prop · GL0387 · 1998-01-01 00:00:00 — Ersättningsbeloppet per lån bör, med hänsyn till antalet ersättningsberättigade som medverkar i en ljudupptagning, uppgå till ett högre belopp än det belopp som utgör ersättning för utlåning av ett litterärt verk. Mot bakgrund av att det i genomsnitt är sex medverkande på varje musikfonogram bör ersättningen per utlåning vara ca . Vid 675 000 ersättningsberättigade lån uppstår en kostnad på . Härtill kommer kostnaden för ersättning för utlåning av musikalier samt de förvaltande organisatio- nernas omkostnader. Den beräknade kostnaden för ersättningsordningen uppgår därmed till . Regeringen tillstyrker förslag om att medlen skall fördelas av upphovsrättsorganisationerna och . Det bör lämpligen ske enligt upphovsrättsliga principer, dvs. att ersätt- ningen till t.ex. en viss upphovsman görs beroende av utlåningen av hans eller hennes verk. Inom upphovsrätten är det vanligt med s.k. kollektiv förvaltning av rättigheter, vilket innebär att upphovsmän överlåter på olika organisationer att tillvarata deras rättigheter. På musikområdet företräds upphovsmännen av och utövarna av . Dessa orga- nisationer har stor erfarenhet av hur man effektivt inkasserar och fördelar ersättningar till rättighetshavare. Medlen för ersättningen bör betalas ut av en myndighet som regeringen bestämmer. Det är regeringens uppgift att utforma närmare föreskrifter om villkoren för medlens utbetalning och fördelning. Regeringens förslag om medelsfördelning är en förvaltningsuppgift som innebär myndighetsutövning. På grund härav föreslås en ändring i lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Kul- turdepartementets verksamhetsområde. I budgetpropositionen för har regeringen för avsikt att föreslå att erforderliga medel anvisas till fonogramersättningen. 8.2 Stöd till vissa musikändamål Regeringens bedömning: Bidragen till fria musikgrupper, arrange- rande musikföreningar, lokala och regionala teater-, dans- och musikinstitutioner samt STIM-Svensk Musik bör ökas. Vidare bör stödet till produktion och distribution av fonogram förstärkas. bör få disponera ökade medel för bidrag till konstnärer inom tonområdet och Svenska rikskonserter bör få ett ökat bidrag för kompositionsbeställningar och konsertproduktioner med frilansmu- siker. förslag: Överensstämmer delvis med regeringens bedömning. Utredningen föreslår att medel för komposi- tionsbeställningar tilldelas Svenska rikskonserter, och länsmusiken. Utredningen föreslår vidare att stödet till fria musik- grupper och lokala musikarrangörer skall öka samt att en ersättning införs till tonsättare och kompositörer som erhållit en beställning av ett musikverk. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som har uttalat sig om utredningens olika förslag inom tonområdet är det stora flertalet positiva. Vad gäller stöd till kompositionsbeställningar har synpunkter fram- kommit om bl.a. vilka som skall handha stöden och fördela medlen. , (), FST, SKAP och STIM- Svensk Musik framhåller betydelsen av den beställningsverksamhet som SR har avseende musikaliska verk och tillstyrker att särskilda medel anvisas för sådant ändamål. SR föreslår att förstärkningen skall ske genom ett ökat stöd till tonsättare/kompositörer inom ramen för Konst- närsnämndens bidragsgivning. avstyrker förslaget om ökade medel till länsmusiken för beställningsverk och föreslår att medlen i stället tillförs Rikskonser- ters beställningsverksamhet. förordar en förstärkning av nämndens projektbidrag för samarbete mellan upphovsmän och ut- övande musiker. FST och SKAP anser att bör tilldelas medel för beställningar från länsmusiken. De anser dock att möjligheten att söka medel för beställningsverk bör finnas även för de statligt finansie- rade symfoniorkestrarna, kammarorkestrarna och musikteatrarna. FST, SKAP och STIM-Svensk Musik förordar att en viss del av de föreslagna medlen till beställningsverk överförs till STIM-Svensk Musik för finan- siering av bl.a. stämutskrivningskostnader. Förslaget om ett särskilt stöd till tonsättare och kompositörer i sam- band med att de erhållit en beställning på ett musikverk tillstyrks av flera remissinstanser, bl.a. , Rikskonserter, FST, SKAP, STIM-Svensk Musik. menar att en ytterligare diskussion bör föras innan den föreslagna stödordningen införs. förordar ett för alla institutioner tillgängligt beställningsstöd som fördelas av . Skälen för regeringens bedömning: Regeringen behandlar nedan frå- gor om förstärkningar av stöd till vissa musikändamål, stöd till produk- tion och distribution av fonogram, bidrag till konstnärer inom tonom- rådet, samt ytterligare bidrag till Rikskonserter för kompositionsbeställ- ningar och konsertproduktioner med frilansmusiker. Stöd till fria musikgrupper m.m. Musiker är den grupp konstnärer som ökat mest . Bland musikerna återfinns såväl skapande som utövande konstnärer. De utövande musikerna har en arbetsmarknad som erbjuder anställ- ningar av olika längd och med skilda villkor. De offentligt stödda orkes- terinstitutionerna är viktiga arbetsgivare, liksom studieförbund, folkpar- kerna, Folkets Hus samt olika kommunala och landstingskommunala institutioner. För musiker är även kyrkan en betydelsefull uppdragsgi- vare. För de frilansande musikerna har arbetsmarknaden hårdnat. Efter- frågan från lokala arrangörer har minskat. De grupper och enskilda musi- ker som tidigare haft god tillgång till speltillfällen t.ex. på skolor och daghem samt inom vården har fått allt färre uppdrag. Deras traditionella kontaktvägar inom kommuner och landsting har också brutits upp när kommunerna decentraliserat beslutsfattandet till de enskilda verksamheterna. Nya samverkansformer tar tid att bygga upp. ökar antalet frilansmusiker. Detta beror på att möjligheterna till anställning i fastare former vid bl.a. musikinstitutionerna minskat, både för de etablerade musikerna som är eller varit anställda och för de unga nyetablerade musikerna. De unga musikerna inom modern konstmusik, folkmusik, jazz och rockmusik etablerar sig mestadels på arbetsmarkna- den som frilansmusiker. Vid sidan av kyrkor och studieförbund m.fl. är olika slags ideellt arbe- tande arrangörsföreningar stommen i det lokala musiklivet på mindre orter. På många håll utvecklas även nya former av lokala arrangörsskap. De lokalt arrangerade konsertevenemangen utgör en viktig del av arbetsmarknaden för fria musikgrupper och enskilda frilansmusiker. har (prop. 1997/98:1, utg.omr. 17, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97) beslutat om en förstärkning av det stat- liga stödet till bl.a. arrangerande musikföreningar. bör en ytterligare kraftig förstärkning ske av detta stöd. För att de fritt verksamma musikernas utbud i högre utsträckning skall efterfrågas av kommunala och andra lokala musikarrangörer krävs att det erbjuds till rimliga priser. De flesta frilansmusiker arbetar helt eller del- vis i grupp och har sin verksamhet koncentrerad till storstadsområdena. För att öka sina speltillfällen och nå en bred publik måste grupperna tur- nera regelbundet, vilket medför höga kostnader som svårligen kan täckas genom gaget. I likhet med anser regeringen därför att ett förstärkt stöd till lokala musikarrangörer måste kombineras med ett ökat stöd till fria musikgrupper, framför allt för att täcka turné- kostnader. För tonsättare och kompositörer utgör beställningar av verk en av de viktigaste inkomstkällorna och en av de främsta möjligheterna att få nykomponerade verk framförda. och många remissinstanser har framhållit vikten av att musiklivet stimuleras till att göra fler kompositionsbeställningar och att en direkt samverkan mellan utövande musiker och tonsättare främjas. Enligt regeringens mening bör detta ske genom olika typer av riktade insatser inom ramen för befintliga stödformer. Regeringen återkommer i det följande till frågor om ökade insatser för tonsättare inom ramen för Rikskonserters verksamhet och om förstärkning av bidragsgivning. Härutöver anser regeringen att bör ges möjlighet att tillföra regionala och lokala teater-, dans- och orkesterinstitutioner tillfälliga stödenheter för utvecklingsprojekt som innefattar ett direkt samarbete med tonsättare. STIM-Svensk Musik utför en för tonsättare och kompositörer mycket viktig tjänst genom att bearbeta notmaterial i anslutning till beställnings- verk. I likhet med flera remissinstanser anser regeringen att STIM- Svensk Musik bör tilldelas ett ökat bidrag för detta. Regeringen avser att i budgetpropositionen för föreslå en för- stärkning av bidragsgivning till fria musikgrupper och arrangerande musikföreningar, lokala och regionala teater-, dans- och musikinstitutioner samt STIM-Svensk Musik. Stöd till fonogramutgivning Distributionsledet i form av fonogramutgivning är av stor betydelse för att tonkonstnärernas arbeten skall förmedlas till en publik. Detta gäller särskilt de musikgenrer som inte har en stark konserttradition eller som inte spelas frekvent i radion, t.ex. nutida konstmusik, jazzmusik, folk- musik och experimentell musik. Det är huvudsakligen de små produk- tionsbolagen som satsar på de smala musikgenrer som nämnts. disponerar ett anslag för stöd till fonogramutgivning. Stödet skall främja ett allsidigt utbud av konstnärligt och kulturpolitiskt värdefulla fonogram. Till utgivningsstödet har seder- mera kopplats ett särskilt stöd till fonogramdistribution. Stor betydelse för de mindre etablerade tonsättarnas och musikernas möjligheter att komma ut på skiva har också Svenska rikskonserters fonogramutgivning på märket Caprice. uttalade sig riks- dagen angående inriktningen på denna verksamhet och förhållandet till allmänna fonogramstöd (prop. 1996/97:3 s. 86f, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Det förutsattes att Rikskonserter och aktivt arbetar för att samordna sina insatser på fonogramom- rådet. borde som inrikta sin bidragsgivning på små svenska bolags utgivning av kulturpolitiskt angelägna fonogram inom ett brett fält av genrer. Rikskonserter borde sträva efter att ännu tydligare än förut anpassa fonogramutgivningen till sin övriga verksamhet. Med hänsyn till fonogramutgivningens betydelse som försörjningskälla för tonkonstnärerna bör statens insatser förstärkas även på detta område. disponerar för ca för stöd till utgiv- ning och distribution av fonogram. - 1996 har behandlat ansökningar om stöd till ca 5 500 utgivningar. Av dessa har ca 1 400 erhållit bidrag med sammanlagt . Enligt vad regeringen erfar har ett stort antal planerade kvalitets- utgivningar inte kunnat få stöd och följaktligen inte kommit till stånd. Regeringen anser mot den bakgrunden att bör få ökade möj- ligheter att stödja utgivning av kulturpolitiskt angelägna och konstnärligt högtstående fonogram. Rikskonserter gav ut 30 fonogram . Av den totala kostnaden på finansierades inom ramen för statsbidra- get till Rikskonserter och av försäljningsintäkter. Rege- ringen bedömer att den nuvarande nivån på Rikskonserters fonogramut- givning är rimlig mot bakgrund av att den huvudsakligen bör ses som ett komplement till Rikskonserters övriga musikförmedlande uppgifter. Regeringen avser att i budgetpropositionen för föreslå en för- stärkning av bidragsgivning till utgivning och distribution av fonogram. Svenska rikskonserter I de riktlinjer för den fortsatta verksamheten inom Svenska rikskonserter som godkände (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) betonades bl.a. Rikskonserters roll som förmedlare av ny musik och introduktör av ännu inte etablerade mu- siker och tonsättare. Detta sker bl.a. genom konsertproduktioner, kompo- sitionsbeställningar och marknadsföringsinsatser i anslutning härtill. Det bör också framhållas att Rikskonserters konsertproduktioner med vid- hängande turnéer utgör en betydelsefull del av arbetsmarknaden för såväl etablerade som oetablerade frilansmusiker. Enligt regeringens mening är en kombination av insatser för det lokala arrangörsledet och de fria musikgruppernas basverksamhet samt åtgärder för central musikförmedling ett verksamt sätt att få till stånd fler arbets- tillfällen för musiker och tonsättare. Regeringen har i det föregående redovisat ställningstaganden vad gäller bidragsgivning på musikområdet. Även Rikskonserter bör ges möjlighet till ökade insatser. Dessa kan vara av olika slag inom skilda genrer. Exempel på produk- tionssidan är konsertturnéer med fria grupper i och utlandet eller komplettering av en orkesters numerär med frilansmusiker vid turné med ett större symfoniskt verk. Av stor betydelse i sammanhanget är också Rikskonserters verksamhet med kompositionsbeställningar. Rikskon- serter gör ett 40-tal beställningar av nyskriven musik inför plane- rade evenemang eller efter ansökan. Många av beställningarna görs på uppdrag av länsmusiken eller en teater- eller musikinstitution. Rege- ringen anser det angeläget att samarbetet mellan Rikskonserter och musiklivets institutioner fortsätter att utvecklas i syfte att öka intresset för och efterfrågan på ny musik över hela landet. Regeringen har för avsikt att i budgetpropositionen för föreslå en ökning av statsbidraget till Rikskonserter. Bidrag till konstnärer inom tonområdet Regeringens föresats är att möjliggöra för konstnärliga yrkesutövare att ägna sin arbetstid åt sitt konstnärliga arbete och erhålla den koncentration som krävs för skapandet. Regeringen anser därför att det direkta stödet till tonsättare och kompositörer skall förstärkas för att ge konstnärerna möjlighet att och med ekonomisk trygghet ägna sig ute- slutande åt det konstnärliga arbetet. är mycket viktiga för tonsättare och kompositörer de arbetar med ett beställningsverk. Svå- righeten är att få arbetsstipendiet och beställningen att överensstämma tidsmässigt. Det kan t.ex. vara så att en yngre tonsättare/kompositör, som inte har något flerårigt arbetsstipendium, erhåller en beställning på ett musikverk men inte erhåller ett ettårigt arbetsstipendium under . Beställningsarvodet utgör i sig ersättning för beställningen av musik- verket samt för rätten att uruppföra det. Då detta arvode vanligtvis inte är tillräckligt stort för att tonsättaren/kompositören skall kunna försörja sig på enbart detta, behöver tonsättaren/kompositören i regel ekonomiskt stöd som komplement. Om konstnärerna då inte har något arbetsstipen- dium eller projektbidrag blir de tvungna att ta något ytterligare arbete, konstnärligt eller icke-konstnärligt, de komponerar beställ- ningsverket. Mot denna bakgrund anser regeringen att stöd till tonsättare och kompositörer bör förstärkas för att skapa utrymme för ett särskilt stöd till tonsättare och kompositörer som arbetar med ett beställ- ningsverk. Regeringen har för avsikt att lämna förslag om detta i budget- propositionen för . Bidragen bör, i likhet med vad som gäller för Konstnärsnämn- dens bidragsgivning, rikta sig till etablerade tonsättare och kompositörer som håller hög konstnärlig kvalitet. Vid Konstnärsnämndens bedömning bör hänsyn tas till kompositionsverkens karaktär. Vidare bör hänsyn tas till sökandens ekonomiska förhållanden och beställningsavtalets villkor. Regeringen avser även att i budgetpropositionen för föreslå en förstärkning av stöd i form av projektbidrag för samarbete mellan upphovsmän och utövare inom musikområdet. Denna form av projektbidrag, som syftar till att främja tillkomsten av nya verk, bör tilldelas upphovsmännen och utövarna gemensamt och innefatta både ersättning för arbete med att komponera och ersättning för repetitionstid, resor m.m. 9 Konstnärer inom scen- och filmområdet 9.1 En tredje anställningsform inom teatern Regeringens förslag: införs ett statligt bidrag till en tredje anställningsform inom teatern . En förutsättning för bidraget är att arbetsmarknadens parter sluter erforderliga avtal för anställningsformen. Konstnärliga arbetsmarknadsutredningens förslag: Överens- stämmer i huvudsak med regeringen förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig över förslaget om en tredje anställningsform inom teatern är positiva och anser att den föreslagna anställningsformen bör prövas. menar dock att försöket även bör omfatta dansområdet. Skälen för regeringens förslag: Så länge en utbyggnad och expansion var möjlig inom teaterområdet fanns goda möjligheter för frilansande skådespelare att få tillfälliga engagemang på institutionsteatrarna och andra teatrar med fast ensemble. Detta skapade försörjning för de frilan- sande skådespelarna som det bidrog till förnyelseprocessen inom teatern. Med de ekonomiska problem som teaterinstitutionerna står inför har möjligheterna till cirkulation mellan fast anställning och tidsbegränsade uppdrag inom teatern minskat. Detta har i sin tur lett till att frilansande skådespelare erbjuds allt färre uppdrag och blir allt mer beroende av arbetslöshetsersättning för sin försörjning. Den Konstnärliga arbetsmarknadsutredningen föreslår att en s.k. tredje anställningsform inom teatern införs . Förslaget bygger på en modell som utarbetats gemensamt av () och Teatrarnas riksorganisation (TR). Syftet med verksamheten är att avlasta arbetslöshetskassan och öka frilansande skådespelares trygghet samt att öka den konstnärliga friheten. Parterna föreslår att ett aktiebolag bildas för ändamålet. Bolaget skall bl.a. bli arbetsgivare för skådespelare som söker ny anställning. Även artistförmedlingsverksamhet skall bedrivas inom ramen för bolaget. En förutsättning för att förslaget skall kunna genomföras är att arbetsmarknadens parter kommer överens om förändringar i de avtal som reglerar anställningsskyddet. Om arbetsmarknadens parter sluter erfordeliga avtal är det regeringens mening att ett statligt bidrag skall kunna ges till en tredje anställnings- form inom teatern . Rege- ringen beräknar att bidrag bör kunna lämnas i en sådan omfattning att ca 100 personer kan anställas i den organisation som parterna bildar för ändamålet. Det är regeringens uppgift att utforma närmare föreskrifter om villkoren för bidraget. Det föreslagna bidraget bör utvärderas av AMS i samråd med , och arbetsmarknadens parter på teaterområdet. I budgetpropositionen för (utgiftsområde 14) har regeringen för avsikt att lämna förslag om medelstilldelning till försöksverksamheten. 9.2 Stöd till vissa teater-, dans- och filmändamål Regeringens bedömning: Bidraget till fria teater- och dansgrupper bör förstärkas. Vidare bör ökade medel anvisas för att främja dans i hela landet. bör få disponera ytterligare medel för stöd till kortfilmsproduktion. förslag: Överensstämmer med rege- ringens bedömning. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig om förslagen är till övervägande del positiva. Beträffande utredningens förslag om förstärkt stöd till filmproduktion anser att projektbidrag även i fortsättningen bör utgå till fria filmare oberoende av om de har egna produktionsbolag eller inte. Dessutom borde det vara möjligt även för andra yrkesverksamma inom filmområdet att söka projektanslag hos , exempelvis belysnings- och ljudpersonal. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen behandlar i det föl- jande frågor om förstärkt stöd till fria teater- och dansgrupper, vissa sär- skilda insatser för dans, samt stöd till kortfilmsproduktion. Stöd till fria teater- och dansgrupper Scenkonstnärernas försörjningssvårigheter har sin bakgrund i struktur- förändringar inom institutionsteatrarna men också i en vikande efterfrå- gan på de fria gruppernas utbud. Viktiga uppdragsgivare för fria grupper är t.ex. skolor och andra kommunala arrangörer, studieförbund och tea- terföreningar. Den allmänna nedgången i ekonomin har bidragit till att såväl offentliga arrangörer som föreningar fått allt svårare att ta emot gästspel och ge andra former av uppdrag till teater- och dansgrupper. Ett betydande hinder för en ökad efterfrågan är turnékostnaderna som gör att föreställningarna blir relativt dyra att köpa in för den lokale arrangören. Genom ett ökat statligt stöd kan de fria grupperna återfå en del av den arbetsmarknad som gått förlorad då de professionella gruppernas utbud i allt större utsträckning ersatts av eller framträdanden av amatörgrupper. Ett ökat ekonomiskt utrymme ger också teater- och dansgrupperna möjlighet att knyta till sig andra konst- närliga yrkesgrupper, t.ex. regissörer, scenografer, sångare, musiker och koreografer. Statliga och kommunala verksamhetsbidrag utgör en väsentlig del av de fria teater- och dansgruppernas basförsörjning. Bidragen täcker endast till ringa del merkostnader för turnéer och utvecklingsarbete för att bredda repertoaren. Regeringen förordar därför att ges möjlighet att väsentligt öka sin bidragsgivning till fria teater- och dans- grupper. De ökade insatserna bör främst inriktas på att underlätta turne- rande och konstnärlig utveckling. Regeringen har för avsikt att lämna förslag om detta i budgetpropositionen för . i hela landet I budgetpropositionen för (utgiftsområde 17) anmälde regeringen att ett samråd inletts mellan , och Svenska om insatser för danskonstens spridning och utveckling. Parterna har sedermera enats om att genomföra en gemensam satsning - 2000 under namnet i hela landet. avser att öka sitt ansvar, engagemang och ekonomiska åta- gande för dansen och avser att i ökad omfattning stödja olika utvecklingsinsatser för dansen, både när det gäl- ler produktion, distribution och att främja dansen i övrigt. kommer att medverka till att gästspel på teaterns scener i ges möjlighet att visas på andra platser i landet. Regeringen bedömer att den satsning på dans i hela landet som har inletts är ett verksamt medel för att bredda dansintresset och därmed skapa förutsättningar för en varaktig förbättring av arbetsmarknaden för fritt verksamma dansare. Huvuddelen av satsningen kommer att ske inom ramen för de resurser som berörda instanser redan förfogar över. För att underlätta fria dansgruppers deltagande i biennaler och andra dansfräm- jande arrangemang bör dock få disponera ökade utvecklingsmedel. Dans-Produktion-Service (DPS) är en förmedlingsagentur för dansare, som drivs på försök av Stiftelsen /96. Ett visst stöd till driften har lämnats av , och . Den utvärdering som gjorts av verksam- heten visar att det finns ett behov av aktiv förmedling för att bredda marknaden för den nutida danskonsten. Regeringen finner det angeläget att försöksverksamheten ges möjlighet att fortgå under och bedömer att särskilda utvecklingsmedel bör tilldelas för detta ändamål . Regeringen avser att ge i upp- drag att följa verksamheten inom DPS och före treårsperiodens utgång redovisa slutsatser rörande formerna för den fortsatta verksamheten. Stöd till produktion av kortfilm fattade beslut om att skulle till- föras särskilda medel för insatser på filmområdet (prop. 1988/89:100 bil. F 5, bet. 1988/89:KrU16, rskr. 1988/89:183). Skälet var det ökade behovet av stöd till filmproduktion utöver det stöd som fördelades av . Man menade därvid att det saknades ett organ som kunde ge bidrag till experimentell film, utan att det förut- sattes att försöken i varje fall skulle resultera i en visningsfärdig produkt, och att den konstnärliga yttrandefriheten och mångfalden skulle öka om det fanns fler organ som gav bidrag till icke kommersiell konstnärligt syftande film. filmstöd har kommit att få allt större betydelse för filmarna. Från kortfilmare har också framhållits att deras möjligheter att få ekonomiskt bidrag från andra håll beskurits . Kort- filmsproduktion är förenad med stora kostnader och nämndens bidrag utgör oftast en nödvändig del av den totala finansieringen. Stödet till kortfilmsproduktion kan lämnas till konstnärer som kan visa ett dokumenterat arbete av god konstnärlig kvalitet. Vid fördelningen skall hänsyn också tas till de sökandes ekonomiska förhållanden. Bidra- gen skall vara tillräckligt stora för att ge mottagaren möjlighet att ägna sig åt sin konst. Både unga och mer etablerade konstnärer skall stödjas.