prop · GL03151 · 1998-01-01 00:00:00 — Förslaget innebar att kravet på vårdnad minst halva året skulle upprätthållas men att inte skulle behöva utreda vem som var rättslig vårdnadshavare om det inte fanns särskild anledning till det och att något krav på bosättning tillsammans med barnet inte skulle ställas upp. Fadern skulle i stället tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet om han ansökte om och visade, t.ex. genom utdrag ur barnets personakt, domstols dom e.d., att han uppfyllde kraven på vårdnad. Om han då kunde visa att han ensam har haft vårdnaden om barnet (eller barnen, om det fanns flera barn i aktuell ålder) under mer än halva det aktuella intjänandeåret kunde modern inte uppfylla kravet på vårdnad under minst halva intjänandeåret och då skulle fadern tillgodoräknas rätten om han även uppfyllde kraven på försäkring och bosättning m.m. det aktuella året. Om han inte uppfyllde kraven på försäkring, bosättning m.m. skulle i den aktuella situationen ingen av föräldrarna tillgodoräknas beloppet eftersom ingen av dem i så fall uppfyller förutsättningarna för att tillgodoräknas detta. Om fadern inte kunde visa att han ensam hade haft vårdnaden om barnet eller barnen under större delen av året men visade att han haft vårdnaden om barnet eller barnen tillsammans med annan under minst halva året, skulle utgångspunkten för bedömningen av rätten till pensionsrätt för barnår vara att båda föräldrarna uppfyller förutsättningarna härför. I denna situation föreslogs att den tillgodoräknade pensionspoängen för ATP skulle utgöra en lämplig urvalsmetod. En presumtion skulle då föreligga för att den som hade den lägsta pensionspoängen var den som avstått mest från förvärvsarbete för att ta hand om barnet. Regeringen anser att förslaget i Ds 1997:67 innebär en rimlig avväg- ning mellan behovet av att ge framför allt kvinnor som varit hemma med barn ett extra tillskott till pensionsrätten i det reformerade pensionssystemet å ena sidan och en rimlig jämställdhetsavvägning å andra sidan. Således bör den förälder som har haft vårdnaden om barnet eller något av barnen under halva intjänandeåret och som uppfyller villkoren i övrigt kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. Därvid föreslår vi att den förälder som hr den lägsta pensionspoängen skall tillgodoräknas det pensionsgrundande belooppet. Bedömningen av vem som hade den lägsta pensionspoängen bör göras oberoende av omdebiteringar på grund av obetalda avgifter eller en sådan begäran om undantagande enligt 11 kap. 7 § AFL som, förutom vissa övergångsbestämmelser, upphörde att gälla dvs. den pensionspoäng man skulle ha haft om inte omdebitering eller undantagande hade förekommit bör ligga till grund för bedömningen. Skulle föräldrarna ha lika poängtal eller helt sakna pensionspoäng föreslogs i Ds 1997:67 att de i stället skulle få dela på det s.k. enhetliga beloppet. Lagrådet anför i sitt yttrande att resultatet av en sådan regel är slumpartat och marginaleffekterna stötande, eftersom den kan beröva endera föräldern ett betydligt högre pensionsgrundande belopp. Lagrådet förordar i stället att det pensionsgrundande beloppet i detta mycket spe- ciella fall tillfaller modern. Som Lagrådet påpekar kan effekten av den i Ds 1997:67 föreslagna regeln bli slumpartad. Det är nämligen först när fadern genom ansökan visar att han är berättigad till pensionsrätt för barnår som bestämmelsen aktualiseras. En ansökan från fadern kan således få helt annan effekt än den avsedda och, som Lagrådet anför, beröva endera föräldern ett betyd- ligt högre pensionsgrundande belopp. Mot bakgrund av den här före- slagna huvudregeln, att den berättigade förälder med lägst pensionspoäng skall tillgodoräknas pensionsrätt för barnår, kvarstår emellertid av bl.a. administrativa skäl behovet av en särregel för situationen då båda föräldrarna har lika eller ingen pensionspoäng. Med den av Lagrådet förordade regeln undviks stötande marginaleffekter. Mot bakgrund av att bestämmelsen kan förväntas tillämpas endast i undantagsfall samt då den är betingad av administrativa skäl torde den även stå i överensstämmelse med EG-rättens jämställdhetsregler. Regeringen föreslår alltså i likhet med vad Lagrådet förordar att om båda föräldrarna för ett visst år skulle ha haft lika hög pensionspoäng eller ingen pensionspoäng alls skall det pensionsgrundande beloppet tillgodoräknas modern. Någon särregel beträffande beräkningen av det pensionsgrundande beloppets storlek föreslås inte i denna situation. För att förenkla administrationen bör, enligt vad som anförts ovan, en moder som är berättigad till pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid i regel inte behöva vara aktiv utan pensionsrätten bör tillgo- doräknas med automatik. Från denna huvudregel måste dock ett undantag göras och det gäller för moder till barn som avlidit före . Barn som avlidit före finns nämligen inte med i folkbok- föringsregistret över huvud taget och för tiden från till är registreringen inte helt tillförlitlig. Föräldrar till dessa barn bör därför uppmanas att själva kontakta för att inte riskera att gå miste om pensionsgrundande belopp för barnår. Detta behöver framgå av den allmänna information om det nya pensionssystemet som kommer att lämnas i samband med införandet av reformen. Det bör också anges i anslutning till de beslut som skall meddelas för förfluten tid. Något formellt krav på att föräldern måste ansöka om barnår i dessa fall bör dock inte uppställas utan skulle ändå få information om en förälder till ett avlidet barn, bör barnår tillgodoräknas för föräldern. Om fadern vill tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår föreslår vi emellertid, i samtliga fall, att det krävs att han ger in en skriftlig ansökan härom till samt att han visar att han är berättigad till pensionsgrundande belopp för barnår. Detta bör gälla oavsett om det finns någon moder som uppfyller villkoren för att tillgodoräknas pensionsrätt eller ej. Ett särskilt problem uppstår om modern skulle ha avlidit efter det aktuella barnåret. Det är nämligen inte alltid som uppgifter om en avliden persons pensionspoäng finns kvar. Det kan således bli omöjligt att fastställa om fadern hade den lägsta pensionspoängen det aktuella året. Eftersom det då å andra sidan inte heller finns någon annan som är berättigad till beloppet bör fadern i sådana fall alltid vara berättigad till pensionsgrundande belopp för barnår om han kan visa att han haft vårdnaden om barnet eller, vid flera barn i aktuell ålder, någon av barnen . Även i denna situation bör dock erfordras att fadern ansöker om beloppet. Han behöver naturligtvis också uppfylla de tidigare nämnda kraven på försäkring och bosättning m.m. Vad gäller kravet på att fadern skall visa att han var vårdnadshavare för barnet bör man i detta fall t.ex. kunna godta bevis om att föräldrarna i fråga var gifta med varandra det aktuella året. Adoptivföräldrar, särskilt förordnade vårdnadshavare, m.fl. För att i någon mån begränsa administrationen bör endast föräldrar (därmed avses såväl biologiska föräldrar som adoptivföräldrar) kunna tillgodoräknas pensionsrätt för barnår i förfluten tid. Den möjlighet att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår som för framtiden föreslagits finnas för särskilt förordnad vårdnadshavare och den som med socialnämnds medgivande tagit emot ett utländskt barn i syfte att adoptera det bör således endast avse år fr.o.m. lagstiftningens ikraftträdande. Detsamma bör gälla i fråga om möjlighet för den som är ensam berättigad till pensionsgrundande belopp för barnår att under vissa förutsättningar överlåta rätten att tillgodoräknas detta belopp till annan försäkrad. Pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid bör således endast kunna tillgodoräknas en förälder som själv uppfyller samtliga villkor för att kunna tillgodoräknas detta. Vid tillämpningen av de nu föreslagna reglerna bör den anses vara för- älder till barnet som under det aktuella barnåret var registrerad som för- älder. Om barnet adopterats skulle således olika föräldrar kunna bli be- rättigade till pensionsgrundande belopp för barnår . Beträffande själva adoptionsåret föreslogs i Ds 1995:41 att endast adoptivföräldern skulle tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår . Eftersom det här föreslås att bara den förälder som haft vårdnaden om barnet under minst halva året är berättigad till beloppet bör detta krav gälla även för dessa fall. Någon särskild regel förslås därför inte för adoptionsåret utan den förälder (biologisk- eller adoptivförälder) som har haft vårdnaden om barnet under minst halva året blir berättigad till beloppet även för . En komplikation i detta sammanhang är att det i folkbokföringsregist- ret för tiden före inte finns angivet när ett barn adoptera- des. Adoptivföräldrar som vill tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår bör därför föreläggas att till ange när de adopterade barnet. I den allmänna information som kommer att lämnas om det nya pensionssystemet bör det också framhållas att en biologisk förälder som har adopterat bort sitt barn före och som vill tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår för tiden före adoptionen bör kontakta . Det bör också anges i anslutning till de beslut som kommer att meddelas för förfluten tid. Vad slutligen gäller den föreslagna bestämmelsen i 3 kap. 24 § lagen om inkomstgrundad ålderspension om att den som efter en fader- skapsdom fastställts inte vara fader till ett barn ändå bör vara berättigad till pensionsgrundande belopp för barnår för tid före domen, kan denna regel inte tillämpas för förfluten tid på grund av att sådana ändringar inte framgår av folkbokföringsregistren. Endast den som är aktuell vårdnads- havare framgår av registret. Denna regel föreslås därför inte gälla i fråga om domar som vunnit laga kraft före . Ansökan från fadern är att den försäkrade skall underrättas om beslut om pensions- grundande belopp för förfluten tid . För att förenkla administrationen skall som ovan sagts en moder som uppfyller villkoren för tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår tillgodoräknas sådan pensionsrätt med automatik, medan det för att fadern skall tillgodoräknas beloppet krävs en ansökan härom. En fråga är en sådan ansökan, som gäller , senast bör ges in. Om senast möjliga tidpunkt läggs alltför efter lagstiftningens ikraftträdande, finns en risk att fäder som i och för sig skulle kunna få pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid kommer att gå miste om denna rätt på grund av att de inte ansöker . Det kan exempelvis röra sig om personer som vid ikraftträdandet vistas utomlands för och som därför inte uppmärk- sammar reformen. Det kan också antas att det tar innan alla delar av reformen blir kända hos allmänheten. Här föreslås därför att en ansökan från en fader, som vill att pensionsgrundande belopp för barnår för ett visst år i förfluten tid skall tillgodoräknas honom, skall ha kommit in till i fall då barnets mor levde . Är moder avliden bör dock ansökan kunna ges in även . Någon yttersta tidsgräns bör inte gälla för sådana fall. Även i situationen då modern efter omprövning fråntas barnårsrätten bör, som föreslås i avsnitt 27, fadern kunna begära omprövning av sin pensionsrätt utan hinder av att ansökan om pensionsgrundande belopp för barnår inte har skett inom den föreslagna tidsfristen. 15.4.3 Beräkning av pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid Regeringens förslag: Beräkningen skall i princip göras på samma sätt som i fråga om pensionsgrundande belopp för barnår för framtiden. Promemoriornas förslag: Förslaget överensstämmer med förslagen i Ds 1995:41 och Ds 1997:67. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har haft några invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Med vissa modifieringar är det möjligt att beräkna pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid på i allt väsentligt samma sätt som föreslagits i avsnitt 11 för barnår . Beräkningarna kommer att kunna ske med ledning av de uppgifter om tillgodoräknade pensionspoäng inom nuvarande ATP- system som finns i register hos RFV. Beräkningen av pensionsgrundande belopp för barnår bör således beräknas enligt det av de tre alternativa beräkningssätt som i det enskilda fallet ger det mest förmånliga utfallet. De tre alternativen är: 1. en utfyllnad upp till summan av den enskildes pensionsgrundande in- komst och eventuellt pensionsgrundande belopp för förtidspension året före barnets födelse, 2. en utfyllnad av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten under intjänandeåret för alla försäkrade med sådana in- komster, 3. det för intjänandeåret gällande inkomstbasbeloppet Som framgår av avsnitt 15.3 föreslås att den genomsnittliga pensions- grundande inkomsten för förfluten tid skall beräknas på ett något annor- lunda sätt än för framtiden. Det för alla försäkrade enhetliga beloppet enligt beräkningsalternativ 3 för förfluten tid bör då motsvaras av det vid respektive års ingång gällande basbeloppet enligt lagen om försäkring för allmän tilläggspension eller enligt AFL (det förhöjda basbeloppet). Den anmälningsskyldighet för inkomster som förvärvats vid arbete utomlands m.m. som har föreslagits gälla för framtiden bör däremot inte gälla för förfluten tid. Eftersom pensionsgrundande belopp för barnår skall tillgodoräknas så långt tillbaka i tiden som och eftersom ett mycket litet antal personer i realiteten kan komma att beröras av en sådan regel, är det inte rimligt att ålägga de försäkrade någon sådan anmälningsskyldighet för förfluten tid. Förutom de avvikelser från de föreslagna reglerna för tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för framtiden som redovisats ovan följer vissa mindre modifieringar av närmast teknisk natur av att vissa beräkningar saknas för förfluten tid. för vilket pensionsgrundande belopp för barnår skall tillgodoräknas skall, som tidigare föreslagits, vara . Pensionsgrundande belopp för barnår föreslås kunna tillgodoräknas för barnets fyra första levnadsår eller, om barnet är fött under någon av månaderna juli december, för dess andra till femte levnadsår. Med levnadsår avses här kalenderår. Barn för vilka pensionsgrundande belopp för barnår kan tillgodoräknas kan därför vara födda . Vid beräkningen av det pensionsgrundande beloppet för barnår enligt beräkningsalternativ 1 skall summan av den försäkrades pensionsgrundande inkomst och övriga pensionsgrundande belopp under det aktuella barnåret (utfyllnadsinkomsten) fyllas ut till dennes pensionsgrundande inkomst året före barnets födelse (den individuella jämförelseinkomsten). Pensionsgrundande inkomst för år i förfluten tid kommer att beräknas på grundval av de pensionspoäng för ATP som registrerats för den försäkrade. för vilket pensionspoäng tillgodoräknades och registrerades var . En konsekvens av förslaget blir därför att en beräkning enligt alternativ 1 inte alltid är möjlig. Pensionsgrundande belopp för barnår som skall tillgodoräknas föräldrar till barn som är födda eller tidigare får därför fastställas till det högsta av de belopp som erhålls genom en beräkning enligt alternativ 2 och 3 i dessa fall. Beloppet kommer då att erhållas antingen genom en utfyllnad till av genomsnittsinkomsten för alla försäkrade det aktuella året (den generella jämförelseinkomsten) eller genom ett tillägg med ett belopp motsvarande det vid årets ingång gällande basbe- loppet. Det krav på att det s.k. förvärvsvillkoret skall vara uppfyllt, som före- slagits i avsnitt 11.6, bör givetvis gälla även för att pensionsgrundande belopp för barnår för förfluten tid skall påverka storleken av den pension som skall betalas ut. 15.5 Fastställande av pensionsrätt för förfluten tid Regeringens förslag: Pensionsrätt för förfluten tid skall fastställas i anslutning till lagstiftningens ikraftträdande . De allmänna försäkringskassorna skall beräkna pensionsgrundande in- komst samt fatta beslut om pensionsgrundande belopp och pensions- rätt i förfluten tid. Beslut om pensionsrätt för förfluten tid skall fattas av den försäk- ringskassa där den försäkrade är eller skall vara inskriven när beslutet fattas. För försäkrade som inte skall vara inskrivna hos försäkrings- kassa skall beslutet fattas av allmänna försäkrings- kassa. Beslut skall få fattas genom automatisk databehandling av för den allmänna räkning. skall skriftligen ha underrättat den enskilde om beslut om den pensionsrätt för premie- pension som tillgodoräknats henne eller honom för åren 1995 1997. skall skriftligen ha underrättat den enskilde om beslut om pensionsgrundande belopp och pensionsrätt för inkomstpension som tillgodoräknats honom eller henne för tid före och om den pensionsrätt för premiepension som tillgodoräknats honom eller henne för . Beslutsunderrättelse behöver inte sändas till personer som för beslutet inte är inskrivna i någon försäkringskassa. För beslut om pensionsrätt för premiepension för åren 1995 1997 skall enligt huvudregeln en begäran om omprövning från den enskilde ha kommit in till den allmänna . För beslut om pensionsrätt i övrigt och om pensionsgrundande belopp för åren 1960 1998 skall enligt huvudregeln begäran från den enskilde om omprövning ha kommit in till den allmänna försäkrings- kassan . Motsvarande tidpunkter skall gälla för överklagande av . Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1995:41 stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag med undantag för att regeringen nu föreslår att pensionsrätt för förfluten tid skall fastställas och att underrättelse om pensionsrätt för förfluten tid endast skall behöva lämnas till den som vid beslutstillfället är inskriven hos någon försäkringskassa. Remissinstanserna: anser att underrättelse i fråga om pensionsrätt för förfluten tid bör få underlåtas i de fall personer inte är inskrivna hos någon försäkringskassa. Skälen för regeringens förslag: Pensionsrätt för förfluten tid skall, enligt de antagna riktlinjerna, tillgodoräknas år för år fr.o.m . I Ds 1995:41 föreslogs att fastställande av pensionsrätt skulle komma att ske vid ett enda tillfälle. Enligt de antagna riktlinjerna för pensionsreformen skall detta ske i anslutning till ikraftträdandet av de reformerade reglerna för intjänande av pensionsrätt. Eftersom den pensionsgrundande inkomsten för som är som omfattas av de föreslagna reglerna om pensionsrätt för förfluten tid inte fastställs förrän , kommer dock beslut om tillgodoräknande av pensionsrätt för förfluten tid att kunna ske tidigast under slutet av och underrättelse om sådant beslut skulle då ske tidigast . Under den fortsatta beredningen har det emellertid ifrågasatts om inte den försäkrade borde få beslut om den pensionsrätt som tillgodoräknats i premiepensionssystemet 1997. Det torde vara angeläget för den försäkrade att få besked om sin tillgodoräknade pensionsrätt för premiepension för att därigenom få möjlighet att välja den fond som skall förvalta premiepensionsmedlen. 1998 skall, som nämnts ovan, pensionsrätt för premiepension grundas endast på pensionsgrundande inkomst. Sådan inkomst är känd ungefär efter intjänandeåret. Den pensionsgrundande inkomsten för åren 1995 1997 är alltså känd . Av administrativa skäl bör ett sådant beslut kunna meddelas några månader in . Regeringen föreslår därför att beslut om fastställande av pensionsrätt i premiepensionssystemet för åren 1995 1997 skall fattas . Beslut om fastställd pensionsrätt för förfluten tid i fördelningssystemet skall däremot inte grundas endast på pensionsgrundande inkomst utan även på bl.a. pensionsgrundande belopp för barnår. Sådana beslut bör därför den enskilde underrättas om som underrättelse sker om beslut om pensionsrätt i båda systemen och om pensionsgrundande belopp för . Beslut för det året kan meddelas först då den pensionsgrundande inkomsten för är känd. Regeringen föreslår således att underrättelse om fastställd pensionsrätt för förfluten tid, inkluderat den pensionsrätt som för tillgodoräknats i premiepensionssystemet, liksom pensionsgrundande belopp skall lämnas . Frågan om vilken myndighet som skall fatta beslut om pensionsrätt för förfluten tid behandlades varken i Pensionsarbetsgruppens betänkande eller i princippropositionen. Vad gäller tid efter lagstiftningens ikraftträdande har ovan i avsnitt 13 föreslagits att skattemyndigheten skall fastställa den pensionsgrundande inkomsten och att allmän försäkringskassa skall fastställa andra pensionsgrundande belopp samt pensionsrätt för året. Eftersom tillgodoräknandet av pensionsrätt för pensionsgrundande inkomst för förfluten tid föreslås grunda sig på de pensionspoäng för ATP som finns registrerade hos RFV, finns det emellertid inga skäl att skattemyn- digheten skall fatta något av de erforderliga besluten. Regeringen föreslår att pensionsgrundande belopp och pensionsrätt för förfluten tid skall fastställas av den allmänna . Vi föreslår vidare att besluten bör fattas av den försäkringskassa där den försäkrade är eller skall vara inskriven när beslutet fattas. För försäkrade som inte för det året skall vara inskrivna hos någon försäkringskassa föreslår vi att besluten fattas av allmänna försäkringskassa. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör dock få meddela kompletterande regler angående vilken försäkringskassa som skall meddela beslut. Regeringen föreslår vidare, av skäl som redovisats i avsnitt 13 ovan, att beslut som fattas med hjälp av automatisk databehandling skall få fattas av för räkning. Lagrådet invänder i sitt yttrande mot den av regeringen föreslagna beslutsordningen. Av skäl som redovisats i avsnitt 13 vidhåller vi emellertid förslaget i denna del. Beräkning av pensionsrätt för pensionsgrundande inkomst kommer som tidigare redovisats att ske genom en bearbetning av den registrerade pensionspoängen för ATP. Detsamma gäller för pensionsrätt i anledning av förtidspension. Uppgifter som behövs för den beräkningen har redan tillgång till. För att kunna tillgodoräkna pensionsgrundande belopp för barnår och plikttjänstgöring för förfluten tid måste få tillgång till uppgifter från andra myndigheter. Hur detta bör gå till i fråga om pensionsgrundande belopp för barnår redovisas i avsnitt 15.4. När det gäller pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring bör det åligga att lämna erforderliga uppgifter. Som utvecklats i avsnitt 13 bör en försäkrad underrättas om bl.a. den pensionsrätt och de pensionsgrundande belopp som har till- godoräknats honom eller henne inom det reformerade pensionssystemet samt om fastställda pensionspoäng. Sådan underrättelse bör givetvis lämnas även i fråga om pensionsrätt och pensionsgrundande belopp för förfluten tid som år för år tillgodoräknas den försäkrade. Regeringen föreslår som nämnts ovan att skall lämna denna in- formation skriftligen , dels , dels . I Ds 1995:41 föreslogs att underrättelse inte skall behöva lämnas till personer som inte är inskrivna hos allmän försäkringskassa om adressen är okänd. RFV har mot detta invänt att sökningar efter eventuella adresser medför ett administrativt merarbete och har därför föreslagit att underrättelser för förfluten tid skall kunna underlåtas såvitt gäller personer som inte är inskrivna hos . Regeringen delar denna uppfattning och föreslår därför att underrättelse inte behöver sändas till personer som inte är inskrivna hos någon allmän försäkringskassa. Det får dock ändå anses åligga den försäkringskassa som har kännedom om adressen till en icke inskriven person att sända en underrättelse om beslutad pensionsrätt till denne. Som framgår av avsnitt 27 föreslås det att en person som inte har fått kännedom om ett beslut om bl.a. pensionsrätt skall få begära omprövning av beslutet från det att han eller hon fick kännedom om beslutet. Därigenom kommer en person som inte var inskriven hos någon försäkringskassa och därför inte har fått del av beslutet inom föreskriven tid, ändå inte att gå miste om den möjligheten att begära omprövning av beslutet om han eller hon anser att detta är felaktigt.