prop · GL0317 · 1998-01-01 00:00:00 — Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . 2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet Härigenom föreskrivs att 28 § lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 28 § Ansökan om åtgärd, granskningsledarens beslut enligt 15 § och begäran om undantagande enligt denna lag prövas av länsrätten i det län där den som åtgärden avser hade sin hemortskommun året före det kalenderår då framställningen görs. Vid bestämmande av hemortskommun gäller bestämmelserna i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt i tillämpliga delar. Om det inte finns någon sådan länsrätt är länsrätten i det län behörig där beslut om åtgärd skall verkställas eller har verkställts. Ansökan om åtgärd, granskningsledarens beslut enligt 15 § och begäran om undantagande enligt denna lag prövas av den länsrätt inom vars domkrets den som åtgärden avser hade sin hemortskommun året före det kalenderår då framställningen görs. Vid bestämmande av hemortskommun gäller bestämmelserna i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt i tillämpliga delar. Om det inte finns någon sådan länsrätt är den länsrätt behörig inom vars domkrets beslut om åtgärd skall verkställas eller har verkställts. Denna lag träder i kraft . 2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 § Beslut av skattemyndigheten får överklagas av sökanden hos länsrätten i det län där skattemyndigheten är belägen från det sökanden fått del av beslutet. beslut får överklagas av hos samma länsrätt för beslutet. Beslut av skattemyndigheten får överklagas av sökanden hos den länsrätt inom vars domkrets beslutet har fattats, från det sökanden fått del av beslutet. beslut får överklagas av hos samma länsrätt för beslutet. Om länsrätten helt eller delvis bifallit ett överklagande av sökanden, får skattemyndigheten överklaga länsrättens beslut. får överklaga ett beslut av länsrätten eller kammarrätten även om verket inte har fört det allmännas talan i målet. Om sökanden överklagar ett beslut, förs det allmännas talan i länsrätten och kammarrätten av skattemyndigheten. Överklagar skall det allmännas talan föras av verket. för det allmännas talan i Regeringsrätten. får uppdra åt en tjänsteman vid en skattemyndighet att företräda verket i allmän förvaltningsdomstol. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning gav regeringen i uppdrag att lämna förslag till de åtgärder som krävdes i fråga om domkretsindelning m.m. i västra med anledning av regeringens förslag att , samt , utom och kommuner, läggs samman till ett län . I riktlinjerna för uppdraget angav regeringen att skulle analysera olika alternativ samt ange vilka lösningar som verket förordade. I fråga om länsrätterna innebar uppdraget att skulle redovisa lagtekniska och andra konsekvenser samt för- och nackdelar som är förenade med dels ett bibehållande av den nuvarande organisationen med tre länsrätter i västra , dels en sammanslagning av dem till en domstol med verksamhet på flera orter. redovisade rapporten m.m. i (DV rapport 1997:4). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 1. lagförslag finns i bilaga 2. har gett de domstolar, andra myndigheter och organisationer som närmast berörs av förslaget tillfälle att lämna synpunkter på förslaget. En sammanställning av synpunkterna finns tillgänglig i (dnr Ju 97/2485). De domstolar och andra myndigheter som närmast berörs av förslaget har beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till proposition. En sammanställning av synpunkterna finns tillgänglig i (dnr Ju 97/2485). Lagförslaget innebär i huvudsak en justering av länsrätternas domkretsar. De ändringar som föreslås är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Bakgrund och utgångspunkter har beslutat att , samt utom och kommuner skall läggas samman till ett län, , (prop. 1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228). och kommuner skall föras till . Bildandet av aktualiserar flera frågor om såväl domstolars som andra myndigheters verksamhetsområden i västra . Länsindelningen ligger bl.a. till grund för länsrättsorganisa- tionen, som är reglerad i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. I samband med bildandet av län redovisade regeringen sin principiella syn i fråga om verksamhetsområden för regionala offentliga organ vid en sammanläggning av län (prop. 1995/96:224 s. 41). Regeringen uttalade att utgångspunkten bör vara att en förändrad länsindelning också kommer till uttryck i en motsvarande justering av verksamhetsområdena för offentliga organ i regionen med länet som indelningsgrund. En utredning, domstolskommitté (Ju 1995:05, dir. 1995:102 och dir. 1997:50), gör en översyn av den organisatoriska strukturen inom domstolsväsendet. En annan utgångspunkt bör därför vara att de lösningar som väljs skall vara så flexibla att andra lösningar kan väljas sedan kommittén har redovisat sitt uppdrag. När det gäller de frågor om indelning i domkretsar och andra verksamhetsområden som regleras i förordning anser regeringen att den nuvarande indelningen i huvudsak bör behållas oförändrad tills vidare. Det innebär bl.a. att nuvarande bör höra till Kammarrätten i , medan övriga delar av bör höra till Kammarrätten i . och kommuner, som kommer att höra till , bör dock föras från domkretsen för till domkretsen för . När det gäller tryckfrihets- och yttrandefrihetsmålen bör dessa enligt huvudregeln i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen koncentreras till en tingsrätt i det nya länet. Regeringens bedömning i dessa delar kräver justeringar i ett antal förordningar. 5 Länsrätterna Regeringens förslag: Bestämmelserna i 1 och 20 §§ lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar ändras dels så att det blir möjligt att ha flera länsrätter i varje län, dels så att kravet på nämndemännens anknytning till kammarrätternas och länsrätternas domkretsar bevaras. Förslaget att det skall vara möjligt med flera länsrätter i ett län föranleder följdändringar i ett antal författningar. förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Myndigheter som har yttrat sig över : Länsrätten i , Länsrätten i samt Länsrätten i anser att den nuvarande ordningen med tre länsrätter bör behållas. De anser vidare att benämningen länsrätt kan behållas även om inte domstolarnas verksamhetsområden utgörs av län. Skälen för regeringens förslag: I samband med bildandet av län uttalade regeringen följande när det gällde länsrätterna (prop. 1995/96:224 s. 42). pågår en översyn av den organisatoriska strukturen inom domstolsväsendet (dir. 1995:102). Enligt direktiven skall utredningen domstolskommitté (Ju 1995:05) i en första etapp lämna förslag till en ny organisation för domstolsväsendet som helhet. En av de övergripande utgångspunkterna är att samverkan mellan olika slag av domstolar på samma nivå, t.ex. mellan tingsrätter och länsrätter, skall utvecklas betydligt. Med tanke på kommitténs uppdrag är den lösning som väljs med avseende på länsrätterna i och den mest flexibla. Lösningen innebär att det endast kommer att finnas en länsrätt i län, men att verksamheten även i fortsättningen kommer att bedrivas i såväl som . Detta innebär att det finns möjlighet att på , sedan kommittén har redovisat sitt uppdrag, välja en annan lösning. Efter sammanläggningen av länsrätterna i har regeringen beslutat om tilläggsdirektiv till 1995 års domstolskommitté (dir. 1997:50). Enligt dessa får kommittén även överväga lösningar som innebär att tingsrätter och länsrätter läggs samman. Enligt regeringens mening bör man när det gäller länsrätterna i västra avvakta med att eventuellt ändra organisationen till dess ställning har tagits till de förslag som domstolskommitté kommer att lämna. De nuvarande tre länsrätterna i västra bör därför behållas tills vidare. Den föreslagna lösningen förutsätter att länsrätternas domkretsar uttryckligen regleras. Detta bör ske i förordning. Normalt utgör länet länsrättens domkrets. För de tre länsrätterna i kan länsrätternas respektive verksamhetsområde anges genom en uppräkning av de kommuner som ingår i länsrätternas domkretsar. Detta innebär inte någon annan skillnad jämfört med en länsindelning än att indelningen inte kommer att vara enhetlig för samtliga länsrätter i landet. Den lösningen hindrar inte heller att andra lösningar väljs sedan 1995 års domstolskommitté har redovisat sitt uppdrag. Domkretsarna för länsrätterna i bör omfatta de kommuner med undantag för och kommuner som vid utgången av ingår i , res- pektive . Regeringen gör bedömningen att den nuvarande målfördelningen mellan länsrätterna inte i någon större omfattning kommer att påverkas av att respektive domkrets utgörs av del av län. Länsrätterna i bör benämnas Länsrätten i , Länsrätten i och Länsrätten i . Förslaget att det skall bli möjligt med flera länsrätter i samma län föranleder ändringar i lagen (1971:289) om allmänna förvaltnings- domstolar. Det krävs bl.a. en ändring i 20 § i den nämnda lagen för att nämndemännens anknytning till kammarrätternas och länsrätternas domkretsar skall säkerställas. Dessutom krävs ändringar av mer lagteknisk karaktär i ett antal författningar. 6 Fastighetsdomstolarna Regeringens bedömning: , och bör behållas som fastighetsdomstolar i . Regeringens förslag: Bestämmelsen i 7 § lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål ändras så att kravet på nämndemännens anknytning till fastighetsdomstolarnas verksamhetsområden bevaras. bedömning och förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Myndigheter som har yttrat sig över : föreslår att och behålls som fastighetsdomstolar. har inte något emot att fastighetsmålen förs från tingsrätten. och anser att den nuvarande organisationen bör behållas. Skälen för regeringens bedömning och förslag: Det framgår av 1 och 2 §§ kungörelsen (1971:549) om fastighetsdomstol vilka tingsrätter som är fastighetsdomstolar. Regeringen anser att det inte finns skäl att göra någon mera ingripande ändring i organisationen av fastighets- domstolarna så länge den organisatoriska strukturen inom domstols- väsendet övervägs av domstolskommitté. , och bör därför även i fortsättningen vara fastighetsdomstolar. När det gäller fastighetsdomstolen vid handläggs ett mycket begränsat antal fastighetsmål där; endast 6 sådana mål kom in till tingsrätten . Det är därför inte motiverat att låta behålla sin behörighet i fråga om sådana mål. Regeringen avser att ändra kungörelsen om fastighetsdomstol i det avseendet. Med den föreslagna lösningen kommer verksamhetsområdet för respektive fastighetsdomstol i västra att utgöras av en del av ett län. Regeringen har för avsikt att göra de förordningsändringar som detta föranleder. För att nämndemännens anknytning till verksamhetsområdet för fastighetsdomstolarna skall säkerställas krävs en ändring i 7 § lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål. I övrigt krävs inte några lagändringar, eftersom den justering av verksamhetsområdena som regeringen avser att göra kan ske i förordning med stöd av 1 § i den nämnda lagen. 7 Kostnader Förslaget att det skall finnas tre länsrätter i medför inte några ökade kostnader. 8 Författningskommentar 8.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål 7 § Av ändringen framgår att nämndeman i fastighetsdomstol skall vara folkbokförd i det län eller den del av länet som hör till fastighetsdomstolen. Därigenom behålls kravet på nämndemännens anknytning till fastighetsdomstolarnas verksamhetsområden även i de fall verksamhetsområdet utgörs av en del av ett län. Ändringen föranleds av regeringens bedömning att det bör finnas tre fastighetsdomstolar i . 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar 1 § Ändringen i fjärde stycket innebär att det öppnas en möjlighet för regeringen att bestämma att det skall finnas fler än en länsrätt i samma län. Ändringen föranleds av regeringens förslag att det skall finnas tre länsrätter i men innebär att motsvarande lösning också kan väljas i andra sammanhang. Ändringen innebär vidare att det överlämnas till regeringen att bestämma om länsrätternas domkretsar. 14 § Ändringen i andra stycket föranleds av den nya ordningen att det kan finnas fler än en länsrätt i ett visst län. Domkretsindelningen kommer att framgå av förordning (se vid 1 §). 20 § Av ändringen i första stycket framgår att valbar till nämndeman i kammarrätt och länsrätt är den som är folkbokförd i det län eller den del av länet som ingår i domstolens domkrets. Genom ändringen behålls kravet på nämndemännens anknytning till länsrätternas och kammarrätternas domkretsar även i de fall domkretsen utgörs av en del av ett län. Ändringen föranleds av att det kommer att finnas tre länsrätter i . 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. 13 § Ändringen i första stycket innebär att mål som avses i paragrafen prövas av den länsrätt inom vars domkrets det lokala kontor hos kronofogdemyndigheten som handlägger målet om indrivning är beläget. 8.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. 10 § Ändringen innebär att beslut som avses i paragrafen överklagas till den länsrätt inom vars domkrets beslutet har fattats. Styrande för vilken länsrätt som skall pröva överklagandet är alltså var det skattekontor eller i förekommande fall det länsskattekontor som har fattat beslutet ligger. Syftet med ändringen är att undvika att dessa mål koncentreras till en av länsrätterna i . 8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:672) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus 13 § Ändringen i första stycket har samma innebörd och motiveras av samma skäl som anförs i avsnitt 8.4. Bestämmelsen har dessutom ändrats i redaktionellt hänseende. 8.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus 13 § Ändringen i första stycket har samma innebörd och motiveras av samma skäl som anförs i avsnitt 8.4. 8.7 Övriga förslag till lagändringar Ändringarna är av lagteknisk eller redaktionell karaktär och innebär i huvudsak att orden länsrätten i det län ersätts med orden den länsrätt inom vars domkrets . Sammanfattning av förslag DV föreslår att följande bör gälla från : - De tre länsrätterna i , och bibehåller sina nuvarande domkretsar. Som grund för domkretsindelningen anges de kommuner som ingår i de nuvarande länen, med undantag för och kommuner som förs över från till . Domstolarna bör benämnas Länsrätten i , Länsrätten i och Länsrätten i . En justering av domkretsarna för de tre länsrätterna bör ankomma på att föreslå. - Nuvarande bör alltjämt ingå i domkretsen för Kammarrätten i respektive . - och kommuner bör ingå i domkretsen för . - tingsrätts domkrets bör bestå av och kommuner. bör ta ställning till tingsrätts framtid. - , och bör alltjämt handlägga utsökningsmål. - Tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål bör i det nya länet handläggas endast vid tingsrätten i den ort där har sitt säte. - Fastighetsdomstolen i bör läggas ned. - Fastighetsdomstolarna i , och bör ha oförändrade domkretsar, vilka bör anges genom ett angivande av kommuner. - /i bör behålla sitt nuvarande verksamhetsområde. Verksamhetsområdet bör anges genom angivande av kommuner. lagförslag 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs att 1, 14 och 20 §§ lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Regeringsrätten är, i enlighet med vad i regeringsformen sägs, högsta allmänna förvaltningsdomstol. Den har sitt säte i . Kammarrätterna är allmänna förvaltningsdomstolar närmast under regeringsrätten. Kammarrätterna är kammarrätten i , kammarrätten i , kammarrätten i och kammarrätten i . Länsrätterna är allmänna förvalt- ningsdomstolar närmast under kam- marrätterna. I varje län finns en länsrätt. Länsrätterna är allmänna förvalt- ningsdomstolar närmast under kam- marrätterna. I varje län finns en länsrätt förutom i där det finns tre länsrätter. Om länsrätternas i domkretsar förordnar rege- ringen. 14 § Om det i lag eller annan författning föreskrivs att talan skall väckas vid eller överklagas till allmän förvaltningsdomstol, skall det göras vid en länsrätt. Ett beslut skall överklagas till den länsrätt inom vars län ärendet först prövats, om inte regeringen för ett visst slag av mål föreskriver något annat. Ett beslut skall överklagas till den länsrätt inom vars domkrets ärendet först prövats, om inte regeringen för ett visst slag av mål föreskriver något annat. Förekommer det vid mer än en länsrätt flera mål som har nära samband med varandra, får målen handläggas vid en av länsrätterna om det kan göras utan avsevärd olägenhet för någon enskild. Närmare föreskrifter om överlämnande av mål mellan länsrätter meddelas av regeringen. Lag (1994:435). 20 § Valbar till nämndeman i kam- marrätt och länsrätt är svensk medborgare, som är folkbokförd i länet och som inte är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Valbar till nämndeman i kam- marrätt och länsrätt är svensk medborgare, som är folkbokförd i länet eller den del därav som hör till kammarrättens eller länsrättens domkrets, och som inte är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Anställd vid domstol, skattemyndighet, länsstyrelse eller under länsstyrelse lydande myndighet, allmän försäkringskassa eller Riks- försäkringsverket får inte vara nämndeman. Detsamma gäller lagfaren domare, åklagare, polisman och advokat eller annan som har till yrke att föra andras talan inför rätta samt ledamot av skattenämnd eller social- försäkringsnämnd. Nämndeman i länsrätt får inte vara nämndeman i kam- marrätt. Den som har fyllt eller uppger något giltigt hinder är inte skyldig att ta emot uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att ta emot nytt uppdrag förrän . Rätten prövar självmant den valdes behörighet. Lag (1995:21). Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) Härigenom föreskrivs att 23 § kupongskattelagen (1970:624) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 23 § Försummar aktiebolag annan skyldighet enligt denna lag än skyldigheten att innehålla eller inbetala kupongskatt i föreskriven tid eller ordning, kan beskattnings- myndigheten förelägga bolaget att vid vite fullgöra förstnämnda skyldighet. Försuttet vite utdömes efter anmälan av beskattnings- myndigheten av länsrätten i det län där bolagets styrelse har sitt säte. Försummar aktiebolag annan skyldighet enligt denna lag än skyldigheten att innehålla eller inbetala kupongskatt i föreskriven tid eller ordning, kan beskattnings- myndigheten förelägga bolaget att vid vite fullgöra förstnämnda skyldighet. Försuttet vite utdömes efter anmälan av beskattnings- myndigheten av den länsrätt inom vars domkrets bolagets styrelse har sitt säte. I fråga om vite enligt första stycket gäller i övrigt 6 kap. 2 § samt 7 kap. 1 och 2 §§ taxeringslagen (1990:324). Lag (1993:463). Denna lag träder i kraft . 3 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter Härigenom föreskrivs att 20 § i lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 20 § Mål om betalningssäkring prövas av den länsrätt som är behörig i fråga om gäldenärens taxering till skatt enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt för det beskatt- ningsår, då framställning om betal- ningssäkring görs. Finns inte behörig domstol enligt vad som sagts, prövas målet av länsrätten i det län där verkställigheten kan äga rum. Mål om betalningssäkring prövas av den länsrätt som är behörig i fråga om gäldenärens taxering till skatt enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt för det beskatt- ningsår, då framställning om betal- ningssäkring görs. Finns inte behörig domstol enligt vad som sagts, prövas målet av den länsrätt inom vars domkrets verkställig- heten kan äga rum. Behörig att föra det allmännas talan är den skattemyndighet som är belägen inom länsrättens domkrets. Vad som föreskrivs i 6 kap. 15 och 16 §§ taxeringslagen (1990:324) gäller i tillämpliga delar i mål om betalningssäkring. Lag (1990:372). Denna lag träder i kraft . 4 Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 18 kap. 30 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18 kap. 30 § Länsrätten i det län där fastigheten är belägen beslutar om besiktning på framställning av skattemyndigheten. Lag (1993:1193). Den länsrätt inom vars domkrets fastigheten är belägen beslutar om besiktning på framställning av skattemyndigheten. Lag (1993:1193). Denna lag träder i kraft . 5 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs att 36 § socialtjänstlagen (1980:620) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 36 § föra talan om ersättning som en enskild inte betalar godvilligt för ekonomisk hjälp som avses i 33 § eller för kostnad som kommunen har haft enligt 34 § första eller andra stycket, skall talan väckas hos länsrätten från det kommunens kostnad uppkom. Talan väcks vid länsrätten i det län där den enskilde är bosatt. föra talan om ersättning som en enskild inte betalar godvilligt för ekonomisk hjälp som avses i 33 § eller för kostnad som kommunen har haft enligt 34 § första eller andra stycket, skall talan väckas hos länsrätten från det kommunens kostnad uppkom. Talan väcks vid den länsrätt inom vars domkrets den enskilde är bosatt. Talan om ersättning får inte bifallas, om den ersättningsskyldige genom att återbetala kostnaden eller en del av denna kan antas bli ur stånd att klara sin försörjning eller sin dagliga livsföring i övrigt eller annars synnerliga skäl talar mot bifall till ersättningsanspråket. Denna lag träder i kraft . 6 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 § Ansökan om förlängning av preskriptionstid enligt 7 eller 8 §§ görs av den kronofogdemyndighet hos vilken målet om indrivning av fordringen är anhängigt. Mål om sådan förlängning prövas av länsrätten i det län där den sökande myndigheten har sin verksamhet. Ansökan om förlängning av preskriptionstid enligt 7 eller 8 §§ görs av den kronofogdemyndighet hos vilken målet om indrivning av fordringen är anhängigt. Mål om sådan förlängning prövas av den länsrätt inom vars domkrets den sökande myndigheten har sin verksamhet. Ansökningen skall ha kommit in till länsrätten före utgången av preskriptionstid som gäller enligt 3-6 eller 8 §§. Denna lag träder i kraft . 7 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter Härigenom föreskrivs att 3 kap. 15 a § lagen (1984:151) om punkt- skatter och prisregleringsavgifter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 15 a § En skriftlig begäran om befrielse från föreläggande att lämna uppgift, visa upp handling eller lämna över en kopia av handling, skall ges in till länsrätten i det län där den enskilde är bosatt, tillsammans med föreläggandet och den begärda handlingen eller uppgiften.