prop · GL03150D4 · 1998-01-01 00:00:00 — Statens finanser och förslag till utgiftstak 4 Statens finanser och förslag till utgiftstak Regeringens förslag: De offentliga utgifterna beräknas till , och . Ett tak för de statliga utgifterna omfattande statsbudgeten exklusive utgiftsområde 26, Stats- skuldsräntor m.m., och nettoutlåning men inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten fastställs till . Den beräknade fördelningen av de statliga utgifterna på utgiftsområden (tabell 4.13) gäller som riktlinje för regeringens budgetarbete. 4.1 Förutsättningar ekonomiska vårproposition föreslog regeringen ett utgiftstak för . Utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten fastställdes till . De tidigare fastställda taken , 720 respektive , ändrades inte. godkände också en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden. I budgetpropositionen föreslogs en definitiv fördelning av utgifterna samt en preliminär fördelning . I denna proposition föreslås ett utgiftstak 2001. Dessutom redovisas en preliminär fördelning av de takbegränsade utgifterna på utgiftsområden för 1999-2001. ligger utgiftstaken kvar på de av tidigare fastställda nivåerna men för utgifternas fördelning på utgiftsområden presenteras reviderade beräkningar. Dessutom redovisas en beräkning av de konsoliderade offentliga utgifterna, dvs. inklusive den kommunala sektorn. Beräkningarna i denna proposition inkluderar inte effekterna av pensionsreformen. Reformen innebär ingen belastning på de offentliga finanserna men ger kraftiga förändringar av de redovisade beloppen både för statsbudgeten, beräkningarna av utgiftstaken samt övriga delar av de offentliga finanserna. I avsnitt 4.8 finns en genomgång av pensionsreformen och dess effekter på de offentliga finanserna. Beräkningarna i avsnitt 4.8 baseras på en preliminär bedömning av reformens effekter. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag till reviderade utgiftsramar och reviderade utgiftstak för staten och den offentliga sektorn. 4.1.1 Budgetpolitiska mål De budgetpolitiska mål som regeringen föreslagit och som ställt sig bakom har varit vägledande i arbetet med denna proposition. De kan sammanfattas på följande sätt: De offentliga finanserna skall vara i balans 1998. skall de offentliga finanserna uppvisa ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Målet om överskott i de offentliga finanserna skall enligt tidigare preciseringar gradvis uppnås genom ett överskott på av BNP och på av BNP. skall överskottet i de offentliga finanserna uppgå till av BNP. De beslutade utgiftstaken för staten åren 1998 - 2000 skall ligga fast. 4.1.2 Samhällsekonomiska förutsättningar Vid beräkningen av den offentliga sektorns inkomster och utgifter är de prognoser som görs om den allmänna ekonomiska utvecklingen av stor betydelse. Beräkningarna i denna proposition bygger på en prognos över den ekonomiska utvecklingen , vilken redovisas i sin helhet i bilaga 1, Svensk ekonomi. De faktorer som har störst betydelse för statsfinansernas utveckling sammanfattas nedan och i tabell 4.1. BNP-tillväxten förväntas bli god. Den öppna arbetslösheten beräknas sjunka samtliga år och når en nivå på . Inflationen var låg och förväntas bli fortsatt låg. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen görs nu lägre inflationsantaganden för innevarande och nästföljande år. Basbeloppet beräknas bli lägre jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Både de korta och de långa räntorna beräknas vara fortsatt låga . Räntorna har reviderats ner i förhållande till bedömningen i budgetpropositionen . TABELL 4.1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN SIFFROR FRÅN BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 1998 INOM PARENTES 1997 1998 1999 2000 2001 BNP 1,8 (2,3) 3,0 (3,1) 3,1 (2,9) 3,4 (2,8) 2,6 KPI 0,9 (1,1) 0,9 (1,7) 1,2 (2,0) 2,0 (2,0) 2,0 Basbelopp 36 300 (36 300) 36 400 (36 400) 36 600 (36 900) 37 000 (37 600) 37 700 Lönesumma 4,0 (4,1) 3,9 (4,9) 4,4 (4,8) 4,9 (4,8) 4,0 Öppen arbets-löshet 8,0 (8,4) 6,7 (7,4) 5,7 (6,0) 4,4 (4,5) 4,0 Arbetsmarkna ds-politiska åtgärder 4,3 (4,3) 4,2 (4,7) 4,0 (4,5) 3,9 (4,4) 3,5 Ränta 5,8 (5,8) 5,3 (6,0) 5,4 (6,3) 5,4 (6,3) 5,4 Ränta 6 månader 4,3 (4,2) 4,6 (4,6) 4,6 (4,8) 4,6 (4,8) 4,6 4.1.3 Politiska prioriteringar I finansplanen beskrivs de åtgärder som regeringen föreslår och de bedömningar som ligger till grund för dessa. Åtgärderna sammanfattas i tabell 4.2. Samtliga beräkningar av de offentliga finanserna innefattar de åtgärder som presenteras i finansplanen. I beräkningarna av utgiftstaken har åtgärderna fördelats på utgiftsområden. TABELL 4.2 SAMMANFATTNING AV ÅTGÄRDER OCH FINANSIERING MILJONER KRONOR Kunskap och kompetens 1 Delaktighet i informations- samhället 400 600 800 Hållbara - ett föregångsland 125 200 2 200 Företagande 1 780 2 070 1 780 Europeiskt samarbete 1 050 1 050 1 050 Ett för alla 350 350 800 Summa 4 735 5 370 8 090 varav utgifter skattesänkningar 3 005 1 730 3 350 2 020 6 360 1 730 Tandvårdsförsäkring 500 500 500 Bostadspolitisk proposition och byggstimulanser 200 Frysning av taxeringsvärden 810 490 420 Äldreproposition 300 300 300 Pensioner 1 420 2 980 3 090 Rättsväsendet 200 250 300 Bistånd 204 Kommuner 4 000 4 000 4 000 Övriga åtgärder 540 370 1 085 Summa 8 760 9 990 10 09 9 varav utgifter skattesänkningar 7 600 1 160 8 930 1 060 9 679 420 Totalt före finansiering 13 495 15 360 18 189 varav utgifter skattesänkningar 10 605 2 890 12 280 3 080 16 Avgår finansiering 3 875 4 105 4 380 varav utgiftsminskningar nytt skalsteg i inkomst- skatten 1 875 2 000 1 905 2 200 2 180 2 200 TOTALT 9 620 11 255 13 809 I avsnitt 6.2 redovisas ett antal skatteförslag. Ett nytt skalsteg införs i den statliga skatteskalan . Den statliga skatten föreslås utgöra av beskattningsbar inkomst som överstiger . Dessutom föreslås omräkningstalen fastighetstaxering vara desamma som de som gäller . De skattesänkningar för företag som föreslås i avsnitt 6.2 är en del av regeringens satsning på företagande. I avsnitt 1.5 aviserar regeringen ett antal åtgärder vars syfte är att uppnå en uthållig hög tillväxt och växande sysselsättning. Sex reformområden redovisas: Kunskap och kompetens, Delaktighet i informationssamhället, Hållbara ett föregångsland, Företagande, Europeiskt samarbete och Ett för alla. Finansiering av åtgärderna sker delvis genom omprioriteringar. Regeringen har förelagt ett antal propositioner med förslag till reformer inom olika områden. I propositionen Reformerat tandvårdsstöd (prop. 1997/98:112) föreslås ett hög- kostnadsskydd i tandvårdsförsäkringen för protetiska åtgärder m.m. Detta högkostnadsskydd beräknas medföra ökade kostnader på . Åtgärderna med anledning av förslagen i den bostadspolitiska propositionen (prop. 1997/98:119 Bostadspolitik för hållbar utveckling) samt åtgärder för byggstimulanser beräknas uppgå till , och . Regeringen har också beslutat att överlämna propositionen Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop 1997/98:113). Insatser med anledning av denna beräknas till . Regeringen föreslår i denna proposition att basbeloppet för räknas upp med den fulla prisförändringen eftersom budgetunderskottet för understeg . Regeringen föreslår dessutom att pensionerna för beräknas utifrån ett basbelopp reducerat med en procent istället för , och för och framåt utifrån ett icke reducerat basbelopp. Regeringen föreslår i denna proposition även ökade resurser för rättsväsendet. Vidare aviseras en satsning på biståndet, där biståndsramen föreslås höjas från av BNI år . Regeringen föreslår vidare att kommunsektorn, med början 1998, tillförs ytterligare för vård, skola och omsorg, se avsnitt 7. 4.2 Offentliga finanser I detta avsnitt ges en kort beskrivning av den offentliga sektorns finanser, dvs. staten inklusive AP- fonden samt kommunsektorn. En utförlig redovisning av de offentliga finanserna finns i bilaga 1, Svensk ekonomi. Enligt det preliminära utfallet från nationalräkenskaperna uppgick den offentliga sektorns finansiella underskott av BNP eller . Detta var ca bättre, motsvarande av BNP, än vad som beräknades i budgetpropositionen . Skillnaden förklaras främst av lägre ränteutgifter och lägre arbetslöshet. har det finansiella sparandet reviderats upp med nära sedan budgetpropositionen och beräknas ett överskott i de offentliga finanserna på eller av BNP. Ungefär en tredjedel av det beräknade överskottet beror emellertid på ändrade definitioner av det finansiella sparandet sedan målet om balans i de offentliga finanserna 1998 lades fast. De offentliga finanserna beräknas fortsätta att förbättras även efter 1998 och målen för de offentliga finanserna överträffas samtliga år. Överskotten utöver de budgetpolitiska målen uppgår till 16,5 respektive . TABELL 4.3 DEN OFFENTLIGA SEKTORNS FINANSER MILJARDER KRONOR 2001 Finansiellt sparande - 19,1 29,0 16,0 46,5 74,1 Procent av BNP -1,1 1,6 0,8 2,3 3,5 Staten - 22,9 2,3 8,7 45,1 76,4 AP-fonden 11,0 23,3 3,1 -3,4 -7,8 Kommunsektorn -7,2 3,4 4,2 4,8 5,5 Statens lånebehov 6,2 -1,1 -6,2 - 40,3 - 63,2 Anm: Tabellen innehåller det beräknade finansiella sparandet. Överföringar av överskott som överskrider de målsatta nivåerna är inte beaktade. Skillnaden mellan statens lånebehov och finansiella sparandeunderskott uppgår till betydande belopp vissa år. Detta förklaras av att försäljningar av aktier och andra finansiella tillgångar m.m. påverkar lånebehovet men inte det finansiella sparandet. Det finansiella sparandet visar förändringen av den finansiella nettoförmögenheten och påverkas därför inte av finansiella transaktioner. 4.3 Statsbudgetens utveckling Statsbudgeten stärks under hela beräkningsperioden. beräknas lånebehovet bli negativt, dvs. staten kan börja amortera statsskulden. I relation till BNP beräknas både inkomster och utgifter minska successivt. TABELL 4.4 STATENS LÅNEBEHOV Inkomster 648, 9 686, 3 694, 4 716, 4 729, 5 Utgifter1 655, 1 685, 2 688, 2 676, 0 666, 3 Lånebehov 6,2 -1,1 -6,2 - 40,3 - 63,2 Beräkningsteknisk överföring 16,5 32,3 Lånebehov efter överföring 6,2 -1,1 -6,2 - 23,9 - 30,9 Procent av BNP Inkomster 37,3 37,7 36,5 35,8 34,9 Utgifter1 37,6 37,6 36,2 33,8 31,8 Lånebehov 0,4 -0,1 -0,3 -2,0 -3,0 Beräkningsteknisk överföring 0,8 1,5 Lånebehov efter överföring 0,4 -0,1 -0,3 -1,2 -1,5 1 Inklusive statsskuldsräntor och nettoutlåning. I tabell 4.4 anges ett beräknat lånebehov som framkommer som skillnaden mellan beräknade utgifter och inkomster. Dessutom redovisas ett justerat lånebehov där hänsyn tagits till att de offentliga finanserna uppvisar ett överskott utöver de målsatta nivåerna. har detta överskjutande överskott beräkningstekniskt förts till hushållen och lånebehovet således ökat med motsvarande belopp. Det justerade lånebehovet ligger till grund för beräkningen av statsskulden (se tabell 4.11). 4.3.1 Inkomster Statsbudgetens totala inkomster som andel av BNP ökar något för att sedan minska under resten av prognosperioden. var inkomsterna ca motsvarande av BNP. beräknas de till ca motsvarande av BNP och till ca eller av BNP. Skatternas andel av BNP minskar också . uppgår skatteandelen till för att sedan minska till (se tabell 4.6) Skatter m.m. Inkomstskatten från fysiska personer beräknas till . Inkomsterna minskar till 1999, bland annat beroende på förändringar i den statliga inkomstskatten. har tidigare beslutat att den tillfälliga höjningen av den statliga inkomstskatten skall tas bort, vilket innebär att skatten sänks från . Regeringen föreslår nu att den statliga skatten skall vara på den del av beskattningsbar inkomst som överstiger . Regeringens motiv för höjningen redovisas i avsnitt 6.2. förväntas detta förstärka inkomsterna med . För både 1998 och 1999 beräknas juridiska personers inkomstskatt till ca medan de beräknas öka till ca . Övriga inkomstskatter utgörs av lotteriskatt, kupongskatt och ofördelbara inkomstskatter. Dessa inkomster beräknas till . Därefter beräknas inkomsterna öka med . Inkomsterna från socialavgifter och allmänna egenavgifter följer utvecklingen av sysselsättning och timlön. Inkomsterna uppgick till ca och beräknas öka till ca . Ökningen är större än mellan övriga år vilket förklaras av ändrad redovisning. Inkomsterna från delpensions- och arbetsskadeavgiften skall bruttoredovisas på statsbudgetens inkomstsida medan utgifterna bruttoredovisas på utgiftssidan. Denna ändring innebär att avgiftsinkomsterna blir högre . De totala egendomsskatterna, varav fastighetsskatten är den dominerande skatten, beräknas till ca 1997 och ökar till ca 2001. Ökningen förklaras av att de förändringar som ägde rum , den allmänna fastighetstaxeringen samt höjningen av fastighetsskatten från till , redovisas på inkomsttiteln med eftersläpning. Mervärdesskatten beräknas till 1998, varav kommunerna svarar för . förväntas den privata konsumtionen öka och momsinkomsterna beräknas därför öka med . Skatt på övriga varor och tjänster uppgick till ca och beräknas öka till ca . Den beloppsmässigt största skatten är skatt på energi, som svarar för av inkomsterna. Skatt på alkohol och tobak svarar för av inkomsterna , men andelen sjunker något . Övriga inkomster Övriga inkomster (inkomsttyperna 2000-7000) beräknas till ca 1998 och till ca 1999 och 2000. beräknas de övriga inkomsterna till ca . Minskningen av inkomsterna förklaras av försäljningarna av statlig egendom. ingår försäljningsinkomster med , och med . beräknas inte några försäljningar äga rum. Inkomsterna av försåld egendom påverkas också av att tidigare fattat beslut om att delpensionsfonden skall avskaffas. Fondens behållning skall enligt regeringsbeslut levereras in på inkomsttiteln 3312 Övriga inkomster av försåld egendom . Denna inleverans beräknas till ca . Jämförelse med budgetpropositionen I nuvarande prognos har inkomsterna ökat i förhållande till budgetpropositionen . förklaras ökningen i huvudsak av inkomster från juridiska personers inkomstskatt. Denna inkomstökning är av tillfällig karaktär. beror ökningen på att försäljningsinkomsterna nu beräknas vara högre än i budgetpropositionen . I avsnitt 6.3 ges en mer detaljerad redovisning av statsbudgetens inkomster. TABELL 4.5 STATSBUDGETENS INKOMSTER MILJARDER KRONOR 2000 Nuvarande prognos 648,9 686,3 694,4 716,4 Budgetprop. 647,7 675,9 690,6 708,7 Differens 1,2 10,4 3,8 7,7 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. De redovisade inkomsterna var 2,6 respektive lägre i budgetpropositionen . Detta beror på att utrymmet utöver målen för offentligt sparande beräkningstekniskt lades in som en minskning av inkomsterna i budgetpropositionen. I tabellen redovisas båda prognoserna utan några sådana korrigeringar. TABELL 4.6 STATSBUDGETENS INKOMSTER MILJARDER KRONOR 2001 1000 Skatter m.m. 575,3 607,1 630,9 653,5 680,0 1100 Skatt på inkomst 109,8 107,3 105,4 105,4 112,5 varav 1111 Fysiska personers inkomstskatt 41,8 35,3 33,7 35,4 35,5 1121 Juridiska personers inkomstskatt 64,2 66,6 66,2 64,5 71,4 Övriga inkomstskatter 3,8 5,4 5,5 5,6 5,6 1200 Socialavgifter och allmänna egenavgifter 193,4 207,9 225,5 238,2 248,0 varav Inkomster 299,5 317,5 330,9 347,8 361,6 Utgifter (överföringar till AP- fonden) 106,1 109,6 105,4 109,6 113,7 1300 Skatt på fast egendom 23,3 35,2 38,5 39,0 39,9 varav 1310 Skatt på fast egendom 15,3 24,0 27,6 27,9 28,4 1320 Förmögenhetsskatt 3,6 5,1 4,7 4,8 5,0 1341 Stämpelskatt 2,6 4,2 4,5 4,6 4,7 Övriga egendomsskatter 1,8 1,8 1,7 1,7 1,8 1400 Skatt på varor och tjänster 228,2 235,5 241,6 250,9 259,6 varav 1411 Mervärdesskatt 150,3 154,3 161,0 168,7 176,6 1424 Tobaksskatt 7,7 7,2 6,5 6,4 6,4 1425 Alkoholskatt 9,9 9,8 9,8 9,8 9,8 1428 Energiskatt 46,9 50,8 51,1 51,7 52,5 1460 Skatt på vägtrafik 6,2 5,9 5,9 6,0 6,0 Övriga skatter på varor och tjänster 7,2 7,3 7,3 8,3 8,3 1500 Utjämningsavgift 20,7 21,5 21,3 21,3 21,3 2000 Inkomster av statens verksamhet 38,9 38,0 29,9 33,5 31,8 3000 Inkomster av försåld egendom 15,8 22,3 15,0 12,0 0,0 4000 Återbetalning av lån 3,2 2,8 3,2 2,7 2,7 5000 Kalkylmässiga inkomster 6,8 5,4 5,4 5,5 5,5 6000 Bidrag m.m. från EU 8,2 10,4 10,1 9,2 9,5 7000 Extraordinära medel från EU 0,7 0,3 0,0 0,0 0,0 Statsbudgetens totala inkomster 648,9 686,3 694,4 716,4 729,5 Totala inkomster, procent av BNP 37,3 37,7 36,5 35,8 34,9 Totala skatter, procent av BNP 33,1 33,3 33,1 32,7 32,5 Anm: I beräkningarna har hänsyn tagits till de skatteförslag som redovisas i avsnitt 6.2. Budgeteffekterna av de ändringar som föreslås för reklamskatt och fastighetsskatt på elproduktionsanläggningar är ej fördelade på inkomsttitlar men är inräknade i statsbudgetens totala inkomster i tabellen. 4.3.2 Statsbudgetens utgifter Före delades statsbudgetens utgifter upp i statsskuldsräntor och övriga utgifter. Från och med ingår även () nettoutlåning i statsbudgetens utgifter. RGK:s utlåning sker främst till myndigheter. Vidare placerar vissa statliga fonder medel på konto i RGK. Att posten är negativ beror till stor del på att medel till det nya pensionssystemets premiereserv tillsvidare placeras på konto i RGK. TABELL 4.7 STATSBUDGETENS UTGIFTER MILJARDER KRONOR 1997 1998 1999 2000 2001 Utgifter exkl. statsskuldsränt or1 598, 6 Statsskuldsränt or 98,4 103, 4 95,0 81,6 73,2 Nettoutlåning m.m. -12,4 -4,9 -4,7 -4,2 -5,5 Summa utgifter 655,1 685,2 688,2 676,0 666,3 1 Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 4.3.3 Statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor och Riksgälds- kontorets nettoutlåning Statsbudgetens utgifter exkl. statsskuldsräntor och RGK:s nettoutlåning minskar under hela prognosperioden som andel av BNP. För uppgick utgifterna till av BNP och beräknas de uppgå till av BNP. I tabell 4.8 redovisas utgifterna fördelade per utgiftsområde. De utgiftsområden som främst bidrar till minskningen av utgifterna är utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet som faller till följd av sjunkande öppen arbetslöshet och utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande där utgifterna för räntebidrag sjunker kraftigt fram . I jämförelse med beräkningen i budgetpropositionen har utgifterna ökat något. Ökningen förklaras av de nya satsningar som regeringen föreslår i denna proposition. Förbättrade makroekonomiska förutsättningar med lägre arbetslöshet och inflation bidrar i hög grad till att skapa det utrymme som används till nya satsningar. Trots de nya åtgärderna beräknas därför utgifterna endast öka i begränsad omfattning. Statsbudgetens utgifter har minskat som andel av BNP , vilket framgår av diagram 4.1. Det har emellertid skett omfattande förändringar av statsbudgetens utgifter vad gäller redovisningsprinciperna. Bruttobudgeteringen har ökat i omfattning som utgifter som tidigare redovisades utanför statsbudgeten nu har lyfts in på budgeten för att ge en mer fullständig redovisning. Detta gör att statsbudgetens utgifter inte är jämförbara över tiden. I diagram 4.2 redovisas därför tidsserier som är rensade för större redovisningstekniska förändringar. Diagrammet visar att utgifterna som andel av BNP sjunkit kraftigt . Av den höga nivån 1993 beror ca 3 procent- enheter på bankstödet. Minskningen beror till stor del på åtgärderna i konsolideringsprogrammet. TABELL 4.8 STATENS OCH SOCIALFÖRSÄKRINGSSEKTORNS UTGIFTER MILJARDER KRONOR 1997 1998 1999 2000 2001 1 3,9 4,0 4,2 4,2 4,5 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2,5 2,3 2,1 2,0 2,0 3 och uppbörd 5,7 6,0 5,8 5,9 6,0 4 Rättsväsendet 21,2 21,8 21,6 22,2 22,9 5 och internationell samverkan 2,5 2,8 2,9 2,9 3,0 6 Totalförsvar 41,0 42,6 44,3 45,7 45,7 7 Internationellt bistånd 12,1 12,3 12,0 13,0 13,9 8 Invandrare och flyktingar 3,6 4,4 4,4 4,2 4,5 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 24,2 22,9 24,3 25,9 26,4 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 35,6 37,6 43,7 44,8 45,4 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 63,1 62,6 62,7 63,2 63,8 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 32,6 35,6 34,8 35,5 36,3 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 40,9 37,5 31,1 24,5 21,7 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 50,0 49,3 48,5 48,9 47,3 15 Studiestöd 16,0 21,3 21,9 23,0 24,4 16 Utbildning och universitetsforskning 25,1 27,6 29,2 30,5 32,2 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7,2 7,4 7,5 7,6 7,8 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 30,9 22,2 19,5 16,6 13,6 19 Regional utjämning och utveckling 2,9 4,1 3,5 3,2 3,4 20 Allmän miljö- och naturvård 1,6 1,8 1,3 1,3 1,3 21 Energi 0,6 1,3 1,8 1,6 1,6 22 Kommunikationer 24,5 24,8 26,0 26,7 25,6 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 10,9 12,8 13,1 13,2 13,2 24 Näringsliv 3,1 3,3 2,9 2,9 2,9 25 Allmänna bidrag till kommuner 87,3 97,5 104,1 105,2 105,4 26 Statsskuldsräntor m.m. 98,4 103,4 95,0 81,6 73,2 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 20,2 21,2 21,7 22,0 22,9 Summa utgiftsområden 667,5 690,1 689,9 678,2 670,8 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 569,2 586,7 595,0 596,7 597,6 Minskning av anslagsbehållningar 0,0 0,0 3,0 2,0 1,0 Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten 129,7 132,4 131,0 137,6 143,9 Summa takbegränsade utgifter 698,9 719,1 728,9 736,3 742,5 Budgeteringsmarginal 24,1 0,9 6,1 7,7 27,5 Utgiftstak 723,0 720,0 735,0 744,0 770,0 Procent av BNP 41,6 39,5 38,6 37,2 36,8 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. 4.3.4 Statsskuldsräntor Utgifterna för statsskuldsräntor har ökat kraftigt till följd av budgetunderskott och därigenom ökad statsskuld. förväntas ränteutgifterna falla trendmässigt till följd av successivt minskande statsskuld. uppgick stats- skuldsräntorna till . beräknas statsskuldsräntorna till 102,9 miljarder kro- nor, vilket är lägre än vad som prognostiserades i budgetpropositionen . Den lägre prognosen beror främst på lägre inhemska och utländska marknadsräntor. beräknas utgifterna för statsskuldsräntorna minska med ca . TABELL 4.9 STATSSKULDSRÄNTOR MILJARDER KRONOR 1997 1998 1999 2000 2001 Räntor på lån i svenska kronor 82,5 73,9 73,0 65,3 61,4 Räntor på lån i utländsk valuta 23,9 22,8 21,2 19,5 16,9 Räntor på in- och utlåning -5,6 -4,0 -1,9 -2,2 -2,0 Över- /underkurser vid emission -1,7 -3,7 -4,0 -4,6 -4,3 Summa räntor 99,1 89,1 88,4 78,0 72,0 Valutaförlust er/ vinster -3,6 1,8 -1,9 -3,2 0,2 Kursförluster / vinster 2,8 12,0 7,8 6,2 0,3 Övrigt 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 Summa ränte- utgifter 98,4 102,9 94,3 81,0 72,6 Statsskuld 1 432,1 1 432,5 1 422,0 1 400,1 1 369,0 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. Källa: och . Ränteutgifterna påverkas av ett flertal faktorer, huvudsakligen storleken på statsskulden vid periodens början, det beräknade primära lånebehovet samt inhemska och utländska marknadsräntor och växelkurser. Dessutom påverkas ränteutgifterna av tekniska faktorer främst bestående av de upplåningstekniker som använder sig av för att finansiera statens lånebehov och förvalta statsskulden. Genom en aktiv förvaltning av statsskulden eftersträvar att långsiktigt minimera räntekostnaderna. I tabell 4.10 nedan visas en periodisering av de utgiftsmässiga räntorna i syfte att ge en mer rättvisande bild av kostnaderna för statsskuldsräntorna. Periodiseringen baseras på ränteutgifterna exklusive realiserade kursdifferenser vid förtidsinlösen av lån samt realiserade valutadifferenser. TABELL 4.10 PERIODISERADE RÄNTEUTGIFTER MILJARDER KRONOR 2001 Summa räntor enligt tabell 4.91 99,1 89,1 88,4 78,0 72,0 Kurseffekter vid emission -0,3 1,5 3,0 3,9 4,2 Reala nollkupongräntor 3,3 5,4 7,5 7,7 5,1 Andra nollkupongräntor -1,8 0,2 -0,9 -1,0 -0,0 Summa justering 1,3 7,0 9,5 10,6 9,3 Summa periodiserade ränteutgifter 100,3 96,1 97,9 88,6 81,3 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. 1 Exklusive valutaförluster/vinster, kursförluster/vinster och övrigt. Källa: och . 4.3.5 Statens lånebehov och statsskulden Lånebehovet är skillnaden mellan statens utgifter och inkomster plus nettoutlåning. Lånebehovet har minskat kraftigt . Från 1993 har lånebehovet fallit till 1997. beräknas lånebehovet bli negativt, dvs. staten kan börja amortera statsskulden. Lånebehovet påverkas, förutom av konjunkturutvecklingen och politiska beslut, även av engångshändelser och tekniska omläggningar.