prop · GL03107 · 1998-01-01 00:00:00 — En annan tidigare kontroversiell frågan gällde domstolens jurisidiktion. Enligt konventionen krävs det att konventionsstaten har erkänt domstolens jurisdiktion för att ett klagomål mot konventionsstaten skall kunna prövas av domstolen och staten bli bunden av domstolens domar. har sådant erkännande lämnats av samtliga konventionsstater. Förutom att övervakningssystemet i viss mån blivit otidsenligt, har det stadigt ökade antalet klagomål aktualiserat behovet av en reform av hela övervakningssystemet. Den förhållandevis stora tillströmningen av klagomål torde huvudsakligen bero på att konventionen blivit allt mer känd . Det kan nu beräknas ta mellan fyra och att få ett ärende slutligen avgjort av domstolen eller ministerkommittén. Systemet behöver därför effektiviseras och handläggningstiderna kortas ned. Det nuvarande stystemet behöver även anpassas till det allt större antalet konventionsstater. är 40 stater medlemmar i . Efter att ha diskuterat olika reformförslag och utan att kunna enas, uppnådde ministerkomittén en kompromiss . gav styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH) i uppdrag att utarbeta en konventionsändring som innebar att det nuvarande övervakningssystemet skulle ersättas med en domstol med heltidsanställda ledamöter. Domstolen skulle ha ett effektivt system för sållning av mål och en effektiv förlikningsprocedur. Vidare skulle kvalitet och konsekvens i rättskipningen säkerställas med möjlighet till omprövning i ärenden som ger upphov till allvarliga frågor om konventionens tolkning och tillämpning. I Wiendeklarationen beslutade stats- och regeringscheferna om en reformerad övervakningsmekanism för . Reformens syfte angavs vara att stärka fri- och rättighetsskyddets effektivitet, att förkorta förfarandet och att upprätthålla den nuvarande höga kvaliteten. fick i uppdrag att utarbeta ett tilläggsprotokoll enligt vissa riktlinjer. antog tilläggsprotokoll nr 11 . öppnades protokollet för undertecknande. 4.2 Den nya en översikt Tilläggsprotokoll nr 11 till består av sju artiklar. Enligt artikel 1 skall avdelningarna II-IV i konventionen (artiklarna 19- 56) och tilläggsprotokoll nr 2 ersättas med en ny avdelning II (artiklarna 19-51). I artikel 2 ges vissa följdändringar i bl.a. tilläggsprotokollen nr 1, 4, 6 och 7. Vidare ges rubriker till samtliga artiklar i konventionen och tilläggsprotokollen. För en närmare genomgång av innehållet i de enskilda artiklarna hänvisas till prop. 1994/95:115 s. 20-27. I korthet innebär reformen följande. Genom tilläggsprotokoll nr 11 förändras övervakningssystemet enligt konventionen. En ny europeisk domstol för de mänskliga rättigheterna () inrättas och ersätter den tidigare kommissionen och domstolen (artikel 19). Den nya domstolen har, till skillnad från den tidigare, heltidsanställda ledamöter. Domstolen skall ha lika många ledamöter som konventionsstater (artikel 20). Ledamöterna väljs av den parlamentariska församlingen från en lista om tre personer som nominerats av respektive stat (artikel 22). Ledamöterna väljs för av (artikel 23). Domstolen kan sammanträda i kommittéer sammansatta av tre ledamöter, i kamrar sammansatta av sju ledamöter eller i stor sammansättning med sjutton ledamöter ( ) (artikel 27) samt i plenum (artikel 26). En kommitté skall pröva om klagomålet skall avvisas. Ett beslut att avvisa ett klagomål måste vara enhälligt. Beslutet är slutligt (artikel 28). Sådana mål som inte avvisas av kommittén skall prövas av en kammare. Kammaren prövar slutligt om målet skall tas upp till prövning och får avvisa ett mål som inte har avvisats av en kommitté. Om målet tas upp avgör kammaren målet i sak genom en dom (artikel 42). En kammare kan, om ett mål ger upphov till en allvarlig fråga som rör tolkningen av konventionen, hänskjuta målet till domstolen i stor sammansättning (artikel 30). I undantagsfall kan parterna begära att en kammares dom skall omprövas av domstolen i stor sammansättning (artikel 43). Omprövning sker endast efter att en särskild avdelning har beviljat prövningstillstånd. Prövningstillstånd skall beviljas om målet ger upphov till en allvarlig fråga som rör tolkningen av konventionen eller är av stor allmän betydelse. En dom som meddelas av domstolen i stor sammansättning är slutlig. En dom meddelad av en kammare blir slutlig när parterna förklarat sig avstå från omprövning, en begäran om omprövning ej framställts från domen eller när en sådan begäran avslagits (artikel 44). Domstolen prövar både mellanstatliga mål (artikel 33) och enskilda klagomål (artikel 34). Domstolens jurisdiktion gäller i förhållande till samtliga konventionsstater och följer direkt av anslutningen till tilläggsprotokoll nr 11. kommer med den nya ordningen inte att avgöra frågor om konventionsbrott. Dess roll i övervakningssystemet begränsas till att övervaka efterlevnaden av domstolens domar och dess egna beslut. 4.3 Inkorporering av tilläggsprotokoll nr 11 Regeringens förslag: Tilläggsprotokoll nr 11 skall inkorporeras med svensk rätt genom en ändring i lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Lagen skall inte längre omfatta de tilläggsprotokoll som upphävs eller ersätts av tilläggsprotokoll nr 11. Skälen för regeringens förslag: har godkänt tilläggsprotokoll nr 11 till (prop. 1994/95:115, bet. 1994/95:UU12, rskr. 1994/95:214) och har ratificerat tilläggsprotokollet. Protokollet träder i kraft i den månad som följer efter en period efter det att samtliga konventionsstater uttryckt sitt samtycke till att vara bundna av protokollet (artikel 4 i tilläggsprotokoll nr 11). Vid godkännande av tilläggsprotokoll nr 11 gick det inte att förutse när protokollet skulle träda i kraft. Regeringen föreslog därför inte i några lagändringar med anledning av godkännandet. Tilläggsprotokoll nr 11 har ratificerats av samtliga konventionsstater (, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , f.d. jugoslaviska republiken , , och ). Protokollet träder i kraft . har inkorporerat och tilläggsprotokollen nr 1-9 genom lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I lagen anges att och tilläggsprotokollen skall gälla som lag här i landet. Regeringen föreslår att tilläggsprotokoll nr 11 inkorporeras med svensk lag genom en ändring i lagen om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Lagen föreslås träda i kraft . Lagen skall inte längre omfatta de tilläggsprotokoll som upphävs eller ersätts av tilläggsprotokoll nr 11. kommer kommissionen att fortsätta att handlägga ärenden som tagits upp till prövning enligt den gamla processordningen. Se vidare författningskommentaren i avsnitt 8. Bilagan till lagen om den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna innehåller konventionens och tilläggsprotokollens engelska och franska originaltexter. Dessa texter utgör lagtext i . De ändringar och tillägg som successivt har skett genom olika tilläggsprotokoll har tidigare inte arbetats in i och dess tilläggsprotokoll. Dessa har istället publicerats separat. För att det enkelt skall gå att hitta den gällande lydelsen av konventionen och tilläggsprotokollen föreslår regeringen att och tilläggsprotokollens originaltexter omtrycks i sin gällande lydelse. 5 En ny svensk översättning av Regeringens förslag: En ny svensk översättning av och tilläggsprotokollen skall bifogas lagen om ändring i lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Skälen för regeringens förslag: I samband med att och tilläggsprotokollen inkorporerades med svensk lag anförde regeringen att den svenska översättningen av konventionen var bristfällig (prop. 1993/94:117 s. 46 f.) Bristerna gällde för det första att de ändringar av konventionen som skett genom vissa av tilläggsprotokollen inte hade arbetats in i texten. För det andra fanns det skäl att överväga om vissa valda svenska uttryck på det mest adekvata sättet motsvarar originaltexterna. Enligt regeringens bedömning borde därför konventionen, med den lydelse som den fått genom vissa av tilläggsprotokollen, liksom tilläggsprotokollen i övrigt, översättas på nytt. initierades därför arbetet med en ny översättning av konventionen och tilläggsprotokollen. Ambitionen var att den nya texten skulle kunna föreläggas innan den fattade beslut i lagstiftningsärendet. När översättningsarbetet var avslutat hade emellertid redan beslutat lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Den nya översättningen togs in som en bilaga till utskottets betänkande (bet. 1994/95:KU 5). De skäl som föranledde arbetet med en ny översättning av konventionen och tilläggsprotokollen är alltjämt gällande. Dessutom bör de omfattande ändringar som genomförs genom tilläggsprotokoll nr 11 arbetas in i den svenska översättningen. Vid arbetet med översättningen av tilläggsprotokoll nr 11 har därför beaktats den terminologi som har använts i den nya svenska översättningen av konventionen. Regeringen föreslår därför att en ny svensk översättning tas in i bilagan till lagen om ändring i lagen om den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. 6 Immunitet och privilegier 6.1 Immunitet och privilegier för domstolens ledamöter i den nya Europadomsolen har under utövandet av sitt ämbete rätt till de privilegier och den immunitet som anges i artikel 40 i stadga och i de avtal som ingåtts i enlighet med den artikeln (artikel 51). Ett sådant avtal är protokoll nr 6 till allmänna överenskommelse om privilegier och immunitet. Protokollet antogs av och öppnades för undertecknande . Regeringen undertecknade protokoll nr 6 med förbehåll för ratifikation. Protokollet träder i kraft som den nya domstolen påbörjar sin verksamhet, dvs. Protokollet är avfattat på engelska och franska, vilka texter har samma giltighet. Dessa originaltexter och en översättning till svenska finns i bilaga 1. Protokollet innehåller bestämmelser om privilegier och immunitet som finns i protokoll nr 4 och 5 till den allmänna överenskommelsen. ratificerade den allmänna överenskommelsen (prop. 1950:108) och protokoll nr 4 (prop. har däremot inte ratificerat protokoll nr 5 som rör skattefrihet för kommissionens och domstolens ledamöter. Protokoll nr 6 kommer att ersätta protokoll nr 4 och 5 såvitt avser ledamöterna i den nya domstolen. kommer protokoll nr 4 och 5 fortsätta vara tillämpliga för kommissionens ledamöter vid handläggningen av klagomål som tagits upp till prövning . Protokollet har utarbetats av expertkommittén för reformering av övervakningssystemet enligt konventionen (DH-PR), som är ett underorgan till styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH). Protokollets innehåll Innehållet i protokoll nr 6 har anpassats till den nya domstolens funktion med heltidsanställda domare. I artikel 1 anges att en ledamot av domstolen tillsammans med sin make och sina underåriga barn, utöver den immunitet och de privilegier som anges i artikel 18 i den allmänna överenskommelsen, skall åtnjuta immunitet och privilegier motsvarande vad som gäller för diplomatiska sändebud. Artikeln är avfattad på samma sätt som artikel 16 i den allmänna överenskommelsen i syfte att lämna domstolens ledamöter samma lättnader som beviljas generalsekreterare och biträdande generalsekreterare. Därigenom har de materiella bestämmel- serna anpassats till vad som regelmässigt gäller för ledamöter vid internationella domstolar. Genom att hänvisning sker till artikel 18 i den allmänna överenskommelsen tillerkänns domstolens ledamöter även: - immunitet mot varje rättsligt förfarande riktat mot dem som grundas på vad de sagt, skrivit eller gjort i samband med sin tjänsteutövning, - skattefrihet för lön och annan inkomst de erhåller från , - tillsammans med make och underåriga barn, befrielse från invandringsrestriktioner och bestämmelser som utlänningsregistrering, - samma privilegier i fråga om valutaväxling som tillerkänns diplomatiska tjänstemän, - tillsammans med make och underåriga barn, samma möjligheter till återresa till hemlandet vid internationell kris som tillerkänns diplomatiska sändebud, - rätt att tullfritt införa möbler och tillhörigheter när de tillträder sin befattning liksom att tullfritt återföra samma egendom till hemlandet då deras tjänst upphör. I övrigt motsvarar innehållet i protokoll nr 6 till den allmänna överenskommelsen i allt väsentligt vad som gäller enligt protokoll nr 4 och 5. I artikel 2 definieras vad som skall förstås med termen ledamot av domstolen. I artikel 3 anges att immuniteten i fråga om rättsligt förfarande med avseende på muntliga och skriftliga uttalanden samt åtgärder som vid- tagits i tjänsten skall bestå också efter det att en domstolsledamot från- trätt sitt uppdrag. Denna reglering är avsedd att tillförsäkra ledamöterna fullständig yttrandefrihet och fullständigt oberoende vid fullgörandet av sina uppgifter. I artikel 4 framhålls att syftet med protokollets regler om immunitet och privilegier är att säkerställa ledamöternas självständiga fullgörande av sitt uppdrag. Vidare anges formerna för hur immuniteten kan hävas och villkoren för ett sådant beslut. Artikel 5 behandlar vilken immunitet och vilka privilegier som tillerkänns domstolens kanslichef och dess biträdande kanslichef samt anger att formerna för hur deras immunitet kan hävas och villkoren för ett sådant beslut är desamma som vad som gäller för ledamöterna. Dom- stolen är skyldig att underrätta medlemsstaterna om namnet på dessa personer för att undvika osäkerhet om vem som omfattas av artikeln. Utformningen av punkt 4 i artikeln är ny och anger formerna för hur immuniteten för övriga tjänstemän vid domstolens kansli kan hävas och villkoren för ett sådant beslut. I artikel 6 anges att domstolens, ledamöternas och kansliets dokument skall vara okränkbara såvitt de angår domstolens verksamhet samt att medlemsstaterna inte får försena eller censurera den korrespondens som sänds i domstolens verksamhet. Artikel 7 slår fast att en förutsättning för undertecknande av protokollet är att staten ifråga har undertecknat den allmänna överenskommelsen. Vidare anges på vilket sätt statens samtycke att vara bunden av protokollet kan uttryckas. Slutligen anges att general- sekreterare är depositarie för protokollet. Artikel 8 behandlar tidpunkten för protokollets ikraftträdande. 6.2 Immunitet m.m. för personer som deltar i rättegång inför har också utarbetats en överenskommelse om immunitet m.m. för personer som deltar i rättegång inför domstolen. Överenskommelsen antogs av och öppnades för undertecknande . Regeringen undertecknade överenskommelsen , med förbehåll för ratifikation. Överenskommelsen träder i kraft som den nya domstolen påbörjar sin verksamhet, dvs. under förutsättning att den då har ratificerats av minst tio stater. Överenskommelsen är avfattad på engelska och franska, vilka texter har samma giltighet. Dessa originaltexter och en översättning till svenska finns i bilaga 2. Överenskommelsen ersätter överenskommelsen om personer som medverkar i förfaranden vid europeiska kommissionen och domstolen för de mänskliga rättigheterna. Överenskommelsen medför inga förändringar i sak. kommer överenskommelse fortsätta vara tillämplig vid handläggningen av de klagomål som fram till handläggs i kommissionen. Överenskommelsen har utarbetats av expertkommittén för reformering av övervakningssystemet enligt konventionen (DH-PR) och styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH). Överenskommelsens innehåll I artikel 1 anges vilken krets av personer som omfattas av överens- kommelsen. Det är personer som deltar i rättegång inför domstolen som part eller parts ombud eller rådgivare. Det är vidare vittnen och sak- kunniga som kallats att inställa sig inför domstolen. Det är slutligen andra personer som domstolens ordförande anmodat delta i rättegång. Överenskommelsen är tillämplig på såväl mellanstatliga som enskilda klagomål, vid handläggning både enligt konventionens bestämmelser och domstolens rättegångsregler samt vid handläggning inför ministerkommittén. Artikel 2 slår fast att de personer som omfattas av överenskommelsen åtnjuter immunitet mot varje rättsligt förfarande riktat mot dem som grundas på vad de sagt inför domstolen eller skrivit eller gett in som bevisning till denna. Immuniteten omfattar dock inte motsvarande uttalanden som görs utanför domstolen. Staterna är enligt artikel 3 skyldiga att respektera att de personer som omfattas av överenskommelsen har rätt att fritt kommunicera med domstolen. Såvitt avser frihetsberövade personers kommunikation med domstolen har bestämmelsen i punkt 2 a utformats med hänsyn till dom i målet mot , Ser. A, Vol. 233, särskilt stycke 62 och 63. Artikel 4 behandlar vilka rättigheter som tillkommer de personer som omfattas av överenskommelsen vid resa till och från domstolen i samband med rättegång. Artikel 5 anger att syftet med immuniteten är att tillförsäkra de personer som omfattas av överenskommelsen den yttrandefrihet och det oberoende som behövs för att de skall kunna utöva sina rättigheter och utföra sina skyldigheter i förhållande till domstolen. Vidare anges formerna för hur deras immunitet kan hävas och villkoren för ett sådant beslut. Enligt artikel 6 har innehållet i konventionen och dess protokoll företräde framför bestämmelserna i denna överenskommelse. I artikel 7 anges på vilket sätt statens samtycke till att vara bunden av överenskommelsen kan uttryckas samt att general- sekreterare är depositarie för överenskommelsen. Artikel 8 behandlar tidpunkten för protokollets ikraftträdande. Artikel 9 innehåller en bestämmelse om att en stat genom en särskild förklaring kan utsträcka överenskommelsens tillämpningsområde till att omfatta också sådana territorier för vars internationella förbindelser den staten svarar. Artikel 10 anger att överenskommelsen gäller för obegränsad tid samt beskriver depositariens skyldigheter. Artikel 11 behandlar formen för uppsägning av överenskommelsen. 6.3 Godkännande av avtalen Regeringens förslag: godkänner protokoll nr 6 till allmänna överenskommelse om privilegier och immunitet och överenskommelsen om personer som deltar i rättegång inför den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Skälen för regeringens förslag: har genom att ratificera till protokoll nr 11 till åtagit sig att tillförsäkra den nya domstolens ledamöter, dess kanslichef och biträdande kanslichef viss immunitet och vissa privilegier vid deras tjänsteutövning. Genom bestämmelserna i protokoll nr 6 till allmänna överenskommelse om privilegier och immunitet erhåller denna personkrets immunitet och privilegier motsvarande vad som gäller för ledamöter vid andra internationella domstolar, såom den i och de internationella tribunalerna för f.d. och . Ledamöterna, en från varje konventionsstat, är heltidsanställda vid domstolen och förutsätts vara bosatta där domstolen har sitt säte. De personer som medverkar i rättegång inför och har ansetts böra tillerkännas viss immunitet och vissa andra förmåner för att på ett från staten oberoende sätt kunna utöva sina rättigheter. Föreskrifter härom finns överenskommelse om personer som medverkar i förfaranden vid europeiska kommissionen och domstolen för de mänskliga rättigheterna. För att ge motsvarande skydd för dem som uppträder inför den nya har utarbetats en ny överenskommelse som ersätter överenskommelse. Det materiella innehållet i de båda överenskommelserna är detsamma. är part till överenskommelse och det är därför naturligt att tillträder också den nya överenskommelsen. Det är angeläget att godkänner avtalen innan den nya domstolen påbörjar sin verksamhet. 6.4 Lagstiftningsåtgärder Regeringens förslag: Lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall skall gälla ledamöter och personer som deltar i rättegång inför domstolen. Lagen skall inte längre omfatta de internationella överenskommelser som inte kommer att tillämpas efter . Skälen för regeringens förslag: Frågor om immunitet och privilegier för internationella organ och personer med anknytning till sådana organ regleras i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Enligt 4 § denna lag åtnjuter vissa, i en bilaga till lagen angivna organ och personer med anknytning till sådana, organ immunitet och privilegier enligt vad som bestämts i stadga eller avtal som är i kraft i förhållande till . Bilagan bör också omfatta den nya ledamöter och de personer som uppträder inför domstolen och måste därför kompletteras med två nya punkter, 53 och 54. Den föreslagna lagändringen bör träda i kraft som den nya domstolen påbörjar sin verksamhet, dvs. Klagomål som tagits upp till prövning av kommissionen skall även fortsättningsvis handläggas av kommissionens ledamöter . Efter kommer vissa överenskommelser inte längre att tillämpas; det är protokoll nr 2 och protokoll nr 4 till allmänna överenskommelse om privilegier och immunitet (SÖ 1956:74 och 1962:55) samt överenskommelsen om personer som medverkar i förfaranden vid europeiska kommissionen och domstolen för de mänskliga rättigheterna (SÖ 1971:48). Protokollet och överenskommelsen saknar bestämmelser om att de tidigare överenskommelser som på grund av de senare överenskommelsernas ikraftträdande inte längre kommer att tillämpas, med automatik skall upphöra att gälla. Regeringen avser därför att i samband med beslutet om ratifikation av det nya protokollet och den nya överenskommelsen också besluta om ensidig uppsägning av de protokoll och den överenskommelse som kommer att bli obsoleta, med verkan . 7 Kostnader Regeringens förslag innebär att bestämmelserna i tilläggsprotokoll nr 11 till inkorporeras med svensk lag. Genom protokollet ändras övervakningssystemet enligt konventionen. De nuvarande konventionsorganen, den europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna och den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, avskaffas och en ny domstol inrättas. Domstolens utgifter inklusive löner skall bekostas av (artikel 50 i ). Förslagen leder därför inte till ökade kostnader för det allmänna. 8 Författningskommentar 8.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna Lagen har omarbetats språkligt. Bestämmelserna i tilläggsprotokoll nr 2 (rådgivande yttranden) har arbetats in i konventionstexten (artiklarna 47-49). Vidare upphäver tilläggsprotokoll nr 11 i och med sitt ikraftträdande tilläggsprotokoll nr 9 (tilläggsprotokoll nr 11, artikel 2, punkt 8). Dessa två protokoll skall därför inte fortsätta att vara svensk lag efter det att tilläggsprotokoll nr 11 har trätt i kraft. processuella bestämmelser har tidigare ändrats genom tilläggsprotokollen nr 3, 5 och 8. Bestämmelserna i tilläggsprotokoll nr 11 ersätter dessa ändringar. Kommissionen kommer emellertid att handlägga sådana ärenden som tagits upp till prövning (tilläggsprotokoll nr 11, artikel 5, punkt 3). är den gamla processordningen tillämplig på kommissionens handläggning. Tilläggsprotokoll nr 10, som rör omröstningsreglerna i ministerkommittén vid prövning enligt artikel 32 enligt konventionen, ratificerades av . Detta protokoll har dock inte trätt i kraft. Eftersom inte kommer att avgöra frågor om konventionsbrott efter inrättandet av den nya Eurpadomstolen, saknar protokollet numera betydelse. I bilagan omtrycks de engelska och franska originaltexerna. I texterna har arbetats in de ändringar och tillägg som skett genom tilläggsprotokoll nr 11. Bilagan innehåller dessutom en ny översättning av de gällande originaltexterna till svenska.