prop · GL03151 · 1998-01-01 00:00:00 — Det har även ansetts angeläget att beslut om eventuella förändringar av nivån för pen- sionsrätt för studier inte kan fattas isolerat från beslut om studiebidra- gets nivå. Det förefaller därför mindre lämpligt att nu lägga fram ett för- slag om den tekniska konstruktionen av pensionsrätt för studier med studiemedel innan den planerade reformeringen av studiestödssystemet har kunnat genomföras. Mot bakgrund av att regeringen avser att återkomma med ett förslag om förändrade regler för studiestöd med ikraftträdande , dvs. en- dast efter det att det reformerade pensionssystemets regler träder i kraft, samt på grund av det nära samband som finns mellan studiestöds- regleringen och den tekniska konstruktionen för pensionsrätt för studier med studiemedel, lägger regeringen således nu inga konkreta förslag om den tekniska utformningen av sådan pensionsrätt. Denna fråga bör i stäl- let övervägas vidare under den fortsatta beredningen av Studiestöds- utredningens förslag. Det kan i detta sammanhang påpekas att regeringen föreslår att vissa former av utbildningsbidrag och vuxenstudiestöd i likhet med vad som gäller inom nuvarande pensionssystem skall vara pensionsgrundande i det reformerade ålderspensionssystemet (jfr avsnitt 8.1). Att konkreta regler om pensionsrätt för studier som omfattas av studiemedelssystemet inte läggs fram här innebär emellertid att pensionsrätt för framtida sådana studier inte kan tillgodoräknas förrän . Enligt de antagna riktlinjerna skall pensionsrätt för studier med studiemedel kunna tillgodoräknas . Ett tillgodoräknande av pensionsrätt för sådana studier för tid innan förslag blivit föremål för lagstiftning, dvs. , måste grunda sig på en metod med en fiktiv inkomst, ett pensionsgrundande belopp. Som ovan nämnts skall pensionsrätt för studier med studiemedel vara knuten till faktiskt utgående studiebidrag och tillgodoräknas på en nivå motsvarande det under respektive år erhållna studiebidraget med justeringar för effekterna av en tänkt skattläggning. Det schablonbelopp som skulle behöva bestämmas för tillgodoräknande av pensionsrätt för förfluten tid bör beräknas på motsvarande sätt. Ett sådant belopp har utgångspunkt i det till den studerande faktiskt utbetalda studiebidraget. Denna modell förutsätter att bevarar erforderliga uppgifter. Vid bestämmandet av schablonbeloppets storlek måste en hypotetisk jämförelse göras med ett skattepliktigt studiebidrag och hänsyn härvid tas till kommunalskattesatserna. Vidare måste beaktas att sidoinkomster skulle ha blivit skattepliktiga i större utsträckning än med nuvarande system, vilket i sin tur beror på det skattepliktiga studiebidragets sam- spel med det allmänna grundavdraget vid taxeringen. har gjorts vissa beräkningar av vilken upp- räkningsfaktor som borde användas. Beräkningarna har grundats uppgifter hämtade ur hushålls- och inkomstundersökningen för studerande med studiebidrag. Beräkningarna ger vid handen en uppräkning av utgående studiebidrag med hänsyn till gällande skatte- regler skulle behöva ske . Av ovan nämnda skäl lägger vi emellertid inte heller för förfluten tid nu något förslag om den tekniska konstruktionen av pensionsrätt för stu- dier med studiemedel. Även denna fråga bör beredas ytterligare i sam- band med förslag. Vid utformningen av ett sådant förslag bör även närmare övervägas vilka villkor som i före- kommande fall skall gälla för att ett pensionsgrundande belopp för studier skall kunna tillgodoräknas och senare ge upphov till faktiskt pensionsutfall. Att konkreta förslag till regler för tillgodoräknande av pensionsrätt för studier som omfattas av studiemedelssystemet inte lämnas här kommer inte att få några praktiska konsekvenser. Pensionsrätt kommer ändå att kunna tillgodoräknas i enlighet med de av antagna riktlinjerna. 13 Årlig pensionsrätt, m.m. 13.1 Fastställande av pensionsgrundande inkomst och pensionsgrundande belopp Regeringens förslag: Pensionsgrundande inkomst och pensions- grundande belopp skall fastställas tidigast fr.o.m. det år då den försäkrade fyller . Någon övre åldersgräns för fastställande av pensionsgrundande inkomst skall inte finnas. I formellt avseende skall det inte heller finnas någon övre åldersgräns för fastställande av pensionsgrundande belopp om inget annat följer av förutsättningarna för tillgodoräknande av beloppet. då den försäkrade avlider skall pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp inte fastställas. Om makar har anmält anslutning till ordningen för överföring av pensionsrätt för premiepension skall dock pensionsgrundande inkomst fastställas för den överförande maken även då han eller hon men inte maken eller makan avlider. Pensionsgrundande inkomst skall fastställas endast under förutsätt- ning att den försäkrades inkomster av anställning och annat förvärvs- arbete före avdrag för allmän pensionsavgift sammanlagt uppgår till av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Någon motsvarande begränsning skall inte finnas för fastställande av pensionsgrundande belopp. Pensionsgrundande inkomst respektive pensionsgrundande belopp skall fastställas endast i den mån dessa sammanlagt inte överstiger en viss nivå, det s.k. intjänandetaket. Intjänandetaket skall motsvara 7,5 inkomstbasbelopp. skall det dock motsvara 7,5 förhöjda prisbasbelopp. Om pensionsgrundande belopp tillsammans med den fastställda pensionsgrundande inkomsten skulle komma att överstiga intjänandetaket skall belopp från vilka det skall bortses avräknas i följande ordning: 1. pensionsgrundande belopp för barnår, 2. pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring, 3. pensionsgrundande belopp för antagandeinkomst, 4. inkomst av annat förvärvsarbete, 5. inkomst av anställning. Promemorians förslag: Förslagen i Ds 1995:41 stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: anser att den nedre gränsen för pensionsgrundande inkomst bör avse inkomsten före avdrag för de allmänna egenavgifterna. i menar att den överskjutande delen av inkomst över 7,5 basbelopp bör kunna tillgodoräknas de år inkomsten understiger 7,5 bas- belopp. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i avsnitt 8 redovisat förslag om vilka slag av inkomster som skall vara pensionsgrundande och om de särskilda villkor som skall gälla för att en försäkrad skall kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp. För att pensions- grundande inkomst eller pensionsgrundande belopp skall fastställas för den försäkrade föreslås därutöver, i enlighet med de antagna riktlinjerna för pensionsreformen, gälla vissa allmänna villkor. Det rör sig dels om åldersgränser, dels om beloppsgränser. Regeringen föreslår i avsnitt 6.5 att basbeloppet skall benämnas prisbasbelopp respektive förhöjt prisbasbelopp. Som har påpekats används de föreslagna benämningarna ibland även avseende tid . Enligt de av antagna riktlinjerna för pensionsreformen skall rätt till pension i det reformerade systemet inte kunna tjänas in före det år då den försäkrade fyller . Med hänsyn härtill saknas anledning att för tid fastställa pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp för den försäkrade. I det lagförslag som läggs fram föreslås därför att varken pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp skall fastställas för år före det år då den för- säkrade fyller . Detta stämmer överens med de regler för beräkning av pensionsgrundande inkomst som gäller i dagens ATP-system. Förslaget till reformerat pensionssystem präglas av ett stort mått av flexibilitet när det gäller tidpunkten för pensionering. I enlighet med de antagna riktlinjerna föreslår vi att det till skillnad från vad som gäller inom ATP-systemet inte skall finnas någon övre åldersgräns för intjä- nande av pensionsrätt på grundval av förvärvsarbete. Enligt det förslag som läggs fram kan därför pensionsgrundande inkomst fastställas för en försäkrad även efter och i princip hur högt upp i åldrarna som helst. Eftersom vårt förslag innebär att någon övre åldersgräns för fast- ställande av pensionsgrundande inkomst inte skall finnas, kan i princip även socialförsäkringsförmåner grunda pensionsrätt efter . Denna möjlighet begränsas dock i praktiken av att dessa förmåner van- ligtvis inte kan utges efter det att den försäkrade uppnått en viss ålder. då den försäkrade avlider föreslogs i Ds 1995:41, i likhet med vad som gäller inom ATP-systemet, att pensionsgrundande inkomst inte skall fastställas. Under den fortsatta beredningen har frågan upp- kommit om det finns skäl att, i en situation då makarna omfattas av den i avsnitt 14 föreslagna ordningen för överföring av pensionsrätt för premiepension, ompröva tidigare gjorda överväganden att pensionsrätt inte skall fastställas då den försäkrade avlider. Bakgrunden till att pensionsgrundande inkomst, pensionsgrundande belopp eller pensionsrätt inte har föreslagits bli fastställda då den försäkrade avlider är bl.a. att ett fastställande av pensionsrätt för dödsfallsåret inte har någon betydelse för individen. Inte heller för en efterlevande make har ett sådant fastställande någon nämnvärd betydelse i pensionshänseende. Omständigheterna är emellertid annorlunda när två makar är anslutna till ordningen om överföring av pensionsrätt för premiepension och den överförande maken avlider. I en sådan situation skall, som beskrivits ovan, hela den pensionsrätt för premiepension som den överförande maken tjänar in föras över till den mottagande maken på grund av en bindande överenskommelse makarna emellan. Pensionsrätten för premiepension skall alltså tillgodoräknas någon annan än den som faktiskt har tjänat in den, nämligen den efterlevande maken. Till skillnad från vad som normalt gäller beträffande sådan pensionsrätt som tjänas in under dödsfallsåret har således den överförande makens pensionsrätt för premiepension i denna situation en faktisk betydelse för den efterlevande, mottagande, makens pensionsrätt och i förlängningen utgående pension. Det kan härvid röra sig om icke obetydliga belopp, särskilt om den överförande maken har haft relativt höga inkomster och avlider sent . Med hänsyn härtill får det i denna speciella situation anses lämpligt att den mottagande maken skall kunna tillgodoräknas även den pensionsrätt som den överförande maken har tjänat in under dödsfallsåret. Ytterligare ett skäl för denna ståndpunkt är att överföringen grundar sig på en mellan makarna bindande överenskommelse som inte kan brytas vare sig ensi- digt eller av makarna gemensamt med omedelbar verkan och som båda makarna har haft anledning att kunna inrätta sig efter. Eftersom pensionsrätt för premiepension först fastställs för den över- förande maken för att därefter överföras till den mottagande maken, måste pensionsrätt för premiepension fastställas för den överförande maken även för dödsfallsåret. Mot denna bakgrund bör, om makar har anmält anslutning till ord- ningen för överföring av pensionsrätt för premiepension, pensionsrätt för premiepension fastställas för den överförande maken även då denne avlider, vilket regeringen också föreslår i avsnitt 13.2. Det sagda innebär att det även då den överförande maken avlider måste fastställas en pensionsgrundande inkomst för honom eller henne i nu angiven situation. Regeringen föreslår alltså att det för den överförande maken skall fastställas pensionsgrundande inkomst även då denne avlider, om makarna då omfattas av ordningen för överföring av pensionsrätt för premiepension samt under förutsättning att den mottagande maken inte har avlidit under . En särskild fråga är om även pensionsgrundande belopp för barnår, plikttjänstgöring och förtidspension skall fastställas i den här beskrivna situationen. För att en försäkrad skall få tillgodoräknas pensionsgrundande be- lopp krävs att vissa förutsättningar är uppfyllda. För tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår krävs enligt vad som föreslås i avsnitt 11 bl.a. att en förälder under hela det aktuella året har varit bosatt i och har varit försäkrad för inkomstpension här. Av detta följer att en förälder som avlider aldrig kan uppfylla villkoren för tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår. Att ändra vill- koren endast på grund av att vissa makar som omfattas av reglerna om överföring av pensionsrätt för premiepension skall få pensionsrätt fast- ställd även för dödsfallsåret kan inte anses motiverat. Ofta är dessutom den efterlevande maken också förälder och kan som sådan själv tillgodo- räknas pensionsgrundande belopp för barnår. Det får anses vara en fördel att pensionsgrundande belopp i pensions- rättshänseende under dödsfallsåret behandlas på ett enhetligt sätt. Efter- som pensionsgrundande belopp för barnår enligt vad som beskrivits ovan inte kan tillgodoräknas i denna situation bör således inte heller andra pensionsgrundande belopp kunna grunda pensionsrätt. Beträffande pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring kan det dessutom för- väntas röra sig endast om sällsynta undantagsfall då en gift total- försvarspliktig, som omfattas av ordningen för överföring av pensionsrätt för premiepension och som överför sådan pensionsrätt, avlider under som han eller hon har uppfyllt villkoren för tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp. Härtill kommer att det för pensionsgrundande belopp skall betalas statlig ålderspensionsavgift men inte någon allmän pensionsavgift av den enskilde. Även på grund härav kan ifrågasättas om pensionsgrundande belopp skall grunda pensionsrätt under dödsfallsåret. Slutligen kan det inte helt uteslutas att det kan finnas en viss drivkraft för sådana personer som är berättigade till pensionsgrundande belopp för antagandeinkomst att se till att omfattas av ordningen för överföring av pensionsrätt för premiepension för att därigenom komma i åtnjutande av möjligheten att även för dödsfallsåret kunna överföra pensionsrätt. Sammanfattningsvis talar övervägande skäl för att pensionsgrundande belopp för den överförande maken under dödsfallsåret inte bör fastställas och pensionsrätten således grundas endast på den pensionsgrundande inkomsten, vilket regeringen således föreslår. Inte heller när det gäller fastställande av pensionsgrundande belopp har i de antagna riktlinjerna ställts upp någon generell övre åldersgräns. Pensionsgrundande belopp för barnår skall dock, av skäl som angetts i avsnitt 11, inte kunna tillgodoräknas för år då den försäkrade fyller . I realiteten kommer det även i fråga om övriga pensions- grundande belopp att finnas en övre åldersgräns, eftersom de förmåner som ligger till grund för beräkningen av dessa belopp inte kan utges efter viss ålder. Inom ATP-systemet gäller att pensionsgrundande inkomst inte skall beräknas för år då den försäkrade har uppburit hel ålders- pension. I princippropositionen uttalades det att någon sådan begränsning inte borde finnas i det reformerade pensionssystemet. En sådan begränsning skulle strida mot livsinkomstprincipen och motverka tanken att den enskilde i princip skall kunna fortsätta att arbeta och tjäna in pensionsrätt så länge han eller hon önskar. Regeringen instämmer i den tidigare gjorda bedömningen och anser att någon motsvarande regel inte bör finnas i det reformerade systemet. Beloppsgränser Inom dagens ATP-system gäller att inkomster av anställning och inkomster av annat förvärvsarbete är pensionsgrundande endast i den mån dessa sammanlagt överstiger ett förhöjt prisbasbelopp. Vid fastställande av pensionsgrundande inkomst görs således ett avdrag med ett förhöjt prisbasbelopp från den taxerade inkomsten för året. Någon motsvarighet till det redovisade basbeloppsavdraget föreslås inte finnas i det reformerade pensionssystemet, utan pensionsrätt skall i princip kunna tjänas in från den första kronans inkomst . Enligt de antagna riktlinjerna för pensionsreformen skulle det emellertid inte beräknas någon pensionsgrundande inkomst för den försäkrade, om summan av pensionsgrundande förvärvsinkomster och socialför- säkringsersättningar m.m. inte uppgick till av pris- basbeloppet. Skälet till detta var att den som hade inkomster under- stigande denna nivå inte var skyldig att avge självdeklaration och att det inte borde komma i fråga att inrätta ett särskilt taxeringsförfarande för att på grundval av kontrolluppgifter kunna fastställa pensionsgrundande inkomst såvitt gällde sådana begränsade inkomster. har därefter beslutat (bet. 1994/95:SkU20, rskr. 1994/95:320) att sätta ned det allmänna grundavdraget från till av prisbasbeloppet. Som en följd härav har skyldigheten att avge självdeklaration ändrats till att avse den som har haft inkomster uppgående till av det för året fastställda prisbasbeloppet. I Ds 1995:41 föreslogs därför att den nivå under vilken pensionsgrundande inkomst inte skall fastställas skulle bestämmas till av basbeloppet. Regeringen instämmer i departementspromemorians förslag och föreslår alltså att pensionsgrundande inkomst skall fastställas endast om den försäkrades inkomst av anställning och annat förvärvsarbete sammanlagt uppgår till av prisbasbeloppet. I avsnitt 8.2 har regeringen föreslagit att en allmän pensionsavgift som debiteras den försäkrades inkomster skall dras ifrån vid beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten. Som RSV har anfört bör den nedre gränsen för fastställande av pensionsgrundande inkomst avse inkomst- erna före detta avdrag. I annat fall skulle allmän pensionsavgift kunna komma att påföras trots att pensionsgrundande inkomst inte har fast- ställts. Regeringen föreslår därför att pensionsgrundande inkomst skall fastställas endast om summan av de inkomster som är pensionsgrundande före avdrag för allmän pensionsavgift uppgår till av prisbasbeloppet enligt AFL, vilket motsvarar . Den föreslagna lösningen innebär således att den pensionsgrundande inkomsten kan understiga av prisbasbeloppet. Motsvarande situa- tion kan uppkomma vid bristande avgiftsbetalning. Den föreslagna regeln innebär inte heller att inkomster som ligger av prisbasbeloppet aldrig kan bli pensionsgrundande utan att en tröskel måste passeras. Om detta väl sker, skall pensionsrätt tillgodo- räknas för hela inkomsten, dvs. inkomsten är i sådant fall i sin helhet pensionsgrundande. Det här behandlade gränsbeloppet, av prisbasbeloppet, gäller bara för fastställande av pensionsgrundande inkomst, dvs. inkomst här- rörande från förvärvsarbete eller socialförsäkringsersättningar m.m. Något förslag om en motsvarande nedre beloppsgräns för pensions- grundande belopp lämnar vi däremot inte. Tak för intjänande av pensionsrätt Inom dagens ATP-system gäller vid beräkning av pensionsgrundande inkomst att inkomster överstigande det s.k. förmånstaket om 7,5 prisbasbelopp enligt AFL inte skall beaktas. Inkomster som överstiger den nivån ger således inte något tillskott i pensionsrättshän- seende. Vid fastställandet av prisbasbeloppet gäller regler som innebär att förändringarna i det allmänna prisläget från till ett annat beaktas endast till viss del. ekonomiska vårproposition föreslår regeringen emellertid förändringar med innebörden att basbeloppet skall återställas fullt ut . Förmånstaket inom ATP fastställs dock med ledning av prisbasbeloppet sedan detta ökats på så sätt att förändringarna i det allmänna prisläget beaktas fullt ut, dvs. med ett förhöjt prisbasbelopp. Prisbasbeloppet för är medan det på det angivna sättet förhöjda prisbasbeloppet motsvarar ett belopp om . Förmånstaket motsvaras således för av ett belopp om . Enligt de antagna riktlinjerna för pensionsreformen skall det även i det reformerade ålderspensionssystemet finnas ett tak, ovanför vilket pensionsrätt inte skall kunna tjänas in. Detta tak, i det följande benämnt intjänandetak, kommer enligt riktlinjerna initialt att sammanfalla med förmånstaket inom ATP-systemet, dvs. summan av den enskildes pensionsgrundande inkomster skall högst kunna uppgå till 7,5 förhöjda prisbasbelopp. skall intjänandetaket emellertid inte längre följa prisutvecklingen utan i stället följa den allmänna inkomstutvecklingen. Som kommer att framgå av avsnitt 29 föreslår vi att motsvarande ändring skall ske inom ATP-systemet. i har föreslagit att inkomster som överstiger taket, dvs. 7,5 prisbasbelopp, skall kunna tillgodoräknas för år då inkomsten understiger taket och att begräns- ningsregeln i stället bör utformas så att livsinkomsten högst får uppgå till 7,5 prisbasbelopp multiplicerat med antalet intjänandeår. Enligt regeringens uppfattning skulle en sådan regel strida mot de ovan redovisade intentionerna med reformen eftersom mycket höga inkomster under visst år skulle ge pensionsrätt i det allmänna systemet om de kunde fördelas ut över år med lägre inkomster. Vidare kommer den pensionsrätt som uppkommer på detta sätt inte att motsvaras av inbetalda avgifter till ålderspensionssystemet, eftersom sådana avgifter skall begränsas för inkomster överstigande 7,5 prisbasbelopp och den del som betalas däröver dessutom skall föras till statsbudgeten i stället för till ålderspensionssystemet. Förslaget strider därför även mot tanken att det reformerade pensionssystemet skall vara avgiftsdefinierat. Som tidigare framgått i avsnitt 6.4. föreslår vi för bl.a. det angivna ändamålet att regeringen skall fastställa ett inkomstbasbelopp. Inkomstbasbeloppet föreslås för motsvara det för det året för- höjda prisbasbeloppet. För därefter följande år föreslås inkomstbas- beloppet räknas om med hänsyn till förändringar i ett inkomstindex. Principer för utformning och tillämpning av detta inkomstindex behand- las i avsnitt 16. Enligt de antagna riktlinjerna skall detta inkomstindex även ligga till grund för en omräkning av intjänandetaket. Vi föreslår att en sådan omräkning skall ske fr.o.m. årsskiftet 2001/2002 (jfr avsnitt 18). Vid tillämpning av takregeln skall enligt de antagna riktlinjerna beak- tas såväl faktiska som fiktiva inkomster. Tillämpningen av takregeln aktualiserar därför frågan om i vilken ordning de olika typerna av pensionsgrundande inkomster och belopp skall avräknas. Enligt de nuva- rande reglerna i AFL är det inkomst av annat förvärvsarbete som avräk- nas först, om den försäkrade haft sådan inkomst och denna tillsammans med inkomst av anställning uppgår till ett belopp överstigande taket. Något skäl att frångå den avräkningsordningen finns inte. Vi föreslår där- för att inkomster av annat förvärvsarbete även i det reformerade pensionssystemet skall avräknas före inkomster av anställning vid fast- ställandet av den försäkrades pensionsgrundande inkomst. I det reformerade pensionssystemet kommer förutom dessa faktiska slag av inkomster att finnas de olika typer av pensionsgrundande belopp, som har behandlats i de föregående avsnitten. Det måste därför finnas regler för i vilken ordning dessa inkomster och belopp skall avräknas till den del de överstiger intjänandetaket. Detta har betydelse för bl.a. uttaget av pensionsavgifter. Mot bakgrund av att de pensionsgrundande beloppen inte är faktiska utan beräknas fiktivt, ter det sig rimligt att de pensionsgrundande belop- pen avräknas före inkomster av anställning och annat förvärvsarbete. För detta talar också den omständigheten att pensionsrätt på grundval av vissa typer av pensionsgrundande belopp inte kommer att påverka stor- leken av den faktiska pensionen förrän det s.k. förvärvsvillkoret är upp- fyllt (se avsnitt 11.6). Regeringen föreslår därför att pensionsgrundande belopp inte skall fastställas i den mån dvs. till den del de tillsammans med inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete överstiger intjänandetaket. När det gäller frågan i vilken ordning de olika pensionsgrundande beloppen inbördes skall avräknas har regeringen gjort den bedömningen att de belopp som är kopplade till förvärvsvillkoret, nämligen pensions- grundande belopp för barnår och plikttjänstgöring, bör avräknas först.