prop · GL031D20 · 1998-01-01 00:00:00 — Delmålet är att minska de områden där den kritiska belastningen överskrids med . Slutsatser Försurning av mark och vatten har fortgått . Trots positiva utvecklingstendenser kommer behovet av kalkning att finnas kvar . Kalkningen innebär därför ett långsiktigt åtagande. En långsiktig planering är önskvärd för att kalkningsverksamheten skall kunna bedrivas effektivt. har kalkningsanslaget varierat kraftigt bl.a. beroende på stora anslagsreserver. Regeringen anser att det är viktigt att kalkningsverksamheten ligger på en jämnare nivå och att anslaget utnyttjas effektivt. Regeringen anser att kalkningsanslaget i fortsättningen skall vara . kommer dock verksamheten att kunna ligga på en något högre nivå med hänsyn till innestående reservationer. Det långsiktiga målet med det svenska kalkningsprogrammet skall vara det nationella intresset att bevara den biologiska mångfalden och att bibehålla förutsättningarna för utnyttjandet av naturresurserna i sjöar och vattendrag. Regeringen utgår från att redan kalkade vatten i de mest försurningsdrabbade områdena i sydvästra i stor utsträckning kommer att återkalkas. Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget för beräknas preliminärt till samma belopp. Investeringar och skötsel för naturvård 1, 2 Anslag s- sparan de 46 245 Därav 1996 Utgift 110 517 2, 3 Utgifts - progno s 238 237 1998 Förslag 291 473 1999 Beräkna t 297 130 2000 Beräkna t 239 780 Beloppen anges i tusental kronor 2. Anslaget Investeringar inom miljöområdet 3. Inkl. anvisat på tilläggsbudget Från anslaget betalas förvärv av mark i syfte att be- vara den biologiska mångfalden genom att skydda särskilt värdefulla naturområden. De naturvårdsobjekt i statens ägo som förvärvas med medel från anslaget redovisas på naturvårdsfonden, vilken förvaltas av . Från anslaget betalas vidare ersättning till markägare för intrång i pågående markanvändning enligt naturvårdslagen (1964:822) samt enligt 86 och 122 §§ byggnadslagen i dess lydelse intill . Vidare kan från anslaget bidrag lämnas till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Dessutom får anslaget användas för utrednings-, förhandlings- och värderingskostnader i samband med säkerställande av värdefulla naturområden. Bidrag för naturvårdsåtgärder från EU:s fond LIFE redovisas under anslaget. Största delen av anslaget för innevarande budgetår beräknas bli förbrukat. Reservationen avser nästan helt tidigare beviljade LIFE-medel. Regeringens överväganden Resultatinformation Under /96 säkerställde mark, i första hand genom förvärv. I huvudsak har förvärven gällt skog av olika typer såsom urskogar, ädellövskogar och skogs/myrmosaikområden. Satsningarna har framför allt syftat till att bevara den biologiska mångfalden och naturvärden i övrigt. Den areal som säkerställdes av uppgår till . Genomsnittskostnad per ha är ungefär den dubbla jämfört . Den högre kostnaden beror huvudsakligen på att förvärvad skogsmark är av produktivare slag - och därmed dyrare - än vad som förvärvats . Överväganden Anslaget till markförvärv är ett av naturvårdspolitikens viktigaste instrument för att bevara den bio-logiska mångfalden. Regeringen anser därför att det trots det statsfinansiella läget är angeläget att behålla en hög ambitionsnivå på detta område. har genom möjlighet att ansöka om bidrag från EU:s fond LIFE för naturvårdsåtgärder. har EU beviljat till två projekt. Eftersom projekten är fleråriga kommer endast mindre delar av dessa medel att förbrukas under . Medlen skall huvudsakligen användas för markförvärv men till mindre del även till skötselåtgärder. För tidigare budgetår har EU beviljat medel om tillsammans ca . uppskattas LIFE-projekt kunna erhålla bidrag om ca . Regeringen beräknar medel motsvarande detta bidrag under anslaget. Motsvarande belopp beräknas under inkomsttiteln 6911 Övriga bidrag från EG. För skötsel av naturreservat m.m. använder delar av förvaltningsanslaget A1 . Medlen fördelas i huvudsak länsvis efter redovisade behov från länsstyrelserna. används för sådana skötselåtgärder. Många av de områden som inköps kräver betydande insatser för att områdenas naturvärden skall kunna bevaras eller områdena restaureras till den karaktär som man vill eftersträva. Åtgärderna kan vara av engångskaraktär eller ske med varierande tidsmellanrum. Behoven av sådana åtgärder kan variera högst betydande mellan olika år. I verkets redovisning till regeringen av förslag till besparingsåtgärder anger verket att möjligheten att slå ihop anslaget för markinköp och medlen för skötsel bör övervägas för att därigenom skapa förutsättningar för ökad flexibilitet mellan markförvärv och skötselåtgärder. Regeringen delar verkets syn och beräknar därför medel för investeringar och skötsel för naturvård under samma anslag genom överföring av från förvaltningsanslaget till anslaget Investeringar och skötsel för naturvård. Fortsättningsvis bör personalkostnader knutna till anslagets verksamhet helt belasta verkets förvaltningsanslag. Med anledning härav förs över till verkets förvaltningsanslag. Beställningsbemyndigande Regeringen bör som tidigare bemyndigas att under löpande budgetperiod ikläda staten ekonomiska förpliktelser för utgifter som skall betalas under nästkommande budgetperiod. Bemyndigandet bör uppgå till för utgifter som skall betalas . Slutsatser Regeringen beräknar anslaget till för . beräknas anslaget till . I avvaktan på regeringens översyn av utgiftsområdesramen för beräknas anslaget preliminärt till för . 1 Anslag s- sparan de 2 367 Därav 1996 Utgift 17 600 Utgifts - progno s 19 028 1998 Förslag 19 014 1999 Beräkna t 19 605 2000 Beräkna t 19 917 Beloppen anges i tusental kronorr är en central förvaltningsmyndighet med huvudsaklig uppgift att pröva frågor rörande miljöfarlig verksamhet enligt miljöskyddslagen. Nämnden har vidare en viktig roll i beredningen av ärenden som prövas av regeringen enligt 4 kap. lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att anslaget inte utnyttjats fullt ut. Anslagssparandet beräknas minska . Regeringens överväganden Resultatinformation Av årsredovisningen framgår att prövotidsärendena och antalet överklagade beslut av länsstyrelserna har ökat. Ärendenas omfattning och svårighetsgrad varierar starkt. Liksom andra rättsprövande myndigheter har svårt att finna mätbara kvalitetsmått för rättssäkerheten. Regeringen bedömer att effektiviteten i verksamheten är tillfredsställande. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende nämnden. I verkets ekonomiadministrativa värdering har nämnden erhållit betyget tillfredsställande. Slutsatser Mot denna bakgrund beräknar regeringen anslaget för till . Regeringen har i lagrådsremiss om en miljöbalk föreslagit att nämnden upphör då nämndens verksamhet förs över till domstolsväsendet. I avvaktan på regeringens proposition om en miljöbalk och beslut beräknar regeringen preliminärt anslaget för till och för till . 1 Utgifts - progno s 85 045 1998 Förslag 80 011 1999 Beräkna t 78 329 2000 Beräkna t 79 731 Beloppen anges i tusental kronor Kemikalieinspektionen (KemI) är central förvaltningsmyndighet för ärenden om hälso- och miljörisker med kemiska produkter i den mån frågorna inte handläggs av någon annan myndighet. Kemikalieinspektionens övergripande uppgift är att arbeta för att minska riskerna för skador på människa och miljö från kemiska ämnen och produkter. Kemikalieinspektionens verksamhet finansieras huvudsakligen genom avgifter som tas in enligt förordningen (1985:836) om bekämpningsmedel, förordningen (1989:216) om kemikalieavgifter, enligt Kemikalieinspektionens föreskrifter (KIFS 1991:7) om försäljning och användning av biologiska bekämpningsmedel och om genetiskt modifierade organismer (1994:901). Regeringen beslutade att högst av det överskott som uppstått /96 får disponeras av Kemikalieinspektionen . Regeringens överväganden Resultatinformation Kemikalieinspektionens årsredovisning visar att verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att de uppsatta målen kan nås. Regeringen konstaterar att inte har haft något att erinra i revisionsberättelsen avseende Kemikalieinspektionen. Intäkterna från kemikalieavgifter beräknas till för och för bekämpningsmedelsavgifter till . Intäkter från kemikalieavgifter redovisas på inkomsttitel . Intäkter från bekämpningsmedel redovisas på inkomsttitel . medlemskap i innebär att en dominerande del av inspektionens verksamhet ligger inom ramen för EU:s arbete med kemikalier. EU- medlemskapet har inneburit kraftigt ökade insatser inom områdena klassificering/märkning, förhandsanmälan av nya ämnen och EU:s arbete med begränsning av vissa kemiska ämnen. Kemikalieinspektionens insatser bidrar till att för prioriterade kemikaliefrågor uppmärksammas inom EU. Kemikalieinspektionen deltar aktivt vid utvärderingen av växtskyddsmedel inom ramen för EU:s registrering av sådana medel enligt Rådets direktiv av om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT nr L230 s:1 19.8.91, Celec.nr. kommer även fortsättningsvis inom ramen för programmet för existerande ämnen få rapportörskapet för ett antal prioriterade ämnen, vilket innebär en utvärdering av ämnets miljö- och hälsorisker. Kemikalieinspektionens insatser bör inriktas på att påverka EG och dess lagstiftning i riktning mot den höga svenska skyddsnivån på kemikalie- och bekämpningsmedelsområdet. Under det närmaste året krävs särskilda insatser av Kemikalieinspektionen för de ämnen som är föremål för övergångsbestämmelserna samt EG:s arbete med bekämpningsmedel. Slutsatser Sammantaget innebär bedömningen att de riktlinjer som lades fast i propositionen 1993/94:163 Riktlinjer för en fortsatt kretsloppsanpassning av samhället (bet. 1993/94:JoU23, rskr. 1993/94:273) och i regeringens skrivelse 1994/95:167 Det svenska miljöarbetet i EU - inriktning och genomförande (bet. 1994/95:JoU23, rskr. 1994/95:424) bör gälla även för . Kemikalieinspektionens arbete med att öka kemikaliesäkerheten till skydd för hälsa och miljö både nationellt och inom EU bör i huvudsak bedrivas med samma inriktning som . Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas preliminärt till för och . 1 Anslag s- sparan de 20 933 Därav 1996 Utgift 28 285 Utgifts - progno s 41 500 1998 Förslag 37 762 1999 Beräkna t 36 562 2000 Beräkna t 36 562 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget disponeras för utgifter för deltagande i vissa internationella organisationer och för internationellt samarbete inom ansvarsområde. Anslaget belastas även av utgifter för bidrag och medlemsavgifter enligt åtaganden inom internationella miljökonventioner och avtal. Från anslaget betalas kostnader för deltagande i vissa möten inom ramen för internationella miljökonventioner och avtal, möten inom ramen för FN-systemet och inom organisationer såsom , , samt miljösamarbetet i fråga om . Vidare betalas från anslaget vissa kostnader för bilateralt miljösamarbete. miljöfond inrättades genom beslut av Generalförsamling för att inom ramen för FN:s Miljöprogram () helt eller delvis finansiera kostnaderna för nya miljövårdsinitiativ inom FN:s olika organ. Fondens användning står under överinseende av . årliga bidrag till miljöfonden belastar anslaget. Regeringens överväganden Det internationella miljösamarbetet kommer fortsatt att vara betydelsefullt och resurskrävande. kommer bl.a. deltagande vid , FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) samt möten inom ramen för det internationella konventionsarbetet att kräva särskilda resurser. inrättade regeringen ett sekretariat för (dir. 1996:99). Sekretariatet skall koordinera och initiera insatser och utarbeta förslag så att innehåll och utformning av en uppfyller målet om hållbar utveckling i regionen. Arbetet skall vara slutfört . Regeringen beräknar kostnaderna till som finansieras genom indragning av det under fjortonde huvudtiteln uppförda reservationsanslaget B 13 Miljöinsatser i från /94. Anslaget för beräknas till . beräknas anslaget till 36 562 000 och för likaledes till . Därav 1996 Utgift 12 000 Utgifts - progno s 12 000 1998 Förslag 12 000 1999 Beräkna t 12 000 2000 Beräkna t 12 000 Beloppen anges i tusental kronor Under anslaget redovisas utgifterna för statens stöd till internationella miljöinstitut (SEI) (prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373). Staten finansierar av SEI:s verksamhet. SEI:s huvudsakliga uppgifter är att initiera, genomföra och föra ut resultat av studier och forskning vad gäller värdering och utveckling av miljöteknik, miljö- och utvecklingspolicy samt relaterad miljöstyrning och strategier för en hållbar utveckling. SEI har förutom sitt huvudkontor i tre övriga kontor, ett i , ett i och ett i . SEI har byggt upp en internationellt erkänd verksamhet och utvecklat forskningen inom områden som är relevanta för de globala miljöproblemen. Institutet har inriktat sin verksamhet på bl.a. energistudier, klimatfrågor, bioteknik, ekonomi med etik och miljövärden. Regeringen beräknar anslaget till . beräknas samma belopp. 4 Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. 4.1 Omfattning/ändamål () övervakar strålskyddet vid de kärntekniska anläggningarna och vid behandling och lagring av kärnavfall och använt kärnbränsle samt utövar tillsyn däröver. SSI kontrollerar att utsläpp till luft och vatten under normaldrift hålls inom fastställda gränser. SSI utövar också tillsyn av sådan verksamhet med joniserande strålning som ligger utanför kärnenergisektorn och av verksamhet med icke- joniserande strålning. Dit hör t.ex. verksamhet på sjukhus, forskningsinstitutioner och annan industriell verksamhet än kärnkraft liksom kontroll av naturlig strålning. SSI har en beredskap för rådgivning och information vid kärntekniska olyckor inom eller utom landet. () övervakar säkerheten vid de svenska kärntekniska anläggningarna. SKI utövar också tillsyn över behandling och lagring av kärnavfall vid kärnkraftverken, lagring av använt kärnbränsle i det centrala mellanlagret för använt kärnbränsle (CLAB) i samt slutförvaring av kärnavfall i slutförvaret för låg- och medelaktivt avfall (SFR-I) i Forsmark. SKI handhar även sådana uppgifter kring hantering av kärnämne och kärnteknisk utrustning som följer av internationella åtaganden om icke-spridning av kärnvapen m.m. och i den utsträckning dessa uppgifter inte handhas av den Europeiska kommissionen. SKI utövar vidare tillsyn över reaktorinnehavarnas program för att hantera och slutförvara använt kärnbränsle och kärnavfall och för att riva kärnkraftverken, samt över avsättning och användning av medel inom det statliga finansieringssystem som skall täcka kostnaderna härför. Mot bakgrund av energipropositionen (prop. 1996/97:84), som bl.a. innebär avställning av en reaktor , behöver SSI:s och SKI:s tillsyn på kärnenergiområdet öka i omfattning för att säkerställa ett bra skydd av personal, allmänhet och miljö. Verksamhetsområdet tillförs därför ytterligare . MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 329,2 242,2 246,1 244,2 249,9 255,6 4.2 Resultatbedömning och slutsatser Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall SSI:s och SKI:s verksamhet har drivits inom givna ekonomiska ramar och med ett gott strålskydd vid tillsynsobjekten och med en god säkerhet vid de kärntekniska anläggningarna. Större förändringar behandling av regeringens proposition om en uthållig energiförsörjning. Prioriteringar Myndigheternas engagemang i frågor som rör avveckling av kärnkraftsreaktorer ökar. I energipropositionen (prop. 1996/97:84) betonas vikten av att säkerheten kan upprätthållas i den nya situation som uppstår i och med avställningen av en reaktor . Detta medför krav på ökade insatser från SKI och SSI. Motivationen, engagemanget och uppmärksamheten hos personalen vid kärnkraftverken måste vidmakthållas på en hög nivå trots den påfrestning en avställning innebär. Myndigheterna måste överväga särskilda tillsynsinsatser och beredas tillfälle att förstärka sin kompetens och sina resurser för att övervaka att säkerheten vidmakthålls under hela driftperioden. De senaste årens säkerhetsrelaterade händelser vid kärnkraftverken, behovet av skärpt kontrollverksamhet när reaktorerna blir äldre samt kraftföretagens aviserade renoveringar och moderniseringar, indikerar vidare att antalet ärenden och deras grad av komplexitet kommer att öka framöver. Den genomgång av konstruktionsförutsättningarna för de äldre reaktorerna som pågår inom kärnkraftsindustrin kan komma att resultera i reviderade bedömningar av behovet av säkerhetshöjande åtgärder. Myndigheterna måste ha förutsättningar att vara starkt engagerade och pådrivande i detta arbete, bl.a. genom att formulera 2000-talets säkerhetskrav. På kärnavfallsområdet väntas kraven på SKI:s och SSI:s tillsynsverksamhet öka i takt med att planeringen av den slutliga avfallshanteringen efter hand övergår i konkretare åtgärder. Regeringen förutser mot denna bakgrund en ökad arbetsbelastning och därmed ett ökat resursbehov hos SKI och SSI. Det är viktigt att de båda myndigheterna har resurser till tillsynsverksamhet och forskning samt kompetensutveckling och internationellt erfarenhetsutbyte. Samhällets insyn och statens övergripande ansvar för kärnsäkerheten måste upprätthållas. Myndigheterna bör ha resurser för att behålla och anställa specialistkompetens på området. De resursförstärkningar som behövs bör finansieras med höjda avgifter för kärnkraftsföretagen. En internationell kärnsäkerhetskonvention, till vilken anslutit sig, trädde i kraft . Det första granskningsmötet skall hållas 1999. Vid detta och följande granskningsmöten skall konventionsländerna granska varandras kärnsäkerhetsprogram. En internationell kärnavfallskonvention, till vilken avser ansluta sig, slutförhandlades . SKI och SSI förväntas medverka i granskningsprocedurerna under båda konventionerna. SKI och SSI medverkar också med insatser inom det svenska samarbetet med Öst- och . Dessa insatser beräknas fortsätta i oförändrad omfattning även under . Samarbetet finansieras över det s.k. Östeuropaanslaget inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. 4.3 Övrig statlig verksamhet Kärnavfallsfonden Enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen) är en innehavare av tillstånd till kärnteknisk verksamhet skyldig att svara för att allt i verksamheten uppkommet kärnavfall och använt kärnbränsle hanteras och slutförvaras på ett säkert sätt och att den anläggning i vilken verksamheten bedrivs avvecklas och rivs på ett säkert sätt, sedan verksamheten har upphört (10 §). Dessa åtaganden innebär enligt förarbetena (prop. 1983/84:60) också ett ansvar för att klarlägga vilka åtgärder som behövs och hur dessa åtgärder skall kunna genomföras. I det ansvar som enligt 10 § kärntekniklagen läggs på reaktorinnehavare och övriga innehavare av tillstånd till kärnteknisk verksamhet ingår att svara för de faktiska kostnader som behövs för avfallshanteringen. Som påpekades av Lagrådet i yttrandet över den tidigare finansieringslagen (prop. 1980/81:90, s. 637) omfattar tillståndshavarens skyldigheter även att ansvara med återstoden av sin förmögenhet för kostnader avseende sådana åtaganden, ifall tillståndshavaren skulle underlåta att fullgöra sina skyldigheter och staten därför nödgas vidta åtgärderna. Enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. skall innehavaren av en kärnkraftsreaktor , så länge reaktorn är i drift, erlägga en avgift samt ställa säkerheter till staten för att säkerställa att medel finns tillgängliga för att betala kostnader för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och visst radioaktivt avfall, avveckling och rivning av reaktoranläggningar och forskning på kärnavfallsområdet. Medlen används också för att täcka de kostnader som staten har för tillsyn och kompletterande forskning på kärnavfallsområdet. Avgifter skall vidare täcka de kostnader som reaktorinnehavarna, staten och kommunerna har för information till allmänheten. Regeringen fastställer avgiften för nästkommande kalenderår. Avgiften beräknas och bestäms individuellt för varje verk. Utöver den årliga avgiften skall reaktorinnehavarna ställa fullgoda säkerheter för kostnader som inte täcks av inbetalade avgiftsmedel för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall samt rivning av kärnkraftverken. Säkerheterna skall sålunda dels säkerställa fonduppbyggnaden om en reaktor skulle stängas av före reaktorns s.k. intjänandetid , dels säkerställa finansieringen vid en eventuell fondbrist beroende på oplanerade händelser efter det att alla reaktorer stängts av och avgiftsmedel från kärnkraftproduktionen inte längre tillförs fonden. Avgiftsmedlen förvaltas av en fond benämnd Kärnavfallsfonden. Fondens medel skall enligt finansieringslagen placeras på konto i . har träffat avtal med om formerna för placeringen av medlen. Avkastning på fondens medel skall läggas till kapitalet. Enligt den förvaltningsberättelse för Kärnavfallsfonden för avseende medelsförvaltningen enligt finansieringslagen, som lämnat till regeringen, framgår att inbetalade avgifter för uppgick till (). Utbetalade ersättningar uppgick till (398 miljoner). Vid utgången av var Kärnavfallsfondens marknadsvärde 20 831 miljoner (enligt de förvaltningsregler som 1995 gällde enligt finansieringslagen). 4.4 Anslag B 1. 13 917 Därav 1996 Utgift 78 000 82 600 1998 Förslag 78 055 1999 Beräkna t 80 178 2000 Beräkna t 82 306 Beloppen anges i tusental kronor En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att detta år hade ett anslagssparande på . Av dessa är ca reserverade för ännu ej betalda forskningsprojekt, 1,5 miljoner för avtalspensioner samt 0,5 miljoner för flyttning av delar av myndigheten inom sjukhusets område. Regeringens överväganden Resultatinformation SSI:s årsredovisning visar att myndigheten i huvudsak har levt upp till uppsatta mål. SSI har rapporterat till regeringen om konsekvenserna av de besparingskrav beslutat om. SSI har framfört att besparingskraven leder till en reducerad tillsyn till följd av att antalet tjänster minskar. Detta har framför allt drabbat tillsynen vid svenska sjukhus och tillsynen av låg- och medelaktivt radioaktivt avfall från det svenska kärnkraftsprogrammet. Även SSI:s insatser inom strålskyddsforskningen har minskat. I årsredovisningen /96 redovisar SSI hur myndigheten agerat i förhållande till de rekommendationer som lades fram av den internationella granskningsgrupp som granskade SKI:s och SSI:s tillsyn av kärntekniska anläggningar (SOU 1996:73). Bl.a. har SSI inlett ett arbete med att förbättra kvalitetssäkringen när det gäller tillsynen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet SSI:s verksamhet finansieras delvis via avgifter enligt förordningen (1976:247) om vissa avgifter till . Avgifter från kärnteknisk verksamhet beräknas till ca och redovisas under inkomsttitel . Ansökningsavgifter beräknas till ca och redovisas under inkomsttitel . SSI har egen uppdragsverksamhet och inkomsterna från denna får disponeras av myndigheten. Budgeten för denna verksamhet framgår av nedanstående tabell. INTÄKTER FRÅN UPPDRAG INTÄKTER (KR) KOSTNADER (KR) RESULTAT (KR) KOSTNADSTÄCKN % UPPDRAGSGIVAR E STATEN % UPPDRAGSGIVAR E ÖVRIGA % Utfall 1995/96 12 805 000 12 416 000 389 000 100 17,5 82,5 varav 1996 8 477 000 7 153 000 1 324 000 100 20 80 Prognos 1997 6 425 000 6 425 000 0 100 20 80 Budget 1998 6 900 000 6 900 000 0 100 20 80 Beräknat 1999 6 900 000 6 900 000 0 100 20 80 Beräknat 2000 6 900 000 6 900 000 0 100 20 80 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen konstaterar att () inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende SSI och att de i sin ekonomiadministrativa värdering för /96 givit SSI bedömningen tillfredsställande.