prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Ersättningen motsvarar arbetslöshetsersättningen, men arbetsgivaren kan komplettera så att den sammanlagda ersättningen uppgår till högst av den dagpenninggrundande inkomsten, dock till högst per dag till och med , därefter till högst . En tillfällig avgångsersättning för äldre arbetslösa har införts. Arbetslösa som fyllt och varit anmälda hos arbetsförmedlingen skall få rätten att uppbära ersättning motsvarande arbetslöshetsersättning utan aktivitetskrav. Erbjudandet skall gälla . För att förbättra möjligheterna att använda arbetslöshetsersättningen på ett mer aktivt sätt infördes en försöksverksamhet . Försöksverksamheten skall pågå fram till slutet av 1998 och får omfatta arbetslöshetsersättning till deltagarna på högst . Avsikten med försöksverksamheten är att regeringen för särskilda projekt skall medges möjlighet att tillåta att undantag görs som innebär att arbetslöshetsersättning får lämnas till arbetslösa i projekt, trots att dessa i och med sitt deltagande inte står till arbetsmarknadens förfogande enligt gängse praxis. Projekten får inte medföra konkurrenssnedvridningar. Vissa regelförenklingar har genomförts inom arbetsmarknadspolitiken. Bland annat har kraven vid förlängning av en ALU-period ändrats och tiden i arbetsplatsintroduktion skall kunna förlängas med högst för arbetshandikappade och utomnordiska medborgare. För att öka andelen kvinnliga företagare infördes en möjlighet för kvinnor att få starta-eget-bidrag . Från första har kravet på 24 månaders arbetslöshet för att få detta förlängda starta-eget bidrag sänkts till sex månaders arbetslöshet. Kompletterande insatser i form av vägledning, utbildning och stödjande nätverk erbjuds också. beslutades om vissa förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsvillkoret för kvalificering till arbetslöshetsersättning har ändrats. Nya samordningsregler för arbetslöshetsersättning i samband med avgångsvederlag, studier, permittering och bisyssla införs . Egna företagare får möjlighet att erhålla arbetslöshetsersättning vid tillfälliga uppehåll i den personliga verksamheten. Vidare höjs ersättningsnivån till och höjs den högsta och lägsta dagpenningen till 580 respektive . I enligthet med förslag redan i tillväxtpropositionen beslutade om skärpta regler vid egen uppsägning och avvisande av arbete eller arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Arbetsrätten har förändrats för att göra det lättare för företagen att anställa. En ny anställningsform, överenskommen visstidsanställning, har införts . har möjligheterna till långvariga vikariatsanställningar begränsats. Företrädesrätten till återanställning har kortats från . Uppsägningstiden har förändrats så att den nu sätts i relation till anställningstidens längd och inte till arbetstagarens ålder. Deltidsanställda har genom förändringen i arbetsrätten fått företräde till anställning med högre sysselsättningsgrad. Den offentliga sektorns verksamhet inom vård, omsorg och skola Enligt förslag i tilläggsbudget för beslutade att statsbidragen till kommuner och landsting skall öka med . I den ekonomiska vårpropositionen aviserades också att statsbidragen till kommuner och landsting höjs med (se vidare avsnitt 3.2). Denna satsning ligger väl i linje med regeringens uttalade inriktning att den offentliga sektorns verksamheter inom vård omsorg och skola skall prioriteras. Näringspolitiken Flera åtgärder för att förbättra för företagen har genomförts. Arbetsgivaravgifterna har sänkts på lönesummor . Från gäller sänkningen på lönesummor upp till ca . Lättnader i dubbelbeskattningen för aktier i onoterade bolag har införts liksom möjligheten att kvitta underskott i nystartad näringsverksamhet mot inkomst av tjänst. För att ytterligare förbättra möjligheterna till egenfinansierade investeringar har ytterligare lättnader i ägarbeskattningen i onoterade aktiebolag och för enskilda näringsidkare beslutats. AP-fonden har fått rätt att köpa aktier för ytterligare , även i onoterade bolag. Reglerna för företag bör förenklas och en småföretagsdelegation har tillsatts för att ta fram förenklingsförslag. Vidare har ett treårigt program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt inrättats. Omställningen till ett hållbart I enlighet med förslag i vårpropositionen beslutade om huvuddragen i ett brett investeringsprogram i syfte att stimulera moderniseringen av bebyggelse, infrastruktur och energisystem. Investeringsprogrammet har två huvudpunkter, dels ett nationellt investeringsprogram, dels lokala investeringsprogram. Till de nationella investeringsprogrammet hänför sig bland annat programmen för energiomställning. har ställt sig bakom ett program omfattande för att effektivisera energianvändningen och öka användningen av förnybara energikällor. I det nationella investeringsprogrammet ingår även satsningar på infrastrukturinvesteringar utöver de som ingår i den ordinarie planeringsramen, men som anses kunna svara mot kriterierna om att bidra till hållbar utveckling och ökad sysselsättning. För att möjliggöra en tidigare start av vissa vägprojekt angelägna ur såväl trafiksäkerhets- som sysselsättningssynpunkt, ges möjlighet att låna erforderliga medel i . De lokala investeringsprogrammen innebär att kommuner eller grupper av kommuner ges möjlighet att utforma förslag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. Programmen kommer att bedömas och ett antal kommuner/områden kommer att väljas ut. Programmet skall omfatta sammanlagt för perioden . EU:s samarbete för tillväxt och sysselsättning har en aktiv och pådrivande roll i det europeiska samarbetet för ökad tillväxt och sysselsättning. avslutades i och stats- och regeringscheferna kunde då enas om ett antal förändringar i fördraget. En ny avdelning om sysselsättning som har stora likheter med det svenska förslag som presenterades inom ramen för konferensen, har förts in i fördraget. Liksom tidigare ligger huvudansvaret för sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik på medlemsländerna. Fördragsförändringarna innebär dock ett ökat erfarenhetsutbyte liksom jämförande av utvecklingen på arbetsmarknadsområdet i olika länder. Samordnings- och övervakningsförfaranden kommer att förstärkas och vidare skall rådet kunna lämna rekommendationer till enskilda medlemsländer. En särskild sysselsättningskommitté skall bildas. Ett extra toppmöte om sysselsättnings- och arbetslöshetsfrågor skall äga rum . En väl fungerande inre marknad i EU spelar en viktig roll för sysselsättningen i . Vid i fastlades en av kommissionen initierad aktionsplan för arbetet med att full-borda den inre marknaden. kommer att ge starkt stöd åt det fortsatta arbetet med att avveckla återstående hinder för en väl fungerande inre marknad. 3.2 Regeringens förslag i budgetpropositionen för Mycket tyder på att vi nu befinner oss i en period av ökad tillväxt. Efter en svag tillväxt 1996 finns nu tydliga tecken på att konjunkturen är på väg upp och att tillväxten åter håller på att ta fart. Trots detta har arbetsmarknaden utvecklats sämre än prognoserna i den ekonomiska vårpropositionen. Den öppna arbetslösheten beräknas bli istället för . Den främsta förklaringen är de neddragningar som gjorts inom offentlig sektor. Dessutom bidrog den svaga tillväxten av BNP till personalminskningar i industrin som kom till stånd först 1997. Mycket tyder dock på att läget på arbetsmarknaden har vänt och kan förväntas förbättras ytterligare . Den ekonomiska tillväxten kommer att medföra sysselsättningsökningar i det privata näringslivet. De ökade statsbidragen till kommuner och landsting som beslutats kommer att minska personalneddragningarna inom offentlig sektor. Även om arbetsmarknadsläget kommer att förbättras innehåller budgetpropositionen ett antal förslag från regeringen på åtgärder för att stärka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Flera av budgetpropositionens åtgärder aviserades i den ekonomiska vårpropositionen och får nu sin konkreta utformning. Den offentliga sektorns verksamhet inom vård, omsorg och skola Kommunsektorn har till följd av den samhälls-ekonomiska utvecklingen ställts inför stora krav på anpassning av verksamheten. Det ökade utgiftstrycket som bl. a. följt av den höga arbetslösheten har inneburit effektiviseringar och omprioriteringar i den kommunala verksamheten. Neddragningarna har lett till betydande sysselsättningsminskningar vilket också riskerar att leda till alltmer kännbara kvalitetsförsämringar inom de kommunala kärnverksamheterna. har beslutat om ett tillskott till kommunerna på . I enlighet med vad som aviserades i den ekonomiska vårpropositionen föreslår regeringen i budgetpropositionen ett resurstillskott till kommunerna på sammanlagt . I den ekonomiska vårpropositionen aviserades att detta resurstillskott även gäller efter 1998. Regeringen anser nu att det finns samhällsekonomiska förutsättningar att ytterligare förstärka detta resurstillskott. Tillskottet bör därför ökas med 1999 och med ytterligare , d.v.s. en nivåhöjning på . Det ökade tillskottet bör ge kommuner och landsting goda förutsättningar att förstärka kvaliteten i vård, omsorg och skola. Vidare bör tillskottet ge möjligheter för kommuner och landsting att behålla sin personal och i många fall t.o.m. öka antalet sysselsatta. Tillskottet bör även kunna underlätta för kommunsektorn att möta de ökade behov av verksamhet, främst inom äldreomsorg och skola, som följer av den demografiska utvecklingen. Utbildning Högskolan skall fortsätta att expandera. Utöver den redan beslutade utbyggnaden med 15 000 permanenta platser vardera och 1999 skall den högre utbildningen byggas ut i hela landet med ytterligare 30 000 nya permanenta platser fram . Därutöver skall en tidigareläggning göras av merparten av de nya permanenta platserna . Utbyggnadens tyngdpunkt skall ligga inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna. Arbetsmarknadspolitiken Generationsväxling Bland de sysselsatta finns många äldre som även i hög ålder arbetar med fysiskt eller psykiskt slitsamma arbeten och som gärna skulle vilja sluta arbeta före sin ordinarie pensionsavgång om det fanns ekonomiska förutsättningar. har medelåldern bland de sysselsatta ökat. är ungefär hälften av de arbetslösa under och många av dem är långtidsarbetslösa med svag förankring på arbetsmarknaden. För att underlätta för yngre att komma in på arbetsmarknaden föreslår därför regeringen en möjlighet till generations- växling. Förslaget innebär att anställda som fyllt , efter att deras arbetsgivare lämnat sitt godkännande, erbjuds möjlighet att före ordinarie pensionsålder lämna arbetsmarknaden. Förutsättningen är att den vakans som uppstår fylls med en långtidsarbetslös som fyllt 20 men inte . För att ta del av åtgärden måste ansökan göras till och med . Den äldre arbetstagaren som lämnar arbetsmarknaden får en ersättning från staten som motsvarar av arbetstagarens sjukpenninggrundande inkomst, dock högst . Den fastställda ersättningen till den enskilde och det maximala beloppet skall knytas till basbeloppet och räknas upp efter förändring av detta. Som en delfinansiering av den statliga ersättningen skall arbetsgivaren betala ett finansieringsbidrag till staten som motsvarar av den ersättningen staten lämnar. Arbetsgivaren och arbetstagaren kan dessutom sluta avtal om att arbetsgivaren skall betala ersättning utöver finansieringsbidrag. Denna frivilliga ersättning betalas av arbetsgivaren direkt till arbetstagaren och sociala avgifter skall erläggas på den extra ersättningen. En förutsättning för generationsväxling är att den äldre haft sammanhängande anställning före generationsväxlingen. Det bör inte vara tvunget att just den vakans som uppstår genom den äldres avgång fylls med den unge långtidsarbetslöse utan det bör vara möjligt att tillämpa s.k. succesionskedjor. Dessa skall vara klart överskådliga samt bör godkännas av länsarbetsnämnden. Den arbetslöse anvisas av arbetsförmedlingen och skall erbjudas en tillsvidareanställning hos arbetsgivaren. Det skall inte vara möjligt för arbetsgivaren att erhålla arbetsmarknadspolitiska medel i samband med anställningen av den yngre. I princip skall den unge ersättaren få samma arbetstid som den äldre hade. Det bör dock finnas möjlighet för den äldre att lämna endast en del av tjänsten. Den yngre ges då möjlighet att fylla ut tjänsten till den del den äldre har lämnat den. Arbetsgivaren bör få lägga samman lämnad tid från flera anställningar vid anställning av ny arbetskraft. Ungdomssatsning Regeringen föreslår att kommunerna, , i lag ges möjlighet att genom överenskommelse med staten erbjuda ungdomar mellan som står till arbetsmarknadens förfogande, en aktiverande och utvecklande insats på heltid. Ungdomarna skall i första hand söka arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Den unge skall därför initialt prövas mot arbetsmarknaden av arbetsförmedlingen. Detta innebär att på olika sätt pröva ungdomens möjligheter att skaffa sig ett reguljärt arbete. Det skall även prövas om någon av de befintliga arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan vara relevanta eller om en reguljär utbildning an vara ett alternativ. De unga skall från första arbetslöshetsdagen aktivt söka arbete samt delta i de åtgärder som arbetsförmedlingen och kommunen anvisar. Ungdomar som på grund av missbruk eller andra omständigheter inte står till arbetsmarknadens förfogande skall erbjudas rehabilitering via . Senast skall den unge tillsammans med arbetsförmedlingen och kommunen ha arbetat fram en individuell handlingsplan. Om den unge fortfarande inte är aktiv i meningsfull sysselsättning övergår ansvaret för aktiveringen till kommunen. Kommunen som varit delaktig i upprättandet av handlingsplanen har då möjlighet att genom olika insatser minimera risken för att den unge blir långtidsarbetslös. På detta sätt skall den unges möjligheter att skaffa sig ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden öka. Arbetsförmedlingen har det yttersta ansvaret för att handlingsplaner utarbetas och att individuellt anpassade utvecklingsinsatser sätts in senast . Kommunerna är ansvariga för att lämpliga insatser erbjuds ungdomarna. Det lokala facket skall i de fall den kommunala verksamheten är förlagd till en arbetsplats ha rätt till samråd med kommunen innan anvisning sker. Undanträngning av ordinarie arbetstillfällen liksom inlåsningseffekter skall motverkas. Detsamma gäller snedvridningar av konkurrensförhållanden. Insatserna skall regelbundet följas upp och de unga skall med jämna mellanrum delta i jobbsökaraktiviteter som anordnas av arbetsförmedlingen. Utvecklingsinsatserna bör i normalfallet inte omfatta mer än , genomsnittet bör kunna vara betydligt kortare. Insatserna kan med fördel genomföras i samarbete med näringsliv och skola, där praktik kan varvas med studier som syftar till att förbereda den arbetslöse så att denne kan genomföra eller fullfölja en gymnasieutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. Även s.k. samhällsinnovativa utbildningar skall kunna användas. Därefter skall individen pröva sina möjligheter på den ordinarie arbetsmarknaden med den ersättning denne hade före utvecklingsperioden. Ett alternativ kan även vara att individen efter utbildningsinsats påbörjar en reguljär utbildning med reguljär studiefinansiering. För ungdomar som deltar i sådan verksamhet som kommunen har en skyldighet att tillhandahålla lämnas ersättning. De ungdomar som inte har rätt till socialbidrag får ett obeskattat bidrag på . Staten ersätter kommunerna för denna kostnad. För de socialbidragsberättigade lämnas i stället en ersättning som motsvarar vad som skulle utgått i socialbidrag. Ungdomar som har rätt till ersättning från arbetslöshetskassa får utbildningsbidrag som motsvarar arbetslöshetsersättningen. Utvecklingsinsatserna kvalificerar inte för ersättning från arbetslöshetskassa. De ungdomar som vägrar att delta i utvecklingsinsatser skall inte beviljas utvecklingsersättning och de ungdomar som avslutar aktivitet skall avstängas från utvecklingsersättning eller utbildningsbidrag samt ersättning från arbetslöshetskassa. När det gäller den enskildes rätt till social-bidrag, i fall de unga vägrar delta i lämplig åtgärd, torde i normalfallet den som utan sakliga skäl avstår från att delta i den utvecklande verksamhet som kommunen anordnar inte ha rätt till socialbidrag. Den enskildes skall efter förmåga själv bidra till sin egen försörjning, vari ingår bl.a. en skyldighet att delta i verksamhet som anordnas inom ramen för samhällets arbetsmarknadspolitik. En viktig princip är dock att varje enskilt ärende förutsätter en individuell bedömning, som skall utgå från den enskildas egna förutsättningar. IT-satsning Det råder en stor brist på kompetent och yrkesutbildad personal inom IT-området. Regeringen har därför med och företrädare för IT- branschen kommit överens om ett nationellt program för IT-utbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Programmet skall starta och pågå och skall omfatta totalt 10 000 personer. Målgruppen för satsningen är främst arbetslösa, men också anställda som har behov av att förnya eller byta arbetsuppgifter kan komma i fråga. Utbild ningen förutsätter ingen formell förkunskap, det viktiga är i stället fallenhet och intresse. Ferieabeten Det är angeläget att så många ungdomar som vill också får ett feriearbete . Regeringen vill därför stimulera arbetsgivarna att anställa fler gymnasieungdomar . Regeringen har i kontakter med AMS erfarit att styrelsen kommer att genomföra en informationssatsning som syftar till att engagera och stimulera arbetsgivarna i frågan om feriearbeten för unga gymnasiestuderande. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att ersättning skall lämnas till kommunerna för att dessa bl. a. skall stimulera det lokala näringslivet att anordna feriearbete för gymnasieungdomar. Medlen skall även kunna användas för insatser inom kommunen. Det skall även inom ramen för denna åtgärd vara möjligt att anordna kombinationer av utbildning och praktik eller ren utbildning. Individuellt anställningsstöd Ett av de största problemen på arbetsmarknaden är att ett stort antal personer har varit utan arbete . Den ökade efterfrågan på arbetskraft inom den privata sektorn och kommunernas förbättrade ekonomi bör göra det lättare för arbetslösa att med hjälp av ett anställningsstöd som är individanpassat komma in på arbetsmarknaden. Rekryteringsstöd är en av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som använts för att hjälpa långtidsarbetslösa personer att åter komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Åtgärderna annat beredskapsarbete och vikariatsstöd liknar i de flesta avseenden rekryteringsstödet. För att undvika onödigt tung administration och som ett led i regeringens förenklingsarbete bör stödformerna rekryteringsstöd, vikariatsstöd och annat beredskapsarbete slås samman till ett stöd, individuellt anställningsstöd. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att ett individuellt anställningsstöd införs. Detta utbetalas via arbetsgivarna i syfte att stimulera anställningar. Stödet bör införas från . Äldre bestämmelser skall dock fortfarande tillämpas på anställning med rekryteringsstöd eller vikariatsstöd samt annat beredskapsarbete om anställningen påbörjats före ikraftträdandet. Anställningsstödet är ett individstöd som skall underlätta för den enskilde arbetssökanden att åter komma in på arbetsmarknaden. Stödet utgår som kompensation för de extra kostnader som uppstår när en person anställs som behöver fördjupad introduktion eller utbildning. För en person som har varit utanför den reguljära arbetsmarknaden kan ett anställningsstöd vara den enda möjligheten att få visa sina färdigheter och att få den kontakt med arbetslivet som är nödvändig för att kunna få ett reguljärt arbete. Stödet bör lämnas med högst per dag, dock högst av lönekostnaden inklusive sjuklön, semesterersättning och sociala avgifter . Om det finns synnerliga skäl får dock tiden i anställningsstöd som medför investeringar förlängas . Vid deltidsarbete bör anställningsstödet reduceras i proportion till arbetstiden. Anställningsstöd bör kunna lämnas till personer fr.o.m. det år som de fyller under förutsättning att de varit inskrivna vid arbetsförmedlingen och är långtidsarbetslösa. Anställningarna kan ske såväl inom den privata som offentliga sektorn. I undantagsfall kan stöd även lämnas till arbetslösa som haft en anställning som inte inneburit att deras ställning på arbetsmarknaden stärkts. Som ett komplement till regeringens ungdomssatsning bör anställningsstödet även kunna ges till ungdomar under förutsättning att de varit anmälda som arbetssökande på arbetsförmedlingen i minst . Vidare kan anställningsstöd ges till ungdomar som genomgått gymnasieskolans tekniska program och som behöver en form av lärlingstid för att få ett yrkesbevis. Som en förutsättning för anställningsstöd bör gälla att arbetsgivaren som anställningsstöd lämnas ger arbetstagaren utbildning i form av praktik eller teori. Stödet bör få lämnas både till anställningar som gäller tills vidare och . Stöd bör dock inte få ges vid upprepade anställningar hos en och samma arbetsgivare eller till en driftsenhet som sagt upp personal . Stödet skall således användas för att stimulera arbetsgivarna att tidigarelägga sina anställningar samt även för att anställa arbetslösa för att ge redan anställda möjlighet till vidareutbildning med utbildningsstöd. Anställningsstödet bör endast få lämnas under förutsättning att det i anställningen lämnas lön och andra anställningsförmåner enligt kollektivavtal eller anställningsförmåner som är jämförbara med förmåner enligt kollektivavtal i branschen. fattar beslut om anställningsstöd skall samråd ske med berörda arbetstagarorganisationer. Förbättrade villkor för små och medelstora företag för att starta eget För att stödja ny- och småföretagandet och för att underlätta för personer att starta eget avser regeringen att i samband med budgetpropositionen föreslå att det skall bli möjligt att ta tjänstledigt för att starta eget företag. En arbetstagare skall ha rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. Verksamheten får dock inte konkurrera med arbetsgivarens verksamhet. Ledigheten får inte heller innebära väsentlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet. För rätt till ledighet skall arbetstagaren varit anställd hos arbetsgivaren eller sammanlagt . Starta-eget bidrag och insatser för invandrares företagande Antalet egna företagare med utländsk bakgrund har ökat i . Ökningen beror framför allt på ett kraftigt försämrat arbetsmarknadsläge för invandrare. För att minska arbetslösheten bland invandrare är det angeläget att öka deras möjligheter till nyföretagande. Regeringen avser därför att uppdra åt att invandrare skall erbjudas en utökad satsning på individuell vägledning och utbildning i nyföretagande. Detta kan ske inom ramen för arbetsmarknadsutbildning och ALU. Vidare föreslår regeringen att utbildningsbidrag skall kunna lämnas till invandrare vid start av egen verksamhet. Förlängningen får ske i de fall där det anses nödvändigt för företagets överlevnad och lönsamhet och där den påbörjade egna verksamheten bedöms vara den enda möjligheten till försörjning. Ett villkor för en förlängning är dock att en sådan inte snedvrider konkurrensen. ROT-avdraget förlängs infördes en möjlighet till skattereduktion för vissa utgifter för reparationer m.m. på bostadshus för sådana arbeten som utförts till och med utgången av . Bakgrunden till skattereduktionen var den avmattning av byggverksamheten, särskilt beträffande bostadsbyggande, som kunde förutses . Enligt de bedömningar som kan göras kommer aktiviteten i byggsektorn att vara fortsatt låg framåt. Dock kan förutses en uppgång förutses. Mot denna bakgrund finns det anledning att förlänga perioden för skattereduktion till utgången av . Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att byggnadsarbeten som utförs till och med kan ge rätt till skattereduktion.