeringsprogrammen och andra byggprojekt, där investeringskostnaden redan är helt eller delvis finansierad, för att minska långtidsarbetslösheten bland byggnadsarbetare. och staten har gemensamt tagit initiativ till en satsning om på ett program för att skapa arbetstillfällen. Programmen vars närmare innehåll ännu är under utarbetande skall bl.a. avse renovering av kyrkor, prästgårdar och församlingshem. Regeringen avser att avsätta för att rikta arbetsmarknadspolitiska åtgärder till dessa projekt, t.ex. i form av anställningsstöd till i första hand långtidsarbetslösa byggnadsarbetare. Med de goda erfarenheter som finns inom kulturområdet bör på motsvarande sätt anställningsstöd riktas till byggnadsvårdssatsningar. Byggnadsvårdsinsatser är arbetsintensiva och innebär nya arbetstillfällen för alla slags aktörer som erfordras i en process för varsam upprustning av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. En nationell plan för upprustning och vård av byggnader och med kulturhistoriska värden har tagits fram av i samarbete med länsstyrelserna. Den upptar projekt som är särskilt angelägna ur kulturmiljösynpunkt som kan påbörjas med kort varsel. Det är också angeläget att arbetslösa byggnadsarbetare får del av regeringens ökade utbildningssatsningar för att de som vill, lättare skall kunna byta yrke och för att undvika att det uppstår bristyrken inom byggsektorn när byggkonjunkturen vänder uppåt. För att underlätta för ungdomar som genomgått gymnasieskolans tekniska program att få ett yrkesbevis pågår det s.k. . Ungdomarna i projektet har anställts enligt lärlingsavtal inom byggbranschen och de har fått rekryteringsstöd. Närmare hälften av deltagarna har fått anställning efter lärlingstiden. Alla parter har varit mycket nöjda och regeringen avser därför att inom ramen för anställningsstödet skapa möjligheter för projektet att fortsätta även . Förlängning av försöksverksamhet med lokal samverkan Försöksverksamhet med lokal samverkan inleddes i enlighet med prop. 1995/96:148 Lokal samverkan mot arbetslösheten (bet. 1995/96:AU13, rskr. 1995/96:223) och skall pågå till och med . 40 kommuner erbjöds att delta i verksamheten och regeringen tecknade avtal om försöksverksamhet med 28 av dessa kommuner. Försöksverksamheten innebär att medel från anslaget ingår i projekt som en arbetsförmedling och en kommun driver gemensamt. Kommunen bidrar med minst en fjärdedel av kostnaderna. Fyra av de deltagande kommunerna medgavs i ett senare skede utvidgad möjlighet att i samband med försöksverksamheten anvisa personer till arbetslivsutveckling. Detta försenade inledningen av försöksverksamheten i dessa kommuner har försvårat bedömningen av verksamhetens resultat. Regeringen anser att en förlängning av försöksverksamheten skall kunna prövas i de fall där det finns särskilda skäl. Lagen (1996:423) om kommuners medverkan i försöksverksamhet med lokal samverkan om arbetsmarknadsutvecklingen som upphör att gälla föreslås därför få förlängd giltighet till och med . Ändrade regler för finansieringsbidrag vid arbetsplatsintroduktion Arbetsgivare som anordnar API betalar ett finansieringsbidrag på och deltagare. De arbetsgivare som anordnat API för personer som fyllt , invandrare och arbetshandikappade samt de som deltar i praktikperioder i vägledningssyfte har undantagits från finansieringsbidraget. Som en del i finansieringen av de reformer regeringen föreslår för och för att motverka undanträngning i samband med en förväntad ökning av efterfrågan på arbetskraft föreslår regeringen att finansieringsbidraget för arbetsgivare som anordnar API höjs fr.o.m. . Fördelningpolitiska hänsyn bör dock fortfarande tas för grupper med en svagare ställning på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår att finansieringsbidraget som betalas av arbetsgivare som anordnar API fr.o.m. bör uppgå till och deltagare. För personer som fyllt , invandrare medborgare och arbetshandikappade, samt även för personer som deltar i API i vägledningssyfte , bör finansieringsbidraget uppgå till och deltagare. För att ytterligare minska riskerna för undanträngning avser regeringen att göra regelförändringar som innebär att det krävs samråd med fackliga organisationer på de arbetsplatser som anordnar API. Vidare anser regeringen att administrationen av finansieringsbidraget fr.o.m. bör flyttas från de allmänna försäkringskassorna till länsarbetsnämnderna. Praktik som påbörjats före bör dock administreras av de allmänna försäkringskassorna. Regeringen föreslår med anledning av detta en ändring i lagen (1995:705) om API. Förslaget beräknas ge ökade intäkter på inkomsttitel Bidrag för API med . beräknas intäkterna öka med . Förslaget påverkar således inte utgifterna under anslaget eller ramen för utgiftsområdet. Sammanfattande medelsberäkning Vid medelsberäkningen för har regeringen tagit hänsyn till beslut i samband med den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) samt de under anslaget ovan beskrivna förslagen. Regeringens ytterligare satsning på högskoleplatser, som är av strategisk betydelse bl.a. för sysselsättning och tillväxt, påverkar utgiftsområdet engångsvis för . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . beräknar regeringen utgifterna under anslaget till . beräknas utgifterna bli . A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade 9 824 44 01 - 2 Därav 1996 Utgift 6 794 30 0 6 486 52 7 Utgifts - progno s 6 188 89 4 1998 Förslag 6 596 79 8 1999 Beräkna t 6 728 73 4 2000 Beräkna t 6 863 30 9 Beloppen anges i tusental kronor 2. Vid utgången av /96 fanns det en reservation på 332 946 tkr under tionde huvudtitelns uppförda reservationsanslag B 4. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade för /96. Denna reservation har dragits in som besparing Syftet med åtgärderna som finansieras från anslaget är att tillförsäkra arbetshandikappade sökande samma rätt och möjligheter att delta i arbetslivet som icke arbetshandikappade har. Från anslaget bekostas bidrag till arbetshjälpmedel och arbetsbiträde samt näringshjälp till handikappade, anställning med lönebidrag, statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (), kostnader för vissa otraditionella insatser för arbetshandikappade samt viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget Europeiska socialfonden m.m. Under /96 beräknades också utbildningsbidrag för inskrivna vid () under detta anslag. Fr.o.m. beräknas utbildningsbidraget under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Lönebidrag kan lämnas till arbetsgivare som anställer en arbetssökande som har nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionshinder och som därför har svårigheter att få och behålla en anställning. En förutsättning är att lön och övriga anställningsvillkor fastställs enligt kollektivavtal eller är jämförbara därmed. Nivån på lönebidraget fastställs efter överläggningar mellan arbetstagaren, parterna och arbetsförmedlingen och skall relateras till arbetsuppgifterna och arbetstagarens förmåga. Bidrag till lönekostnader kan lämnas till offentliga arbetsgivare som anordnar skyddat arbete för vissa grupper av arbetshandikappade (OSA). För skyddat arbete gäller inte lagen (1982:80) om anställningsskydd. , särskilt introduktions- och uppföljningsstöd för funktionshindrade i arbetslivet, syftar till att öka möjligheterna för personer med omfattande funktionshinder att få och behålla ett arbete. Verksamheten bedrivs med s.k. supported employment- metodik. I denna ingår att särskilt utbildade stödpersoner medverkar till att relevant träning och introduktion kommer till stånd i samband med att en svårt arbetshandikappad person anställs. har pågått som en försöksverksamhet i vissa län /94. Bidrag till arbetshjälpmedel eller arbetsbiträde kan lämnas till funktionshindrade personer som utan detta stöd har svårt att få eller behålla ett arbete. Näringshjälp med högst kan lämnas till en person som har funktionshinder och som inte kan få en anställning på den reguljära arbetsmarknaden. Näringshjälpen är ett bidrag till att starta eget företag och förutsättningen för att sådant skall kunna lämnas är att verksamheten i företaget bedöms ge ett väsentligt tillskott till försörjningen. Otraditionella insatser ger AMS möjlighet att bekosta insatser som inte ryms inom ramen för ordinarie regelverk men som motiveras av arbetsmarknadsskäl. Insatserna skall avse särskilt anordnad sysselsättning för personer med svårare funktionshinder och syftar till att öka deras möjligheter att få ett arbete. Regeringens överväganden Resultatinformation SÄRSKILDA ÅTGÄRDER FÖR ARBETSHANDIKAPPADE1 GENOMSNITTLIGT ANTAL PER MÅNAD ANDEL MÄN OCH KVINNOR (%) 95/96 19971 95/9 6 95/ 96 1997 199 7 TOTALT TOTAL T KVIN- KVIN- 47 389 45 183 40 60 40 60 OSA 5 302 5 366 18 72 18 72 TOTALT 52691 5054 9 38 62 38 62 1. Under /96 angav regeringen att minst 50 000 personer i genomsnitt skulle ges sysselsättning för medlen som anvisades under anslaget samt att antalet personer som övergick till icke subventionerat arbete på den reguljära arbetsmarknaden från anställning med lönebidrag skulle uppgå till av antalet anställda med lönebidrag. Målet för /96 vad gäller antalet sysselsatta uppnåddes mer än väl, trots det försämrade arbetsmarknadsläget. I genomsnitt sysselsattes 53 000 personer , varav ca 48 000 hade anställning med lönebidrag och ca 5 000 OSA. Av tabellen ovan framgår att andelen kvinnor i OSA endast var . Skälet till att kvinnorna har en lägre andel i OSA är att männen är överrepresenterade bland de inskrivna vid förmedlingen som har socialmedicinska handikapp. Av dem som får OSA har den övervägande andelen socialmedicinska handikapp. Även målet för övergångar till icke subventionerat arbete uppnåddes mer än väl. i genomsnitt av samtliga anställda med lönebidrag fick en icke subventionerad anställning på den reguljära arbetsmarknaden. Under /96 var den genomsnittliga styckkostnaden för dem som hade lönebidrag och för personer i OSA. Genomsnittskostnaderna för lönebidragen har minskat /95. Genomsnittet för utgifterna för OSA ligger däremot relativt . låg den genomsnittliga bidragsnivån för samtliga arbetsgivarkategorier på en i stort sett oförändrad nivå, av den bidragsgrundande lönekostnaden. minskade den till . Den kraftigaste minskningen har skett hos de statliga arbetsgivarna som tidigare hade den högsta bidragsnivån. Den genomsnittliga bidragsnivån i OSA minskade från till av lönekostnaden . Regeringen har i regleringsbrevet för givit AMS i uppdrag att lämna alternativa organisationsförslag för hur en eventuell permanentning av skall kunna genomföras. Försöksverksamheten har med anledning av regeringens uppdrag till AMS förlängts ytterligare t.o.m. . Antalet personer som varit inskrivna för yrkesinriktad rehabilitering vid och haft utbildningsbidrag uppgick till 6 370 i genomsnitt /96. Av dessa var arbetshandikappade. Det totala antalet som varit inskrivna på och fått mer omfattande rehabiliterings- och vägledningsinsatser har minskat, men andelen arbetshandikappade har ökat jämfört med föregående budgetår. Ett betydligt större antal än de som är inskrivna får service av . Från och med beräknas utbildningsbidrag vid yrkesinriktad rehabilitering under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utgifterna för bidrag till arbetshjälpmedel, arbetsbiträde och näringshjälp uppgick under /96 (18 månader) till totalt . Omfattningen och därmed utgifterna för arbetshjälpmedel och näringshjälp har minskat under /96 jämfört med /95. Båda åtgärderna har karaktären av engångsinsatser för den enskilde. Åtgärden arbetsbiträde, som är ett åtagande av mer långsiktig karaktär, har däremot haft ungefär oförändrad omfattning och utgifter. har utgifterna för arbetshjälpmedel etc. uppgått till . Regeringen föreskrev att högst under anslaget fick användas för otraditionella insatser under /96. 105 projekt genomfördes till en sammanlagd kostnad av . Flertalet av projekten byggde på samverkan mellan olika aktörer på arbetsmarknaden och inom det sociala området. Målgrupperna har varit svårt funktionshindrade personer med flerhandikapp. För får AMS använda högst av medlen under anslaget för otraditionella insatser. Slutsatser Regeringen anser att det även är angeläget att ge personer med funktionshinder riktat stöd för att stärka deras möjligheter att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Förutom de riktade åtgärderna under förevarande anslag bör även fortsättningsvis personer med funktionshinder vara prioriterade i såväl de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som i andra insatser. De genomsnittliga kostnaderna för lönebidrag ökade under /95. AMS vidtog en rad åtgärder för att bryta denna negativa trend. Som ett resultat av detta har de genomsnittliga kostnaderna för lönebidrag under budgetåren 1995/96 och 1997 stadigt minskat. För /96 innebar detta att de anvisade medlen för särskilda åtgärder för arbetshandikappade inte förbrukades. Därmed uppstod en utgående reservation om , vilken regeringen beslutade dra in som en besparing. Trots detta sysselsattes fler personer än vad som varit målsättningen. För har AMS dessutom, i enlighet med beslut, givits i uppdrag att sänka den genomsnittliga bidragsnivån i lönebidrag som lämnas till andra arbetsgivare än allmännyttiga organisationer till högst av den bidragsgrundande lönekostnaden (prop. 1996/97:150, yttr. 1996/97:AU7y, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Enligt regleringsbrevet för AMV skall minst 50 000 personer i genomsnitt ges lämplig sysselsättning för de medel som tilldelats under anslaget. Beräkningar tyder på att omfattningen kommer att bli mer än 52 000 sysselsatta i genomsnitt . De lägre genomsnittliga bidragsnivåerna innebär att hela det tilldelade beloppet på anslaget inte kommer att förbrukas trots den större omfattningen. Ett anslagssparande om beräknas således uppstå vid utgången av . Regeringen avser föreskriva att av detta anslagssparande förs bort som en besparing. De medel som härigenom frigörs bör bl.a. användas till att finansiera den skillnad mellan beräknade och faktiskt inkomna intäkter av finansieringsbidraget vid API som regeringen redogjort för under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. En anledning till de lägre intäkterna är att fler arbetshandikappade än beräknat deltagit i API. Arbetsgivare som anordnar API för arbetshandikappade har varit undantagna från skyldigheten att betala finansieringsbidrag. De lägre genomsnittliga bidragsnivåerna möjliggör ett större utrymme för omfattningen av anställningar med lönebidrag. Inför den ljusning på arbetsmarknaden som kan skönjas är det angeläget att konjunkturuppgången utnyttjas fullt ut för att ge arbetshandikappade ett arbete. Regeringen avser därför föreskriva att AMV för de medel som tilldelas under anslaget skall ge minst 53 000 personer i genomsnitt anställning med lönebidrag eller skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare. Mot bakgrund av att målgruppen för OSA har vidgats och att andelen kvinnor med arbetshandikapp utgör en större andel i andra sökandekategorier än socialmedicinskt handikapp, bedömer regeringen att fler kvinnor än bör kunna få del av åtgärden. Omfattningen av åtgärden näringshjälp har minskat. Det är regeringens uppfattning att näringshjälp i kombination med starta-eget bidrag är en åtgärd vars omfattning inte bör minska ytterligare . AMS redovisar att medlen för otraditionella insatser under anslaget har inneburit ökade möjligheter till lokal samverkan vilket bidragit till bättre resultat för arbetshandikappade. Inom ramen för de otraditionella medlen finns en rik erfarenhet av olika samverkansformer. Regeringen avser därför även för föreskriva att AMS får använda medel under anslaget för otraditionella insatser. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . beräknas utgifterna till . beräknas utgifterna bli . A 4 Europeiska socialfonden m.m.1 Därav 1996 Utgift 357 984 1 981 26 5 Utgifts - progno s 1 400 00 0 1998 Förslag 2 100 60 0 1999 Beräkna t 1 838 48 4 2000 Beräkna t 1 252 56 3 Anslaget har tidigare benämnts Europeiska socialfonden 2. Beloppen anges i tusental kronor Under detta anslag redovisas utbetalningarna från Europeiska socialfonden. Utbetalningarna avser delfinansiering av insatser inom ramen för strukturfondsmålen 2, 3, 4, 5b och 6 samt gemenskapsinitiativen. Från anslaget bekostas vidare den statliga medfinansieringen av mål 4 och insatser av mål 4-karaktär inom mål 6, samt viss administration av bl.a. mål 4. Mål 3 och 4 samt gemenskapsinitiativen Employment och Adapt omfattas av enbart Socialfonden medan övriga program delfinansieras av flera strukturfonder. Mål 3 syftar till att slussa in ungdomar på arbetsmarknaden, bekämpa långtidsarbetslöshet och stödja personer som riskerar att utestängas från arbetsmarknaden. Till den senare gruppen räknas i programmet invandrare i de tre storstadsområdena och arbetshandikappade. De svenska mål 3-insatserna är inriktade på kompetensutveckling, skapande av sysselsättning via datortekens aktivitetscentra, vägledning och rådgivning, utveckling av små och medelstora företag samt hjälp till egen företagarverksamhet. Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra insatserna. Mål 4 syftar till att ge erforderlig kompetensutveckling till anställda som hotas av arbetslöshet till följd av strukturella förändringar. Målgruppen är anställda i små och medelstora företag samt anställda i vård och omsorg. Det svenska mål 4- programmet, även kallat Växtkraft Mål 4, är inriktat på att förändra arbetsorganisationen för att därigenom stärka de anställdas och företagens konkurrenskraft. Av dem som omfattas av kompetensutvecklingen skall hälften vara kvinnor. Gemenskapsinitiativet Employment har till syfte att genom utvecklingsprojekt öka jämställdheten på arbetsmarknaden samt förbättra möjligheterna till arbete för arbetshandikappade, utsatta grupper och ungdomar. Gemenskapsinitiativet Adapt syftar till att genom utvecklingsprojekt underlätta för anställda att klara arbetsmarknadens förändrade krav, skapa nya arbetstillfällen och stärka företagens konkurrensförmåga. De två gemenskapsinitiativen är transnationella, vilket innebär att projekten genomförs i partnerskap mellan liknande projekt i minst tre medlemsländer. Programperioden för de svenska strukturfondsprogrammen omfattar budgetåren 1995/1996 - 1999. har för perioden tilldelats ca 700 miljoner ecu från Socialfonden. De sista utbetalningarna av dessa medel beräknas dock ske in . Verksamheten inom ramen för strukturfondsmålen och gemenskapsinitiativen regleras bl.a. av de samlade programdokumenten respektive de operativa programmen som efter förslag från och förhandlingar med den har fastställts av EG- kommissionen. För varje mål och gemenskapsinitiativ finns en s.k. övervakningskommitté, i vilken representanter för svenska myndigheter och organisationer samt ingår. Övervakningskommittéerna har till uppgift att följa upp genomförandet av programmen och därvid bl.a. se till att beslutade prioriteringar och riktlinjer efterlevs. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att utbetalningar från Socialfonden skedde i mindre omfattning än beräknat. Detta förklaras av att verksamheten inom de olika strukturfondsprogrammen påbörjades senare än planerat. Fastställande av programdokumenten och uppbyggnaden av organisationen var mer tidskrävande än vad som kunde förutses. Enligt AMS delårsrapport för har totalt ca betalats ut från anslaget, exklusive vissa administrationsmedel som disponeras av , vilket motsvarar av budget. Enligt AMS prognos väntas dock utbetalningarna öka väsentligt och uppgå till totalt ca eller av budget. beräknas utgifterna under anslaget till . Beräkningen utgår från att takten i utbetalningarna kommer att vara betydligt högre under den resterande delen av programperioden jämfört med budgetåren 1995/96 och 1997. har medel för den statliga medfinansieringen av mål 4 anvisats under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. AMS disponerar för ändamålet en utgående reservation under tionde huvudtitelns anslag Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för /96, vilken uppgick till . Reservationen beräknas dock till största delen bli förbrukad under innevarande budgetår. Regeringens överväganden Resultatinformation Enligt en uppföljning av mål 3 deltog 36 200 personer i programmet under /96. registrerades 11 600 nya deltagare. Andelen kvinnor av samtliga deltagare uppgår till . Mer än hälften av deltagarna har ingått i projekt riktade till långtidsarbetslösa. Drygt en tredjedel av deltagarna har omfattats av projekt riktade till ungdomar. En mindre grupp, totalt , deltog i projekt för arbetshandikappade eller invandrare. I en oberoende utvärdering av mål 3, vilken har upphandlats av övervakningskommittén för programmet, konstateras att prioriteringen av de fyra målgrupperna i programmet ligger fortsatt väl i linje med den nationella arbetsmarknadspolitiken. Bland projektanordnarna inom mål 3 dominerar traditionella aktörer medan företrädare för den s.k. sociala ekonomin, som utgörs av kooperativ verksamhet samt frivilligorganisationer och liknande, har svårt att göra sig gällande. Programmet har dock resulterat i ett utökat samarbete mellan olika samhällsorgan, vilket anses som en av de stora vinsterna. som helhet ifrågasätts inte i utvärderingen, men vissa förenklingar av styrsystemen rekommenderas. En väsentlig aspekt är att jämföra resultaten av mål 3- programmet och de ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Utvärderingen visar därvid att mål 3- programmet i vissa delar ger ett bättre och i andra delar ett sämre resultat än ordinarie åtgärder. konstateras att det ännu är för tidigt att dra långtgående slutsatser av dessa resultat. Regeringen bedömer att mål 3 har skapat ett ökat utrymme för nytänkande och flexibilitet i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten i då belastningen på denna är mycket stor. Intresset hos företagen för mål 4 har varit mycket stort. har över 12 000 företag ansökt om deltagande i programmet. Totalt 7 600 beslut har fattats om stöd till steg 1-insatser, dvs. analys av kompetensbehovet och utarbetande av en handlingsplan i företaget. Dessa beslut omfattar totalt 142 000 anställda, varav 61 000 kvinnor och 81 000 män. har drygt 1 000 beslut fattats om stöd till steg 2-insatser som innebär genomförande av kompetensutveckling i enlighet med handlingsplanerna. Mål 4 har enligt regeringens bedömning resulterat i en mängd goda exempel på hur företagens behov av organisationsförändring och kompetensutveckling kan tillgodoses. för mål 4 har upphandlat en oberoende utvärdering av programmet. Utvärderingsrapporten understryker det positiva mottagande som mål 4 har fått bland företagen. Ansträngningar bör dock göras för att i än högre grad styra verksamheten mot de kvalitativa målen och de grupper som prioriterats i programdokumentet, nämligen lågutbildade personer och kvinnor. Vidare visar utvärderingen på att den administrativa kapaciteten hos bör förstärkas mot bakgrund av det stora antalet ansökningar. Projekt i den första ansökningsomgången för gemenskapsinitiativen Employment och Adapt, totalt 47 respektive 24 projekt, startade . En andra och sista ansökningsomgång genomförs under innevarande budgetår. Övervakningskommittéerna har upphandlat oberoende utvärderingar av de två gemenskapsinitiativen. I utvärderingen av Employment redovisas som en helhetsbedömning att programmet har genomförts på ett tillfredsställande sätt. administrativa insatser har därvid getts ett högt betyg av projektanordnarna.