prop · GL03145 · 1998-01-01 00:00:00 — Den fortsatta arbetsgången Regeringen konstaterar att det inom ramen för den nya struktur som etableras fortlöpande finns ett behov av att samlat utvärdera och revidera delmålen med hänsyn till förändringar i samhällsutveckling och miljöproblem samt med beaktande av nya kunskaper och erfarenheter. Regeringen har därför för avsikt att tillsätta en parlamentarisk beredning som får i uppgift att, mot bakgrund av de förslag till delmål och åtgärder som berörda myndigheter redovisar enligt uppdrag som regeringen kommer att lägga ut, i samverkan med dem göra en samlad översyn av vilka strategier och delmål som behövs för att miljökvalitetsmålen skall uppnås inom en generation. Beredningen skall därmed se över de delmål och åtgärder som regeringen redovisar i propositionen och vid behov föreslå ändringar och kompletteringar samt vid behov också föreslå ytterligare delmål i syfte att på ett hållbart och effektivt sätt nå miljökvalitetsmålen. Regeringen anger i propositionen under respektive miljökvalitetsmål några delmål som kan tjäna som utgångspunkter för beredningens arbete med förslag till nya delmål. Det är av stor vikt att beredningen i sitt arbete bedömer kostnader för olika åtgärder, samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenser av de olika delmålen samt också bedömer delmålens relevans och tillräcklighet i förhållande till det övergripande miljökvalitetsmålet. Beredningen bör, där så bedöms lämpligt, för enskilda förslag till delmål bedöma konsekvenserna av olika kvantitativa målsättningar och olika tidpunkter för att uppnå delmålen. Att utveckla sektorsmål är en fråga för sektorsmyndigheterna. I vissa fall aktualiseras uppdrag till dessa som dels är av betydelse för sektorns fortsatta utveckling, dels kommer att utgöra viktigt underlag för beredningens arbete. I de fall så befinns lämpligt kan regeringen komma att ta ställning till sådant underlag i särskild ordning. Regeringen avser att till beredningen också överlämna förslag till nationellt handlingsprogram för en hållbar hälsoutveckling (SOU 1996:124). Beredningens arbete bör ske i två etapper. Först bör ett program för det fortsatta arbetet inklusive det praktiska samarbetet med berörda myndigheter tas fram. Därefter redovisar beredningen det samlade resultatet av sitt arbete. Regeringen avser att efter den parlamentariska beredningens redovisning och en bred remiss göra en förnyad prövning och samlat ta ställning till delmålen samt återkomma med en utförlig redovisning till under andra hälften av nästa mandatperiod. Regeringen avser vidare att en gång per mandatperiod utförligt redovisa för hur målarbetet fortskrider. Regeringens förslag till nya miljökvalitetsmål i sammandrag På grundval av förslag till nya miljömål och de remissvar som har lämnats, föreslår regeringen femton nya nationella miljökvalitetsmål. I förhållande till förslag har regeringen gjort en viss omstrukturering och därvid sammanfört några av de 18 mål som verket har föreslagit. Antalet mål minskar därmed från 18 till 15. De enskilda miljökvalitetsmålen redovisas vart och ett utförligt i avsnitten 4.2.1 4.2.15. I det följande sammanfattas de 15 miljökvalitetsmålen och ges en översikt över sambanden mellan målen för ekologiskt hållbar utveckling, nationella miljökvalitetsmål och riktlinjer för att uppnå målen. Sammanfattning av förslaget till nationella miljökvalitetsmål i sammandrag : Luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. GRUNDVATTEN AV GOD KVALITET: Grundvattnet skall ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. LEVANDE SJÖAR OCH VATTENDRAG: Sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer skall bevaras. produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion skall bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. MYLLRANDE VÅTMARKER: Våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet skall bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. HAV I BALANS SAMT LEVANDE KUST OCH SKÄRGÅRD: och skall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. INGEN ÖVERGÖDNING: Halterna av gödande ämnen i mark och vatten skall inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. BARA NATURLIG FÖRSURNING: De försurande effekterna av nedfall och markanvändning skall underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen skall heller inte öka korrosionshastigheten i tekniska material eller kulturföremål och byggnader. LEVANDE SKOGAR Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. ETT RIKT ODLINGSLANDSKAP: Odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiska mångfalden samt kulturmiljövärdena bevaras och stärks. STORSLAGEN FJÄLLMILJÖ: Fjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen skall bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. GOD BEBYGGD MILJÖ: Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. GIFTFRI MILJÖ: Miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. SÄKER STRÅLMILJÖ: Människors hälsa och den biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. SKYDDANDE OZONSKIKT: Ozonskiktet skall utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. BEGRÄNSAD KLIMATPÅVERKAN: Halten av växthusgaser i atmosfären skall i enlighet med för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet skall uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att detta globala mål kan uppnås. Sambanden mellan målen för ekologiskt hållbar utveckling, nationella miljökvalitetsmål och riktlinjer för att uppnå målen MÅL FÖR EKOLOGISKT HÅLLBAR UTVECKLING RESPEKTIVE NATIONELLA MILJÖKVALITETSMÅL ÖVERGRIPANDE MÅL FÖR EKOLOGISKT HÅLLBAR UTVECKLING * Skydd av miljön * Hållbar försörjning * Effektiv användning Skydd av miljön och hållbar försörjning fångar upp miljöpolitiska mål och miljöbalksmålen. Det gäller bl.a. biologisk mångfald. Effektiv användning banar vägen för ökad resurseffektivitet. Målen för ekologiskt hållbar utveckling rör ett stort antal politikområden utöver miljöpolitiken (trafik, energi, jord- och skogsbruk m. REGERINGENS FÖRSLAG TILL NATIONELLA MILJÖKVALITETSMÅL 1. Grundvatten av god kvalitet 3. Levande sjöar och vattendrag 4. Myllrande våtmarker 5. Hav i balans samt levande kust och skärgård 6. Ingen övergödning 7. Bara naturlig försurning 8. Levande skogar 9. Ett rikt odlingslandskap 10. Storslagen fjällmiljö 11. God bebyggd miljö 12. Giftfri miljö 13. Säker strålmiljö 14. Skyddande ozonskikt 15. Begränsad klimatpåverkan De nationella målen uttrycker mål för framtida miljökvalitet, eller önskat miljötillstånd. De kommer att vidareutvecklas av berörda sektorer/verksamheter i form av sektorsmål. Målen anges här i rubrikform. Hela formuleringen återfinns i VISSA RIKTLINJER FÖR ATT UPPNÅ MÅLEN RIKTLINJER FÖR RESURSEFFEKTIVITET I ETT KRETSLOPPSSAMHÄLLE * En effektivare och långsiktigt hållbar resursanvändning skall främjas Hela formuleringen finns i kapitel 5 RIKTLINJER FÖR KEMIKALIEPOLITIKEN * Varor är i huvudsak inom 10 fria från vissa typer av farliga ämnen * Hela produktionsprocesser är i huvudsak inom 10 fria från vissa typer av farliga ämnen Hela formuleringen finns i kapitel 6 RIKTLINJER FÖR EN MILJÖANPASSAD SAMHÄLLSPLANERING * Statliga och kommunala myndigheter främjar i samverkan en god miljö och en ekologiskt hållbar utveckling * Markanvändningen utformas för minskat transportbehov och effektiv hushållning med energi och naturresurser Dessa frågor behandlas i kapitel 9 Relationen mellan nationellt och internationellt arbete för att uppnå miljökvalitetsmålen Regeringen konstaterar att möjligheterna att uppnå miljökvalitetsmålen genom åtgärder på nationell nivå varierar mellan olika typer av mål. För mål som exempelvis miljökvalitetsmålet En god bebyggd miljö, kan det önskade miljötillståndet i relativt hög grad uppnås genom nationella åtgärder och beslut. Förutsättningarna för att uppnå ett miljömål är dock i de flesta fall mer eller mindre beroende av åtgärder och beslut på internationell nivå. För att dessa mål skall kunna nås är ett framgångsrikt svenskt internationellt miljöarbete därför av avgörande betydelse. Miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Bara naturlig försurning och Skyddande ozonskikt intar i detta sammanhang en särställning. För dessa mål förbättrar ytterligare utsläppsminskningar inom landets gränser miljösituationen i endast marginellt, eftersom miljöproblemen i stor utsträckning orsakas av utsläpp utanför gränser. bidrar svenska utsläpp i sin tur till miljöproblem i andra länder, t.ex. genom utsläpp av försurande ämnen till omkringliggande länder. I en samlad strategi för att uppnå de miljöpolitiska målen är EU-arbetet av avgörande betydelse. På målområden som t.ex. Hav i balans och Begränsad klimatpåverkan har EU ett regelsystem som behöver utvecklas för att målen skall kunna nås. EU-arbetet har dock en vidare omfattning än den traditionella miljöpolitiken. Sektorsarbetet inom EU är av stor betydelse, särskilt i de fall EU-politiken är långtgående integrerad, som beträffande jordbruk och fiske, eller där annars regionala lösningar är nödvändiga, som på trafikområdet. Målet Giftfri miljö kräver åtgärder på EU-nivå i den utsträckning som åtgärder behöver vidtas som berör den inre marknaden eller den gemensamma avfallspolitiken. EU har också stor betydelse som part i det globala miljösamarbetet inom exempelvis klimatområdet. Samhällsekonomiska konsekvenser av miljökvalitetsmålen Ett mål anger ett önskvärt tillstånd vilket oftast kan uppnås på olika sätt. Vilka som påverkas, vilka kostnader och intäkter som uppstår på olika håll i samhället samt eventuella sidoeffekter kan klargöras först när åtgärder och styrmedel för att nå målet har specificerats. Det fortsatta arbetet med att precisera målen, fördela arbetet och utforma åtgärder mellan och inom olika samhällssektorer måste ta fasta på att uppfylla miljökvalitetsmålen på samhällsekonomiskt bästa sätt. De uppdrag som i det följande aviseras för skilda myndigheter skall i alla tillämpliga fall förenas med uppdraget att ange samhällsekonomiska effekter. Arbetet skall så långt möjligt utföras integrerat med övrig verksamhet och inom ramen för ordinarie resurser. Ett fylligt underlag beträffande målens samhällsekonomiska konsekvenser erhålls när den parlamentariska beredning som regeringen avser tillsätta för att samlat se över delmål och åtgärder redovisar sina resultat 4.2 Regeringens förslag till nya nationella miljökvalitetsmål 4.2.1 luft Regeringens förslag: Luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas (miljökvalitetsmål 1). Miljökvalitetsmålet innebär: Halterna av luftföroreningar överskrider inte fastställda lågrisknivåer för cancer, överkänslighet och allergi eller för sjukdomar i luftvägarna. Halterna av marknära ozon överskrider inte de gränsvärden som satts för att hindra skador på människors hälsa, djur, växter, kulturvärden och material. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Regeringens bedömning: Miljökvalitetsmålet luft bör kompletteras med delmål avseende bl.a. utsläpp av cancerframkallande ämnen och flyktiga organiska ämnen. Därutöver kan ytterligare delmål behöva utvecklas. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Bland annat () bedömer att de långsiktiga målen kan nås genom åtgärder inom transportsektorn utan större svårighet. Utsläppen från energisektorn kan enligt komma att öka på grund av kärnkraftsavvecklingen om inte ytterligare åtgärder vidtas. På än kan dock utsläppen minska i takt med att bl.a. fjärrvärmeanvändningen ökar. Behovet av internationellt samarbete och harmonisering av åtgärder framhålls från näringslivshåll. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har uttalat tre övergripande mål för ekologisk hållbarhet. För ett av dem, nämligen Skyddet av miljön, samt mot bakgrund av de negativa miljö- och hälsoeffekterna av luftföroreningar föreslår regeringen miljökvalitetsmålet att luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Målet omfattar utsläppsminskningar av luftföroreningar såsom cancerframkallande och flyktiga organiska ämnen. Flyktiga organiska ämnen används som ett samlingsbegrepp för en grupp ämnen. Flera av dessa bidrar tillsammans med kväveoxider i väsentlig omfattning till bildningen av marknära ozon. För att nå miljökvalitetsmålet bedömer regeringen att halterna av partiklar, kvävedioxid och marknära ozon i omgivningsluft, liksom halterna av oförbränt organiskt material och vissa lätta kolväteföreningar, måste minska och understiga dokumenterade hälsorelaterade s.k. lågrisknivåer för skydd av såväl befolkningen generellt som särskilt känsliga grupper. Vidare får utsläppen inte överstiga halter som skadar djur, växter, kulturvärden och material. Måluppfyllelsen är beroende av såväl nationella som internationella åtaganden. De för hälsan skadligaste luftföroreningarna förutom ozon är kväve- dioxid, partiklar och cancerframkallande ämnen (se även avsnitt 4.2.7 Bara naturlig försurning och 4.2.11 God bebyggd miljö). Kvävedioxid och partiklar påverkar luftvägarna. Vid låga halter ökar luftvägsreaktiviteten och förstärker symptomen för framför allt astmatiker vid exempelvis inandning av kall luft och pollen samt vid ansträngning. Luftburna och inandningsbara partiklar har också betydelse för hälsan. Partikelbundna ämnen som polycykliska aromatiska kolväten (PAH) och vissa gasformiga kolväten som eten, butadien och bensen är cancer- framkallande. Halter av kvävedioxid, svaveldioxid, cancerframkallande ämnen m.m. Den största källan till luftföroreningar i större tätorter är vägtrafiken. Detta är särskilt påtagligt i markhöjd och gäller speciellt för kvävedioxid där ca 80 kommer från trafiken (, rapport 4765). Gränsvärdena för kvävedioxid överskrids ofta lokalt. Ungefär 300 000 personer utsätts för hälsovådliga halter. Luftföroreningarna i beräknas förorsaka några hundra fall av luftvägssjukdomar som kräver sjukvård och betydligt fler fall med lindrigare effekter. Luftföroreningar beräknas dessutom ge mellan 100 och 1000 cancerfall i . Av avgörande betydelse för att minska utsläppen från vägtrafiken är EG-direktiven om avgasutsläpp från motorfordon (se avsnitt 7.1 Vissa åtgärder på transportområdet). Viktigt för den fortsatta utsläppsminskningen i är också de luftkvalitetsdirektiv som behandlar och kommer att behandla utsläpp av svaveldioxid, kväveoxid, partiklar och bly, resp. kolmonoxid, ozon, bensen, polyaromatiska kolväten och tungmetaller. Dessutom väntas ett EG-direktiv om flyktiga organiska ämnen (VOC) antas . För cancerframkallande ämnen är lågrisknivån satt vid den halt av några indikatorsubstanser, som teoretiskt ger upphov till en livstidsrisk för att dö i cancer per 100 000 människor. För ämnen som påverkar luftvägarna är lågrisknivån satt så att överkänslighetsreaktioner eller allergiska besvär inte förvärras, att lungfunktionen hos barn och astmatiker inte påverkas och att dödligheten hos personer med nedsatt lungfunktion inte ökar till följd av exponering för luftföroreningar. har utarbetat förslag till lågrisknivåer eller riktvärden. De innebär att befintliga mål för kvävedioxid och partiklar behöver skärpas och nya mål införas för ozon och cancerframkallande ämnen. anger i föreskrifter enligt hälsoskyddsförordningen (1983:616) tröskel- och gränsvärden för svaveldioxid, sot och kvävedioxid som inte får överskridas. Dessa föreskrifter kan utformas som miljökvalitetsnormer med stöd av när den träder i kraft. Halter av marknära ozon Marknära ozon är en s.k. fotokemisk oxidant som bildas genom kemiska reaktioner mellan olika luftföroreningar flyktiga organiska ämnen och kväveoxider. Episoder med höga halter av marknära ozon ger negativa effekter på människors hälsa. Förhöjda halter skadar också växter och tekniskt material. Enligt bör målet för att skydda människans hälsa vara att ozonhalten inte skall överskrida /m3 av mer än och halten /m3 inte överskrids . För skydd av grödor och vegetation bör årsmedelvärdet i ligga på /m3. De högsta halterna förekommer i de tätbefolkade regionerna i men även har höga halter av ozon . När förorenad luft strömmar upp söderifrån kan ozonhalterna bli /m3. Halterna är över den kritiska nivå som förorsakar skador på jordbruksgrödor. Ozonets starka oxidationsförmåga gör att det angriper många orga- niska och även vissa oorganiska ämnen. Förhöjda halter kan därför påverka hälsan genom att orsaka skador på olika delar av andningssystemet, på jordbruksgrödor, skog och annan växtlighet. Det har också en korrosiv effekt på material och kulturföremål. Effekterna förstärks genom samverkan med andra luftföroreningar. Personer med nedsatt lungfunktion som astmatiker är särskilt känsliga och påverkas ofta redan vid lägre halter och kortare exponering. beslut och mål har tidigare beslutat att bl.a. flyktiga organiska ämnen och kväveoxider skall begränsas till nivåer som inte skadar naturen eller människors hälsa (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91: 338). fattade beslutet att utsläppen av flyktiga organiska ämnen skall minska räknat års nivå. har även beslutat att luftkvaliteten i tätorter skall förbättras så att de återstående riskerna för människors hälsa till följd av utsläpp från trafik, industri och energianläggningar undanröjs. Vidare har beslutat att skall halterna av kolmonoxid, kvävedioxid, svaveldioxid, sot och partiklar underskrida de riktvärden som utarbetats av (för kväveoxider och svaveldioxid, se avsnitt 4.2.7 Bara naturlig försurning). En fullständig redovisning av tidigare mål finns i bilaga 57. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen bedömer att miljökvalitetsmålet kan uppnås inom en generation. Denna inriktning skall vara styrande för myndigheternas fortsatta arbete samt utgångspunkt för det arbete som den parlamentariska beredning som beskrivs i avsnitt 4.1 skall utföra. Regeringen gör bedömningen att miljökvalitetsmålet luft behöver kompletteras med delmål avseende utsläpp av cancerframkallande ämnen och flyktiga organiska ämnen. För att minska bildningen av marknära ozon måste också utsläppen av kväveoxider minska. Regeringen redovisar därför under avsnitt 4.2.7 Bara naturlig försurning delmålet att utsläppen av kväveoxider från transporter i bör ha minskat med års nivå. För utsläpp inom övriga sektorer behövs ytterligare åtgärder i syfte att minska utsläppen ned till sådana nivåer att miljön inte tar skada, avsnitt 4.2.7. Regeringens bedömning är att följande delmål därutöver bör gälla för det fortsatta arbetet: Utsläpp av cancerframkallande ämnen i tätorter bör ha halverats räknat års nivå. Delmålet har tidigare lagts fast av i samband med miljöpolitiska beslut. har också tidigare ställt sig bakom det långsiktiga målet för utsläpp av cancerframkallande ämnen som innebär att dessa ämnen bör minskas i tätorterna. Utsläpp av flyktiga organiska ämnen från transporter i bör ha minskat med räknat års nivå. För utsläpp inom övriga sektorer behövs ytterligare åtgärder i syfte att minska utsläppen till sådana nivåer att miljön inte tar skada. I den transportpolitiska propositionen gör regeringen bedömningen att utsläppen av flyktiga organiska ämnen från transporter i bör ha minskat med räknat års nivå (prop. 1997/98:56). För utsläpp inom övriga sektorer bör den parlamentariska beredningen överväga ett nytt delmål. Behov av nya delmål För att uppnå miljökvalitetsmålet krävs insatser även inom en rad andra områden. Regeringen avser därför att ge och andra berörda myndigheter i uppdrag att utveckla förslag till nya delmål. Ett exempel på utgångspunkt för arbetet är Utsläpp av flyktiga organiska ämnen från andra sektorer än transportsektorn bör minska till sådana nivåer att miljön inte tar skada. Förslaget ingår i nu gällande delmål men bör preciseras. När det gäller delmål avseende kulturvärden skall uppdraget utföras av i samverkan med . Myndigheternas förslag utarbetas i nära samverkan med den parlamentariska beredningen. Delmålet om utsläpp av cancerframkallande ämnen Målet om en halvering av utsläpp av cancerframkallande ämnen i tätorter har redan tidigare beslutats av . har i samarbete med tagit fram ett underlag för den regionala infrastrukturinriktningen mellan åren 1998 2007. har där angett som mål att utsläppen av cancerframkallande ämnen från vägtrafiken skall minska , och , räknat års nivå. Delmålet om utsläpp av flyktiga organiska ämnen I den transportpolitiska propositionen gör regeringen bedömningen att utsläppen av flyktiga organiska ämnen VOC, från transporter i bör ha minskat med räknat års nivå. 1997/98:56). För utsläpp inom övriga sektorer behövs ytterligare åtgärder bl.a. i enlighet med det uppdrag som gavs i samband med miljöpolitiska beslut, att upprätta och genomföra ett tioårigt program för översyn av industrins utsläppsvillkor i syfte att minska utsläppen till sådana nivåer att miljön inte tar skada. Delmålet är i överensstämmelse med svenskt agerande inom arbetet med och om gränsöverskridande luftföroreningar (se kapitel 11 Internationellt miljösamarbete). Viktiga insatser för att uppnå miljökvalitetsmålet För att nå miljökvalitetsmålet luft måste utsläppen av såväl kväveoxider som flyktiga organiska ämnen minska med 70 i jämfört med dagens nivåer. Motsvarande tal för är något osäkert men bör ligga . Ett bättre underlag väntas . Åtgärder behöver framför allt vidtas för att minska utsläppen från trafiken, från den småskaliga vedeldningen samt från industri- och energianläggningar. Behovet att minska utsläppen av partiklar och cancerframkallande ämnen måste bygga på en förnyad riskbedömning av sambanden mellan exponering och effekter. Behovet att minska utsläppen avgörs också av hur stor risk som kan accepteras. Eftersom ingen tröskeleffekt säkert kan anges för partiklar och cancerframkallande ämnen bör en första ansats vara att utsläppen långsiktigt skall bort. Den långsiktiga målsättningen om reduktion av utsläppen av cancerframkallande ämnen som har ställt sig bakom i prop. 1990/91:90 innebär enligt i betänkandet Miljön för en hållbar hälsoutveckling förslag till nationellt handlingsprogram (SOU 1996:124) sannolikt att lågrisknivån för de diskuterade ämnena underskrids i de flesta fall. För att nå den del av miljökvalitetsmålet som berör marknära ozon krävs fortsatta utsläppsbegränsningar i och andra europeiska länder.