prop · GL0340 · 1998-01-01 00:00:00 — 41 § Av fullmäktige avgörs 1. frågor om föreskrifter som riktar sig till enskilda, 2. frågan om fastställande av arbetsordning samt andra viktigare frågor om organisation och arbetsformer, 3. frågor om systemet för att bestämma kronans värde i förhållande till andra valutor, 4. frågor om riktlinjer för förvaltningen av de tillgångar som anges i 11 §, 5. frågor om viktigare internationella kreditavtal, 6. frågor om diskonto och om räntevillkor vid ut- och inlåning enligt 18 § första stycket samt villkor vid utlåning enligt 18 § andra stycket, 7. frågor om viktigare rekommendationer till eller överenskommelser med kreditinstitut, 8. frågor om kassakrav och särskild avgift när kassakrav inte uppfylls, 9. frågor om räntevillkor på statens konto, 10. frågor om förvärv av aktier eller andelar enligt 24 §, 11. viktigare frågor om ackord, avskrivning, nedsättning eller eftergift av fordran, 12. frågor om beslut som avses i 37 § samt om tillsättande av tjänst som avdelningschef och administrativ direktör, 13. frågor om vilken personal och vilka uppdragstagare som skall åläggas anmälningsskyldighet enligt 38 § andra stycket, 14. övriga frågor som enligt denna eller annan lag skall avgöras av fullmäktige, samt 15. frågor som fullmäktige finner vara av större vikt eller som riksbankschefen hänskjuter till fullmäktige. Ärenden som inte skall avgöras av fullmäktige avgörs av riksbankschefen. I den mån sådana ärenden inte är av det slag att de behöver prövas av riksbankschefen, får de avgöras av annan tjänsteman enligt vad som anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut. Fullmäktige skall 1. utse ledamöter i direktionen enligt 9 kap. 12 § regeringsformen, chef för samt fastställa inbördes ordning mellan vice riksbankschefer enligt 32 §, 2. besluta om lön och andra anställningsförmåner för ledamöterna i direktionen enligt 39 § andra stycket, 3. lämna medgivande för avgående ledamöter av direktionen att inneha en anställning eller ett uppdrag enligt 33 a § fjärde stycket, 4. besluta om att skilja ledamot av direktionen från hans anställning enligt 33 b §, 5. lämna förslag till disposition av vinst till och revisorer enligt 48 § andra stycket, 6. svara för framställningar inom sitt ansvarsområde enligt 29 §, 7. besluta om arbetsordning i enligt 38 § första stycket, 8. leda verksamheten vid revisionsenheten enligt 35 § andra stycket, och 9. bestämma utformningen av de sedlar och mynt som banken ger ut enligt 5 §. Fullmäktige får för räkning lämna remissyttranden inom sitt verksamhetsområde. Ärenden som inte skall avgöras av fullmäktige avgörs av direktionen. Direktionen kan besluta att ärenden får avgöras av riksbankschefen eller någon annan tjänsteman i . Ledamöter av direktionen får inte söka eller ta emot instruktioner när de fullgör penningpolitiska uppgifter. 42 § Innan fattar beslut av större penningpolitisk vikt skall samråd ske med det statsråd som regeringen bestämmer. Kan samråd inte komma till stånd och finns det synnerliga skäl får besluta utan samråd. skall inför alla viktiga penningpolitiska beslut informera det statsråd som regeringen utser. 43 § Fullmäktige skall sammanträda minst en gång . Vid sammanträdena skall protokoll föras. Fullmäktige är beslutföra när minst sex ledamöter är närvarande. Ärenden som kräver ett skyndsamt beslut får dock avgöras av fem ledamöter, om minst fyra av dem är ense om beslutet. Vid omröstning skall varje ledamot ge sin mening till känna. Ingen är dock skyldig att rösta för mer än ett förslag. Om omröstning i vissa personalfrågor finns bestämmelser i 5 § lagen (RFS 1980:4) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter och i 26 § an- ställningsförordningen (1965:601). Vid fullmäktiges sammanträden skall protokoll föras. Fullmäktige är beslutföra när minst åtta av ledamöterna är närvarande. Varje ledamot som deltar i den slutliga handläggningen är skyldig att delta även i avgörandet. Ingen är dock skyldig att rösta för mer än ett förslag. Ett beslut om att skilja en ledamot av direktionen från hans anställning förutsätter att minst åtta av fullmäktiges ledamöter är ense om beslutet. 44 § Om ett ärende som skall behandlas av fullmäktige är av ringa betydelse eller av särskilt brådskande art får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ledamöterna. Vid direktionens sammanträden skall protokoll föras. Direktionen är beslutför när minst hälften av ledamöterna är närvarande. Ärenden som kräver ett skyndsamt beslut får dock avgöras av två ledamöter, om de är ense om beslutet. Varje ledamot som deltar i den slutliga handläggningen av ett ärende är skyldig att delta även i avgörandet. Ingen är dock skyldig att rösta för mer än ett förslag. Ordföranden och vice ordföranden i fullmäktige har rätt att närvara vid direktionens sammanträden med yttranderätt men utan förslags- och rösträtt. 45 § Fullmäktige får inte sammanträda på ett område som är ockuperat av främmande makt. Fullmäktige och direktionen får inte sammanträda på ett område som är ockuperat av främmande makt. 46 § I skrivelse som fullmäktige avger till eller regeringen skall det anges vilka ledamöter som deltagit i beslutet och vem som varit föredragande. Har skiljaktig mening anmälts i ärendet, skall den anges i skrivelsen eller framgå av bifogat protokollsutdrag. I skrivelser som fullmäktige eller direktionen avger till eller regeringen skall det anges vilka ledamöter som deltagit i beslutet och vem som varit föredragande. Har skiljaktig mening anmälts i ärendet, skall den anges i skrivelsen eller framgå av bifogat protokollsutdrag. 47 § Kalenderår är räken- skapsår. före utgången av december månad skall fullmäktige fastställa en budget för Riks- bankens förvaltningsverksamhet under det följande räkenskapsåret. Budgeten skall tillställas Riks- dagens finansutskott och Riks- dagens revisorer för kännedom. räkenskapsår är ka- lenderår. före utgången av decem- ber månad skall direktionen fastställa en budget för Riksbank- ens förvaltningsverksamhet under det följande räkenskapsåret. Direk- tionen skall lämna budgeten till finansutskott, Riks- dagens revisorer och fullmäktige för kännedom. 48 § är bokföringsskyldig och det åligger banken att fullgöra denna skyldighet på ett sätt som ger erforderlig information för en bedömning av bankens verksamhet. före skall fullmäktige till och revisorer avge redovisning för det föregående räkenskapsåret samt förslag till disposition av vinst. Redovisningen skall omfatta resultaträkning, balansräkning, förvaltningsberättelse och en redogörelse för valuta- och kreditpolitiken. före skall direktionen till , revisorer och fullmäktige avge redovisning för det föregående räkenskapsåret. Fullmäktige skall till och revisorer lämna förslag till disposition av vinst. Redovisningen skall omfatta resultaträkning, balansräkning, förvaltningsberättelse och en redogörelse för valuta- och penningpolitiken samt för hur har främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende. 49 § resultaträkning och balansräkning fastställs av , som också beslutar hur bankens vinst skall disponeras. Har reservfonden gått ned under skall av årets vinst avsättas till reservfonden tills denna åter nått upp till detta belopp. beslutar om ansvarsfrihet för fullmäktige för förvaltningen av . beslutar om ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av . Ansvarsfrihet får vägras endast om det finns skäl att föra talan om ekonomiskt ansvar mot en ledamot av fullmäktige eller direktionen eller om ledamoten bör åtalas för brottsligt förfarande i samband med sitt uppdrag eller sin anställning. skall minst lämna en skriftlig redogörelse till om penningpolitiken. skall löpande offentliggöra statistiska uppgifter om valuta- och kreditförhållanden. skall även offentliggöra beslut om diskontoförändringar. 56 § beslut enligt denna lag får överklagas endast i den utsträckning och i den ordning som sägs i lagen (1989:186) om över- klagande av administrativa beslut av och myndigheter. beslut enligt denna lag får överklagas endast i den utsträckning och i den ordning som sägs i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter. Hur talan förs mot fullmäktiges beslut om skiljande av en ledamot av direktionen från hans anställning regleras i 33 b §. Denna lag träder i kraft . väljer, i enlighet med bestämmelsen i punkt 2 av övergångsbestämmelserna till lagen (1998:000) om ändring i riksdagsordningen, senast ledamöter till fullmäktige i med tillämpning av bestämmelserna i 31 § första stycket och 33 § i deras nya lydelse. De fullmäktige som valts enligt punkt 2 väljer, senast , inom sig ordförande och en vice ordförande samt utser, för tiden från och med lagens ikraftträdande, en direktion i , ordförande i direktionen samt minst en vice ordförande. Fullmäktige skall därvid tillämpa bestämmelserna i 32, 33a och 43 §§ i deras nya lydelse. När direktion utses enligt punkt 3 skall en av ledamöterna väljas , en , en , en , en och en . 2.5 Förslag till Lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 § lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering skall ha följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 3 § Beslut inom av annan än fullmäktige får överklagas till fullmäktige. Beslut av fullmäktige i frågor om att förelägga vite eller bestämma särskild avgift får överklagas till kammarrätten. Beslut inom av annan än direktionen får överklagas till direktionen. Beslut av direktionen i frågor om att förelägga vite eller bestämma särskild avgift får överklagas till kammarrätten. får bestämma att ett beslut skall gälla . Denna lag träder i kraft . 2.6 Förslag till Lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ skall ha följande lydelse. 1 § Arvoden för vissa uppdrag inom , dess myndigheter och organ skall betalas enligt följande: Organ/befattning Månadsarvode kronor Fullmäktiges ordförande: 10 000 Annan fullmäktig som inte är tjänsteman i banken 5 000 Suppleant för fullmäktig som inte är tjänsteman i banken 1 300 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Arvoden för vissa uppdrag inom , dess myndigheter och organ skall betalas enligt följande: Organ/befattning Månadsarvode kronor Fullmäktiges ordförande 10 000 Annan fullmäktig 5 000 Suppleant för fullmäktig 1 300 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § För fullgörande av uppdrag som anges i 1 §, uppdrag som ledamot och suppleant i och i samt uppdrag som suppleant i svenska delegations arbetsutskott och i betalas särskilt arvode för sammanträdesdag (sammanträdesarvode) med belopp som fastställs av . Sammanträdesarvode betalas dock inte till a) riksbankschef, b) vice riksbankschef, c) ordförande, d) vice ordförande. a) ordförande, b) vice ordförande. Sammanträdesarvode betalas även till ledamot och suppleant i under tid då traktamente inte utgår till ledamoten eller suppleanten enligt 4 kap. 1 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. Arvodesbeloppet fastställs av . Till suppleant som deltar i sammanträde utan att delta i beslut betalas sammanträdesarvode endast om respektive organ beslutar det. Denna lag träder i kraft . 2.7 Förslag till Lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1986:765) med instruktion för ombudmän skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § Under ombudsmännens tillsyn står 1. statliga och kommunala myndigheter, 2. tjänstemän och andra befattningshavare vid dessa myndigheter, 3. annan som innehar tjänst eller uppdrag, varmed följer myndighets- utövning, såvitt avser denna hans verksamhet, 4. tjänstemän och uppdragstagare i statliga affärsverk, när de för verkens räkning fullgör uppdrag i sådana aktiebolag där staten genom verken utövar ett bestämmande inflytande. I fråga om befattningshavare vid försvarsmakten omfattar tillsynen dock endast befäl av lägst fänriks grad och dem som innehar motsvarande tjänsteställning. Ombudsmännens tillsyn omfattar ej 1. ledamöter, 2. förvaltningsstyrel- se, valprövningsnämnd, besvärsnämnd eller kammarsekreteraren, 3. riksbanksfullmäktige, riks- bankschefen och vice riksbanks- chefer, utom såvitt avser deltagan- de i utövning av beslutanderätt enligt lagen (1992:1602) om valuta- och kredit- reglering, 4. regeringen eller statsråd, 5. justitiekanslern samt 6. ledamöter av beslutande kommunala församlingar. Ombudsmännens tillsyn omfattar ej 1. ledamöter, 2. förvaltningsstyrel- se, valprövningsnämnd, besvärsnämnd eller kammarsekreteraren, 3. riksbanksfullmäktige samt ledamöter av direktionen i Riks- banken utom såvitt avser deltagan- de i utövning av beslutanderätt enligt lagen (1992:1602) om valuta- och kredit- reglering, 4. regeringen eller statsråd, 5. justitiekanslern samt 6. ledamöter av beslutande kommunala församlingar. Ombudsmännen står ej under tillsyn av varandra. Med befattningshavare förstås i denna lag, om inte annat framgår av sammanhanget, person som står under ombudsmännens tillsyn. Denna lag träder i kraft . 2.8 Förslag till Lag om ändring i lagen (1957:684) om betalningsväsendet under krigsförhållanden Härigenom föreskrivs att 2 och 4 §§ lagen (1957:684) om betalnings- väsendet under krigsförhållanden skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § Är i krig, får regeringen, efter hörande där så är möjligt av fullmäktige i , meddela föreskrifter om sedel- och myntutgivning och bankrörelse samt offentliggörande av räkenskaper att gälla i stället för vad som är föreskrivet i lagen (1988:1385) om riksbank och i annan lag. Är i krigsfara eller råder det sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får regeringen, efter framställning av fullmäktige i , meddela sådana föreskrifter som avses i första stycket. Är i krig, får regeringen, efter hörande där så är möjligt av direktionen i , meddela föreskrifter om sedel- och myntutgivning och bankrörelse samt offentliggörande av räkenskaper att gälla i stället för vad som är föreskrivet i lagen (1988:1385) om riksbank och i annan lag. Är i krigsfara eller råder det sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får regeringen, efter framställning av direktionen i , meddela sådana föreskrifter som avses i första stycket. 4 § Är i krig, får regeringen, efter hörande där så är möjligt av fullmäktige i , föreskriva att skall vara skyldig att inlösa utbetalningskort avsedda för postgirorörelsen och direktutbetalningskort, som utfärdats av statlig eller myndighet, allmän försäkringskassa eller annan postgirokontoinnehavare, som fått medgivande att göra utbetalning med direktutbetalningskort, samt att sådana kort skall tas emot som betalning till statlig myndighet. Är i krigsfara eller råder det sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får regeringen, efter hörande av fullmäktige i , meddela sådana föreskrifter som avses i första stycket. Är i krig, får regeringen, efter hörande där så är möjligt av direktionen i , föreskriva att skall vara skyldig att inlösa utbetalningskort avsedda för postgirorörelsen och direktutbetalningskort, som utfärdats av statlig eller myndighet, allmän försäkringskassa eller annan postgirokontoinnehavare, som fått medgivande att göra utbetalning med direktutbetalningskort, samt att sådana kort skall tas emot som betalning till statlig myndighet. Är i krigsfara eller råder det sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får regeringen, efter hörande av direktionen i , meddela sådana föreskrifter som avses i första stycket. Denna lag träder i kraft . 2.9 Förslag till Lag om ändring i lagen (1988:46) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1988:46) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § revisorer skall avge berättelser till över revisionen av och Stiftelsen . Berättelserna skall belysa omfatt- ningen och inriktningen av revisorernas granskning och i vad gäller utmynna i ett uttalande huruvida revisorerna anser att ansvarsfrihet bör beviljas fullmäktige i . Berättelserna skall belysa omfattningen och inriktningen av revisorernas granskning och i vad gäller utmynna i ett uttalande huruvida revisorerna anser att ansvarsfrihet bör beviljas fullmäktige och direktionen i . I berättelsen om skall revisorerna också ta ställning till resultat- och balansräkningar. Denna lag träder i kraft . 2.10 Förslag till Lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Ett beslut om tjänstetillsättning får inte överklagas om det avser någon av följande tjänster hos förvaltningsdirektör, förhandlingschef vid förvaltningskontoret, biträdande kammarsekreterare, chef för utskottskansli och chef för internationella kansli, hos riksbankschef, vice riksbankschef och chef för revisionsavdelning, hos ledamöter av direktionen och chef för revisions- enhet, hos ombudsmän chef för ombudsmännens kansli, hos revisorer chef för revisorernas kansli. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning I denna proposition finns förslag som har behandlats i andra sammanhang. Dessa är bl.a. följande. Riksbanksutredning lämnade förslag till ett antal förändringar i syfte att stärka oberoende och anpassa dess ställning till EG-fördragets krav (SOU 1993:20). Remissvaren till den utredningen finns tillgängliga i ärendet dnr Fi 93/1384. I en skrivelse från riksbanksfullmäktige till finansutskott aktualiserade fullmäktige bl.a. vissa förslag från . Denna skrivelse har behandlats i regeringens tillväxtproposition (prop. 1995/96:25) och av finansutskottet i betänkandet 1995/96:FiU1. Vidare har behandlat ställning i anslutning till det s.k. trovärdighetsproblemet för penning- och valutapolitik om står utanför valutaunionen (SOU 1996:158). har inte lagt fram några lagförslag. Remissvaren till den utredningen har redovisats i en departementspromemoria (Ds 1997:22). På uppdrag av finansministern upprättades av rättscheferna i Statsrådsberedningen, och en promemoria om ställning; analys av behovet av grundlagsändringar. Denna promemoria kompletterades med en ytterligare promemoria om EMU och grundlagen. Båda dessa promemorior, som tillsammans fått benämningen rättschefspromemorian, har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i ärendet dnr Fi 96/4413. Utredningen om ansvaret för valutapolitiken, benämnd Valutapolitiska utredningen, lämnade ett förslag till lagstiftning om ansvaret för valutapolitiken (SOU 1997:10). Betänkandet har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i ärendet dnr Fi 97/312. Vid partiledaröverläggningar beslutades att överläggningar om grundlags- och andra lagstiftningsfrågor som har samband med framtida ställning skulle ske i en arbetsgrupp med representanter för samtliga riksdagspartier. I arbetsgruppen (se ärendet dnr Fi 96/4413) ingick riksdagsmännen (), (), (), (), (), () och (). Statsrådet var ordförande i arbetsgruppen. Resultatet av arbetsgruppens arbete redovisades i departementspromemorian ställning (Ds 1997:50). Promemorian har remitterats till riksbank och . Arbetsdomstolen har beretts tillfälle att inkomma med yttrande. Remissvaren och yttrandet finns tillgängliga i ärendet dnr Fi 97/2197. Regeringen lämnade prop. 1997/98:25 om och den ekonomiska och monetära unionen till . Där föreslås att inte bör införa den gemensamma valutan euron då den tredje etappen av EMU startar . Förslagen i här föreliggande proposition är inte beroende av ställningstagande till EMU- propositionen. EMU-propositionen innehåller viss sakinformation som är av relevans även för denna proposition. Bl.a. redogör regeringen där för EMU:s historiska bakgrund och för etapperna i EMU:s förverkligande, samt för valutapolitiken för medlemsstater som inte deltar i valutaunionen, härunder den nya växelkursmekanismen ERM2. Vidare ger regeringen sin syn på penning- och valutapolitiken om står utanför valutaunionen från start. I denna proposition behandlas lagstiftningsfrågor som bl.a. följer av åtaganden enligt EG-fördraget i fråga om andra etappen av EMU. I avsnitt 4 beskrivs penningpolitikens roll i den ekonomiska politiken. Detta avsnitt baseras på bl.a. delar av de resonemang som förs i och betänkanden. En beskrivning av penning- och valutapolitik i EU lämnas i avsnitt 5. I avsnitt 6 redogörs för vilka krav EG-rätten ställer på medlemsstaternas lagstiftning. Därefter följer regeringens förslag. I avsnitt 7.1 behandlas ställning generellt och i avsnitt 7.3 vilket penningpolitiskt mål bör ha. Avsnitten 7.4 och 7.5 behandlar ansvaret för valutapolitiken. I avsnitt 7.6 och de därpå följande avsnitten presenteras nya ledningsstruktur. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 8. Lagrådet har yttrat sig över lagförslagen. Yttrandet finns i bilaga 9. Lagrådet har i sitt yttrande föreslagit ändringar i 9 kap. 12 § regeringsformen och i riksbankslagen. Regeringen har i propositionen i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Dessa och eventuella avvikelser från Lagrådets förslag redovisas i avsnitten 7.8, 7.9, 7.10 och 7.11 samt i författningskommentaren. Utöver vad som angetts har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagförslagen. Europeiska monetära institutet () har enligt artikel 109f(6) i EG-fördraget beretts tillfälle att avge yttrande. har yttrat sig över lagförslagen. Yttrandet finns i bilaga 10. I bilaga 11 finns en svensk översättning av yttrande. har i sitt yttrande pekat på att förändringar krävs för att skall bli en integrerad del av ECBS. Regeringen har i avsnitten 7.6, 7.8, 7.10, 7.11 och 7.12 i propositionen bemött synpunkter beträffande säkerhetsbestämmelse, mandatperiod för direktionsledamot, ansvarsfrihet, information från till regeringen, sedelutgivning och ikraftträdande. Regeringen har i propositionen 1997/98:25 föreslagit att inte skall delta i valutaunionen från start. När det blir aktuellt med ett svenskt deltagande skall frågorna om integration i ECBS aktualiseras och nödvändiga lagändringar kommer då att föreläggas . Det finns därför inte anledning att i denna proposition behandla de av synpunkter som tar sikte på tredje etappen av EMU. 4 Penningpolitiken och en självständig centralbank 4.1 Ekonomisk-politiska mål och medel Den samlade ekonomiska politiken syftar ytterst till att trygga och höja medborgarnas välfärd. Ekonomisk-politiska beslutsfattare kan dock inte direkt besluta om att välfärden skall öka. I stället utformas delarna i den ekonomiska politiken med syftet att uppnå ett antal delmål, exempelvis full sysselsättning, hög och uthållig ekonomisk tillväxt, prisstabilitet, rättvis fördelning av levnadsstandarden, regional balans och god miljö, som in sin tur förväntas leda till en tryggad och höjd välfärd. Delmålen kan prioriteras olika i olika situationer men de är inte oberoende av varandra. En hög tillväxt kan således förbättra möjligheterna för att uppnå full sysselsättning. Delmålen kan i vissa fall även komma i konflikt med varandra. På kort sikt kan exempelvis målet om full sysselsättning komma i konflikt med målet om prisstabilitet.