prop · GL031D11 · 1998-01-01 00:00:00 — Den nuvarande definitionen av gift i BTP- sammanhang inkluderar, förutom dem som är gifta och lever tillsammans, även dem som varit gifta med varandra, eller dem som har eller har haft barn tillsammans, och stadigvarande bor ihop. Samlevnadsmönstren har dock successivt förändrats. lever många tillsammans under ekonomisk hushållsgemenskap utan att vara gifta eller ha gemensamt barn. Det är då främst fråga om yngre personer men även äldre bor ihop i samboförhållanden. I fråga om bostadsbidrag likställs redan samboförhållande med gifta. Det är ur administrativ synpunkt och rättvisesynpunkt rimligt att motsvarande gäller även vid beräkning av bostadstillägg. Regeringen anser att man och kvinna som lever tillsammans och är skrivna på samma adress skall likställas med makar vid beräkningen av BTP om inte skäl visas för annat. Av lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap följer att två personer av samma kön som registrerat partnerskap skall betraktas som makar. Det innebär att de även i BTP-sammanhang skall behandlas som makar. Det finns emellertid situationer då man och kvinna sammanbor då det inte är motiverat att betrakta dem som makar. Exempel på detta är mor och son, syskon eller andra som är nära släkt. I dessa fall kan personerna aldrig vara gifta varför de naturligen inte heller kan betraktas som gifta i BTP-sammanhang. I lagen föreslås också att man och kvinna som sammanlever inte skall betraktas som gifta om skäl finns för annat. Ett sådant exempel kan vara när de visserligen sammanlever men där det av omständigheterna visas att den ena personen även kan ses som inneboende. Det får då ankomma på pensionären att visa att det inte är fråga om ett samboförhållande. För att undvika att tillämpningen upplevs som stötande bör det inte ställas alltför stora krav på pensionären för att visa detta. I 10 kap. 1 § lagen (1962:381) om allmän försäkring regleras, på motsvarande sätt som i nuvarande BTP- regler, vilka som skall anses som gifta i pensionshänseende. Vi föreslår ingen ändring härvidlag, vilket innebär att det med förslaget kommer att finnas en skillnad mellan makebegreppet i pensionshänseende och i BTP-hänseende. Inte heller föranleder nu föreslagen ändring någon ändring såvitt avser beräkningen vid inkomstprövning av änkepension. Det är emellertid också skillnad på BTP, som skall täcka en gemensam bostadskostnad, och folkpensionen som är en individuell grundpension för mer individuella levnadsomkostnader. Förslaget beräknas medföra minskade utgifter om . Förändringen förutsätter viss administrativ förberedelse samt möjlighet att lämna förhandsinformation till dem som omfattas av förändringen Regeringen anser därför att det ändrade beräkningssättet bör träda i kraft . Utbildningsbidrag skall vid beräknandet av BTP anses vara årsinkomst Regeringens förslag: Vid beräkning av BTP och inkomstprövad änkepension skall utbildningsbidrag som utges vid arbetsmarknadsutbildning räknas in i årsinkomsten. Skälen för regeringens förslag: samordnas utbildningsbidrag med änkepension. Däremot sker ingen samordning mellan arbetslöshetsersättning och änkepension. Samordningen innebär att utbetalning av utbildningsbidrag reduceras krona för krona mot utbetalning av dessa förmåner. Regeringen reglerar genom förordning vilka förmåner som skall samordnas med utbildningsbidraget. På grund av samordningen av utbildningsbidraget upptas inte utbildningsbidraget som inkomst vid inkomstprövning av BTP och änkepension. tas t.ex. bostadsbidraget upp som inkomst. Regeringen avser att avskaffa samordningen av utbildningsbidraget med änkepensionen. Skälet till detta är att utbildningsbidrag på grund av samordningen vid jämförelse med t.ex. arbetslöshetsersättning varit mindre förmånligt för kvinnor som uppbär änkepension. En kvinna som erhållit änkepension och utbildningsbidrag har fått sitt utbildningsbidrag reducerat krona mot krona av änkepensionen. För en kvinna som istället erhållit änkepension i kombination med arbetslöshetsersättning har ingen samordning skett istället har arbetslöshetsersättningen gjort att BPT reducerats med som högst av ersättningen och sedan änkepensionen med som högst . Då arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag beräknas på samma sätt har detta lett till att det varit förmånligare att erhålla arbetslöshetsersättning än utbildningsbidrag för kvinnor med änkepension. Regeringen vill skapa förutsättningar för att kvinnor som har änkepension fritt skall kunna välja en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som berättigar till utbildningsbidrag utan att förlora ekonomiskt på detta jämfört med att erhålla arbetslöshetsersättning. Ersättning från arbetslöshetskassa upptas som inkomst vid beräkning av BTP och folkpension i form av änkepension. Regeringen anser att det bör gälla samma förutsättningar för de båda ersättningsformerna arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Därför föreslår regeringen att utbildningsbidrag skall ingå i beräkningen av årsinkomst vid beräkning för BTP och folkpension i form av änkepension. Den föreslagna förändringen innebär att ett fåtal personer får en reducering av sitt BTP. Ett exempel på detta är om en person som är förtidspensionerad uppbär utbildningsbidrag. reduceras inte denna persons BTP av utbildningsbidraget. Då utbildningsbidraget enligt förslaget ingår som inkomst vid beräkning av BTP sänker detta BTP-nivån. En jämförelse måste dock göras med en förtidspensionerad som har arbetsinkomst eller arbetslöshetsersättning. Dessa inkomster reducerar BTP. Denna förändring innebär att utbildningsbidrag behandlas på samma sätt som arbetsinkomst eller arbetslöshetsersättning vid beräkning av BTP. Andra som kan beröras är ett gift par då en make är pensionär och har BTP och den andra maken har utbildningsbidrag. Deras inkomster räknas då ihop vid inkomstprövningen av BTP. Detta ger också ett lägre BTP då utbildningsbidraget enligt förslaget räknas som inkomst. Dock innebär förändringen även här att utbildningsbidrag behandlas på samma sätt som arbetsinkomst eller arbetslöshetsersättning vid beräkning av BTP. Regeringen föreslår att förändringen skall träda i kraft . Höjd kompensationsgrad för BTP Regeringens förslag: Den del av bostadskostnaden inom intervallet som kan ersättas med bostadstillägg höjs till . Skälen för regeringens förslag: sänktes den del av bostadskostnaden som kan ersättas med bostadstillägg. Detta var en del av regeringens arbete med att sanera statens finanser. Utvecklingen av statens finanser vänder . Det är därför möjligt att förbättra den fördelningspolitiska profilen på pensionssystemet. Bostadstillägget till pensionärer är den del av pensionssystemet som har den bästa fördelningspolitiska träffsäkerheten Därför väljer regeringen nu att höja ersättningsnivån i bostadstillägget till . Denna förändring påverkar ekonomin positivt för de ca 500 000 pensionärer med de minsta ekonomiska marginalerna. Förändringen innebär att nivån för den högsta ersättningen höjs med ca , från till . Den genomsnittliga höjningen av bostadstillägget blir ca . Den föreslagna förändringen kommer varaktigt öka kostnaderna för anslaget med ca . 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 11