prop · GL0399 · 1998-01-01 00:00:00 — Det måste också förutsättas att aktieägarnas deltagande organiseras på ett sådant sätt att ingen aktieägargrupp gynnas på någon annan aktieägargrupps bekostnad (jfr 8 kap. 34 § och 9 kap. 37 §). Av förevarande paragraf får anses följa att stämman också i sådana fall alltid måste ledas från den av lag och bolagsordning utpekade bolagsstämmoorten. Bestämmelserna om orten för bolagsstämma får också den betydelsen att de aktieägare som så önskar alltid måste kunna delta i stämman genom att infinna sig på stämmoorten. 9 kap. 11 § En aktieägare som vill få ett ärende behandlat vid en bolagsstämma skall skriftligen begära detta hos styrelsen. Ärendet skall tas upp vid bolagsstämman, om begäran har kommit in till styrelsen 1. senast före den tidpunkt då enligt 13 § första stycket kallelse tidigast får utfärdas, eller 2. efter den tidpunkt som anges i 1 men i sådan tid att ärendet kan tas upp i kallelsen till bolagsstämman. (Jfr 8 kap. 9 § i kommitténs förslag) Paragrafen behandlar aktieägares initiativrätt. Denna fråga har behandlats i avsnitt 6.6. Reglerna om aktieägares initiativrätt har funnits i 9 kap. 7 §. Enligt den bestämmelsen har en aktieägare haft rätt att få ett ärende behandlat på bolagsstämman, om han skriftligen framställt yrkande därom hos styrelsen i så god tid att ärendet kunnat tas upp i kallelsen till stämman. Av första stycket i förevarande paragraf framgår att en aktieägare som vill få ett ärende behandlat vid bolagsstämman även fortsättningsvis skall lämna in en skriftlig begäran om detta till styrelsen. Andra stycket innehåller bestämmelserna om en sådan begäran måste ges in för att det aktuella ärendet skall tas upp på stämman. Liksom är utgångspunkten att ett ärende skall tas upp på bolagsstämman om begäran om det har kommit in till styrelsen i så god tid att ärendet kan tas upp i kallelsen till stämman. Det kan dock vara svårt för de enskilda aktieägarna att avgöra ett ärende måste anmälas för att kunna tas med i kallelsen. För att underlätta för dessa aktieägare innehåller punkten 1 en bestämmelse som innebär att ett ärende skall tas upp på stämman om aktieägaren har lämnat in en begäran om det senast före den längsta kallelsetid som lagen medger. Då fristen för kallelse till ordinarie bolagsstämma, såsom framgår av 13 § första stycket, har utsträckts kommer det i praktiken att innebära att en aktieägare som vill vara säker på att få sitt ärende behandlat på den ordinarie bolagsstämman kan lämna in sin begäran om detta till styrelsen senast före stämman. Av punkten 2 framgår att ett ärende i vissa fall skall tas upp även om begäran har kommit in till styrelsen efter den tidpunkt som anges i punkten 1, nämligen om begäran har kommit in till styrelsen i så god tid att ärendet kan tas upp i kallelsen till stämman. Huruvida så är fallet får bedömas med hänsyn till omständigheterna i varje särskilt fall. Efter vad kommittén har inhämtat kan i börsnoterade bolag ett riktmärke vara omkring före den planerade kallelsetidpunkten. Begäran skall avse ett ärende. Därmed förstås något för bolaget relevant spörsmål som kan bli föremål för beslut på stämman. Sålunda är en begäran om upplysning inte ett ärende. Bestämmelsen ger inte heller en aktieägare rätt att göra endast ett allmänt uttalande på stämman. Det ligger vidare i sakens natur att ärendet måste ligga inom ramen för stämmans kompetens. Aktieägarens rätt att begära att ett ärende skall tas upp vid bolagsstämman innebär att stämman normalt inte kan undvika att ta upp ärendet till behandling. Endast i de fall då ett bifall till aktieägarens yrkande i sakfrågan uppenbarligen skulle strida mot aktiebolagslagen eller bolagsordningen kan bolagsstämman vägra att behandla ärendet (se NJA 1960 s. 698). 9 kap. 12 § Styrelsen kallar till bolagsstämma. Om en bolagsstämma som skall hållas enligt denna lag, bolagsordningen eller ett stämmobeslut inte sammankallas på föreskrivet sätt, skall på anmälan av en styrelseledamot, den verkställande direktören, en revisor eller en aktieägare genast på bolagets bekostnad sammankalla stämman på det sätt som anges i 13 16 §§. (Jfr 8 kap. 10 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar 9 kap. 8 § i dess gällande lydelse. Tid och sätt för kallelse 9 kap. 13 § Kallelse till ordinarie bolagsstämma samt kallelse till extra bolagsstämma där fråga om ändring av bolagsordningen kommer att behandlas skall utfärdas tidigast och senast före stämman. Kallelse till annan extra bolagsstämma skall utfärdas tidigast och senast före stämman. I bolagsordningen för ett privat aktiebolag får det bestämmas att kallelse till sådan bolagsstämma som avses i första stycket första meningen får utfärdas senare än vad som där anges, dock senast före stämman. Om fortsatt bolagsstämma skall hållas eller senare räknat från och med stämmans första dag, skall det utfärdas en särskild kallelse till den fortsatta bolagsstämman. Därvid skall bestämmelserna i första stycket om tid för kallelse till extra bolagsstämma tillämpas. Om det enligt bolagsordningen krävs att ett bolagsstämmobeslut fattas vid två bolagsstämmor för att bli giltigt, får kallelse till den andra stämman inte ske innan den första stämman har hållits. I kallelsen till den andra bolagsstämman skall styrelsen ange det beslut som den första stämman har fattat. (Jfr 8 kap. 11 § i kommitténs förslag) Paragrafen innehåller bestämmelser om tid för kallelse till bolagsstämma. Bestämmelser i dessa frågor har funnits i 9 kap. 9 § första stycket. Av första stycket framgår att olika kallelsefrister gäller för ordinarie bolagsstämma och extra bolagsstämma. Tidsfristerna har förlängts i förhållande till vad som har gällt. Kallelse till ordinarie bolagsstämma skall utfärdas tidigast och senast före stämman, medan kallelse till extra bolagsstämma skall utfärdas tidigast och senast före stämman. En särskild regel har införts för de fall då ett ärende rörande ändring av bolagsordningen skall behandlas på en extra bolagsstämma. I dessa fall skall kallelse till stämman utfärdas senast före stämman. Skälen till ändringarna framgår av avsnitt 6.5.1. Av andra stycket framgår att det i privata aktiebolag skall vara möjligt att ha kortare tidsfrister än vad som anges i första stycket för kallelse till ordinarie bolagsstämma och sådan extra bolagsstämma där fråga om ändring av bolagsordningen skall behandlas. Bolagsordningen skall sålunda kunna innehålla bestämmelser om att kallelse till stämmor av det angivna slaget får utfärdas senast före stämman. I likhet med vad som har gällt skall bolagen kunna precisera tidpunkten för kallelse i bolagsordningarna. Enligt tredje stycket skall en ny kallelse utfärdas när en fortsatt stämma skall hållas senare än från det att den ursprungliga stämman inleddes. Motsatsvis gäller att om den fortsatta stämman hålls efter den ursprungliga stämman någon särskild kallelse inte behövs. Det räcker i så fall att tid och plats för den fortsatta stämman tillkännages vid det första stämmotillfället. Om det inför den fortsatta stämman måste utfärdas en ny kallelse, skall den utfärdas i sådan tid som gäller för kallelse till extra bolagsstämma. Detta innebär att kallelsen normalt skall utfärdas senast före stämman. Skall den fortsatta stämman behandla en fråga om ändring av bolagsordningen gäller en ännu längre kallelsefrist. Fjärde stycket har sin motsvarighet i 9 kap. 9 § första stycket i dess gällande lydelse. 9 kap. 14 § Kallelse skall ske enligt bolagsordningen. Styrelsen skall sända skriftlig kallelse till varje aktieägare vars postadress är känd för bolaget, om 1. ordinarie bolagsstämma skall hållas än som föreskrivs i bolagsordningen, eller 2. bolagsstämman skall behandla en fråga om a) sådan ändring av bolagsordningen som avses i 31 33 §§, b) bolagets försättande i likvidation, eller c) upphörande av bolagets likvidation. I ett publikt aktiebolag skall kallelse alltid ske genom annonsering i Post- och och en rikstäckande dagstidning. (Jfr 8 kap. 12 § i kommitténs förslag) Första stycket överensstämmer med 9 kap. 9 § andra stycket i dess gällande lydelse. I andra stycket ges särskilda föreskrifter om kallelse till bolagsstämma i publika aktiebolag. I sådana bolag skall kallelse alltid ske genom annonsering i Post- och och en rikstäckande dagstidning. Frågan har behandlats i avsnitt 6.5.2. Med dagstidning avses i detta sammanhang en tidning som normalt kommer ut med sex eller sju nummer . För att en tidning skall anses vara rikstäckande skall den finnas till försäljning i alla delar av landet och ges ut i så stor upplaga att den som vill köpa tidningen utan svårighet kan få tag på ett exemplar. Andra stycket skall ses som ett komplement till det första stycket. Också i publika aktiebolag skall skriftlig kallelse enligt första stycket sändas till aktieägarna i de fall som paragrafen anger. Självklart kan det också i bolagsordningen för ett publikt aktiebolag föreskrivas att utöver den obligatoriska kallelsen i Post- och och en rikstäckande dagstidning kallelse skall ske t.ex. med brev eller genom en viss ortstidning. Det är inte nödvändigt att alla kallelseåtgärder sker . I ett publikt aktiebolag kan det ofta vara lämpligt att utfärda kallelsen i den rikstäckande tidningen , då man erfarenhetsmässigt når många läsare, medan kallelsen i Post- och , som inte utkommer , införs en vardag inom den föreskrivna tiden för kallelse. Samtliga kallelseåtgärder måste dock givetvis ligga inom de tidsmässiga ramar som anges i 13 § och, i förekommande fall, bolagsordningen. 9 kap. 15 § Kallelsen skall innehålla ett förslag till dagordning för bolagsstämman. I förslaget till dagordning skall styrelsen tydligt ange de ärenden som skall behandlas vid bolagsstämman. Ärendena skall vara numrerade. Det huvudsakliga innehållet i varje framlagt förslag skall anges, om förslaget inte rör en fråga av mindre betydelse för bolaget. Avser ett ärende ändring av bolagsordningen, skall det huvudsakliga innehållet i förslaget till ändring alltid anges. Särskilda bestämmelser om innehållet i kallelser finns i 2 § detta kapitel, i 4 kap. 4 § andra stycket, 5 kap. 3 § och 6 kap. 2 § samt i 6 § lagen (1986:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag m.m. (Jfr 8 kap. 13 § i kommitténs förslag) Paragrafen reglerar frågor om kallelsens innehåll. Dessa har behandlats i 9 kap. 9 § tredje stycket. Den nya paragrafen innehåller två nyheter som syftar till att ge aktieägarna bättre förutsättningar att förbereda sig inför stämman. Dessa frågor har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.5.3. I första stycket har införts en bestämmelse om att förslaget till dagordning skall finnas med i kallelsen. Förslaget till dagordning skall innehålla en numrerad förteckning över de ärenden som skall förekomma på stämman. Då dagordningen skall godkännas av stämman, har stämman möjlighet att besluta att behandlingen av ärendena skall ske i annan ordning än den som har angivits i förslaget. Den ursprungliga numreringen skall dock bibehållas (se 21 §). I andra styckets första mening har vidare införts en generell regel av innebörd att det huvudsakliga innehållet i framlagda förslag skall redovisas i kallelsen. Förslag som avser frågor av mindre betydelse för bolaget omfattas emellertid inte av denna skyldighet. Det kan t.ex. vara fråga om beslut som över huvud taget inte rör förhållandena i bolaget (t.ex. beslut om tillsättande av revisorer i stiftelser som bolaget förvaltar). Det kan också vara fråga om beslut som visserligen rör bolaget men vars ekonomiska betydelse för aktieägarna, sedd mot bakgrund av bolagets omfattning, är liten och som inte heller i någon större utsträckning påverkar styrningen eller organisationen av bolaget. Liksom skall kallelsen alltid innehålla en redogörelse för det huvudsakliga innehållet av förslag som rör ändring av bolagsordningen. I tredje stycket finns en hänvisning till de särskilda kallelseregler som finns i andra delar av den aktiebolagsrättsliga lagstiftningen. Tillhandahållande av handlingar inför stämman 9 kap. 16 § närmast före den bolagsstämma som avses i 7 § första stycket skall redovisningshandlingar och revisionsberättelse eller kopior av dessa handlingar hållas tillgängliga hos bolaget för aktieägarna. Kopior av handlingarna skall genast sändas till de aktieägare som begär det och uppger sin postadress. (Jfr 8 kap. 14 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar 9 kap. 9 § fjärde stycket i den paragrafens gällande lydelse. Den tid under vilken redovisnings- och revisionshandlingar skall tillhandahållas har dock förlängts från för att ge aktieägarna bättre möjligheter att hinna ta ställning till materialet. Som en konsekvens av detta har också bestämmelserna om den tidpunkt vid vilken redovisningshandlingarna skall avlämnas till revisorerna och den tidpunkt vid vilken revisions- berättelsen skall lämnas till bolagets styrelse ändrats (se 8 kap. 2 § årsredovisningslagen och 10 kap. 27 § denna lag). Bestämmelser om tillhandahållande av handlingar finns även i bl.a. 4 kap. 4 § första stycket, 6 kap. 2 § tredje stycket och 14 kap. 10 § fjärde stycket denna lag samt 5 § lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m. Fel i kallelse m.m. 9 kap. 17 § Om en bestämmelse i denna lag eller bolagsordningen som rör kallelse till bolagsstämman eller tillhandahållande av handlingar har åsidosatts i något ärende, får stämman inte besluta i ärendet utan samtycke av de aktieägare som berörs av felet. Bolagsstämman får dock även utan sådant samtycke avgöra ett ärende som inte har tagits upp i kallelsen, om ärendet enligt bolagsordningen skall förekomma vid stämman eller föranleds av ett annat ärende som skall avgöras. Den får också besluta att en extra bolagsstämma skall sammankallas för att behandla ärendet. (Jfr 8 kap. 15 § i kommitténs förslag) Paragrafen, som behandlar konsekvenserna av brister i bl.a. kallelseförfarandet, överensstämmer med 9 kap. 10 § i dess gällande lydelse. En överträdelse av bestämmelserna om kallelse och tillhandahållande av handlingar i ett visst ärende medför som regel att bolagsstämman är förhindrad att fatta beslut i ärendet, om inte samtliga aktieägare som berörs av överträdelsen ger sitt samtycke till det. Om det framgår av bolagsordningen att det aktuella ärendet skall tas upp på stämman, kan stämman avgöra ärendet även om det inte har tagits upp i kallelsen. Detsamma gäller om ärendet har så nära samband med ett annat ärende som skall behandlas vid stämman att de båda ärendena rimligtvis bör behandlas och avgöras . I de nu angivna fallen krävs inte något samtycke från aktieägarna för att stämman skall kunna avgöra ärendet. De nya reglerna i 13 och 14 §§ om sätt för kallelse och kallelsens innehåll kan innebära att bestämmelserna i denna paragraf får större betydelse . 9 kap. 18 § Bolagsstämman öppnas av styrelsens ordförande eller av den som styrelsen har utsett. Om det i bolagsordningen har föreskrivits vem som skall vara ordförande vid bolagsstämman, öppnas dock stämman alltid av denne. (Jfr 8 kap. 16 § i kommitténs förslag) Paragrafen, som saknar motsvarighet i aktiebolagslagens gällande lydelse, reglerar frågan om vem som skall öppna stämman. Denna fråga har behandlats i avsnitt 6.10. 9 kap. 19 § Vid bolagsstämman skall det upprättas en förteckning över närvarande aktieägare, ombud och biträden med uppgift om hur många aktier och röster varje aktieägare och ombud företräder vid stämman (röstlängd). Röstlängden skall upprättas av bolagsstämmans ordförande, om denne har valts av stämman utan omröstning. I annat fall skall röstlängden upprättas av den som har öppnat bolagsstämman. Röstlängden skall godkännas av bolagsstämman. Den gäller till dess att bolagsstämman har beslutat att ändra den. Om bolagsstämman skjuts upp till en senare dag än nästföljande vardag, skall en ny röstlängd upprättas. (Jfr 8 kap. 17 § i kommitténs förslag) Paragrafen behandlar frågor om upprättandet av röstlängd. Dessa frågor har reglerats i 9 kap. 11 § andra stycket. I första stycket regleras vem som skall upprätta röstlängd. Frågan har behandlats i avsnitt 6.10. Enligt gällande lagtext har denna uppgift legat på stämmans ordförande. Om det inte framgår av bolagsordningen vem som skall vara stämmoordförande och stämman inte kan enas i denna fråga, måste emellertid röstlängden upprättas före valet av stämmoordförande. I den nya lagtexten har det klargjorts att det i den situationen är den som enligt 18 § öppnar stämman som skall upprätta röstlängd. Om stämmans ordförande utses utan omröstning, skall dock behandlingen av röstlängden anstå till dess att ordföranden har utsetts. Den som öppnar stämman måste således först undersöka om stämmoordförande kan utses utan omröstning. Om så är fallet, är det den utsedde ordföranden som skall upprätta röstlängd. I annat fall skall röstlängden upprättas av den som har öppnat stämman. Det blir i det senare fallet också denne som, om röstlängden kan godkännas först efter omröstning, har den utslagsröst som tillkommer ordföranden (jfr 28 §). Andra och tredje styckena överensstämmer med de bestämmelser som har funnits i 9 kap. 11 § andra stycket. Hur bolagsstämmans ordförande utses 9 kap. 20 § Ordföranden vid bolagsstämman skall utses av stämman, om inte annat föreskrivs i bolagsordningen. (Jfr 8 kap. 18 § i kommitténs förslag) Paragrafen överensstämmer i sak med 9 kap. 11 § första stycket i dess gällande lydelse. Kommitténs förslag innehöll en särskild bestämmelse om att stämman skall pröva att kallelse har skett enligt bolagsordningen. Eftersom ett stämmobeslut i en sådan fråga knappast torde ha någon rättslig innebörd gentemot exempelvis frånvarande aktieägare har någon sådan bestämmelse inte tagits in i departementsförslaget. Det hindrar givetvis inte att det regelmässigt är lämpligt att den som öppnar stämman undersöker om kallelse kan antas ha skett på korrekt sätt. 9 kap. 21 § Det förslag till dagordning som fogats till kallelsen skall läggas fram för bolagsstämmans godkännande. Ärendenas numrering får inte ändras. (Jfr 8 kap. 20 § i kommitténs förslag) Paragrafen saknar tidigare motsvarighet. Av 15 § framgår att kallelsen skall innehålla ett förslag till dagordning för stämman. Av förevarande paragraf framgår att detta förslag skall läggas fram för bolagsstämmans godkännande. Frågan om fastställande av dagordningen skall av naturliga skäl behandlas i stämmans inledningsskede. Enligt 17 § får bolagsstämman alltid avgöra ett ärende som inte har tagits upp i kallelsen, om ärendet enligt bolagsordningen skall förekomma på stämman eller föranleds av ett annat ärende som skall avgöras. Sådana tillägg till dagordningen liksom omkastningar i den inbördes ordning i vilken ärendena skall behandlas får beslutas av bolagsstämman. För att underlätta aktieägarnas och ombudens aktiva deltagande vid stämman skall dock alltid den ursprungliga numreringen av beslutspunkterna, såsom den har angetts i kallelsen, behållas. I betänkandet och ett par remissyttranden har diskuterats i vilken utsträckning förevarande bestämmelse (i kommitténs förslag formulerad något annorlunda) förhindrar att en stämma till vilken kallelse har utgått ställs in i förväg. Bestämmelsen att bolagsstämman skall ta ställning till det förslag till dagordning som har bifogats kallelsen är emellertid inte avsedd att begränsa rätten att i förväg ställa in en stämma. Om en stämma har kallats in för att behandla ett särskilt förslag som efter kallelsens utfärdande visar sig vara ogenomförbart, kan styrelsen således ställa in stämman. Det är i ett sådant fall inte nödvändigt att av enbart formella skäl inleda stämman för att därefter fatta ett beslut om att den skall ställas in. Saken ställer sig emellertid annorlunda om den fråga som står på dagordningen fortfarande har aktualitet. Om stämman i ett sådant fall har initierats enligt bestämmelserna i 9 kap. 8 § andra stycket av aktieägare till minst en tiondel av aktierna i bolaget, torde stämman kunna ställas in endast med dessa aktieägares medgivande. I övrigt torde frågan under vilka förutsättningar styrelsen kan ställa in en stämma i förväg få avgöras vid en bedömning från fall till fall. Denna bedömning skall göras mot bakgrund av bl.a. den s.k. generalklausulen i 8 kap. 34 §. Bolagsstämman kan när som helst kan besluta om ändringar i dagordningen, t.ex. omkastningar i ärendenas inbördes ordning. Det är förutsatt att inte heller sådana ändringar får föranleda att ärendena ges andra nummer . Av rättsfallet NJA 1960 s. 698 följer att dagordningen inte får ändras så att aktieägarnas rätt att få i förväg anmälda ärenden behandlade sätts ur spel. Styrelsens och den verkställande direktörens upplysningsplikt 9 kap. 22 § Styrelsen och den verkställande direktören skall, om någon aktieägare begär det och styrelsen anser att det kan ske utan väsentlig skada för bolaget, vid bolagsstämman lämna upplysningar om 1. förhållanden som kan inverka på bedömningen av ett ärende på dagordningen, och 2. förhållanden som kan inverka på bedömningen av bolagets ekonomiska situation. I publika aktiebolag är styrelsen och den verkställande direktören skyldiga att lämna upplysningar enligt första stycket 2 endast vid en bolagsstämma där årsredovisningen behandlas. I koncernbolag avser upplysningsplikten även bolagets förhållande till annat koncernföretag. Om bolaget är moderbolag, avser upplysnings- plikten också koncernredovisningen samt sådana förhållanden beträffande dotterföretagen som avses i första stycket. Om en begärd upplysning kan lämnas endast med stöd av uppgifter som inte är tillgängliga vid bolagsstämman, skall upplysningen hållas skriftligen tillgänglig hos bolaget för aktieägarna samt sändas till den aktieägare som har begärt upplysningen. (Jfr 8 kap. 21 § i kommitténs förslag) Paragrafen innehåller bestämmelser om styrelsens och den verkställande direktörens skyldighet att lämna upplysningar på bolagsstämman. Denna fråga har behandlats i avsnitt 6.11.1. Motsvarande bestämmelser har funnits i 9 kap. 12 § första och andra styckena. Lagtexten har utformats så att det klarare framgår att upplysningsskyldigheten är av två slag. Av första stycket framgår således att skyldigheten att lämna upplysningar avser dels förhållanden som kan inverka på bedömningen av ett ärende på dagordningen, dels förhållanden som kan inverka på bedömningen av bolagets ekonomiska situation. Vad gäller skyldigheten att lämna upplysningar om förhållanden som kan inverka på bedömningen av ett ärende på dagordningen har några ändringar i sak inte gjorts. Liksom är företagsledningen skyldig att lämna upplysningar av detta slag, under förutsättning att styrelsen bedömer att det kan ske utan väsentlig skada för bolaget. Denna upplysningsskyldighet gäller vid alla typer av bolagsstämmor. Skyldigheten att lämna upplysningar rörande förhållanden som kan inverka på bedömningen av bolagets ekonomiska situation har begränsats såvitt avser de publika aktiebolagen. Som framgår av andra stycket har nämligen den skyldigheten i dessa bolag inskränkts till att gälla endast vid sådan stämma där årsredovisningen behandlas. Detta innebär t.ex. att företagsledningen inte är skyldig att lämna upplysningar angående bolagets ekonomiska situation vid en extra bolagsstämma som har sammankallats endast i syfte att besluta om en firmaändring. Även i denna del förutsätter uppgiftsskyldigheten att styrelsen finner att uppgiften kan lämnas ut utan väsentlig skada för bolaget. Tredje och fjärde styckena motsvarar de gällande bestämmelserna i 9 kap. 12 § första och andra styckena. I den tidigare gällande paragrafen uttrycktes den under punkten 2 behandlade ekonomiska upplysningsskyldigheten på det sättet att den avsåg förhållanden som kan inverka på bedömningen av "bolagets årsredovisning och dess ställning i övrigt". Detta uttryck har i förevarande paragraf ersatts med uttrycket "bolagets ekonomiska situation". I paragrafen har vidare begreppet "förfång" ersatts med det modernare begreppet "skada". Några ändringar i sak har inte åsyftats med dessa ändringar av terminologin.