prop · GL03151D1 · 1998-01-01 00:00:00 — Inom utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv anslag (A2) skall statlig ålderspensionsavgift betalas för utbildningsbidrag till deltagare i arbetsmarknadsutbildning m.m. Den statliga ålderspensionsavgiften för dessa bidrag beräknas för uppgå till . För den del av utbildningsbidraget som avser deltagare med inkomstrelaterad A-kasseersättning, föreslås den statliga ålderspensionsavgiften finansieras med socialavgifter. För den del av utbildningsbidraget som avser övriga deltagare föreslås den statliga ålderspensionsavgiften finansieras med allmänna skattemedel. Inom utgiftsområde 15, Studiestöd, skall statlig ålderspensionsavgift betalas för ersättningar inom anslagen A3, A4, A6 och A7. Dessa anslag bekostar olika former av vuxenstudiestöd samt ersättning till deltagare i föräldrarutbildning i teckenspråk. Statlig ålderspensionsavgift för dessa studiestöd beräknas för uppgå till och föreslås finansieras med allmänna skattemedel. Inom utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning (samtliga fakultetsanslag), skall statlig ålderspensionsavgift betalas på utbildningsbidrag till doktorander. Statlig ålderspensionsavgift för dessa utgifter beräknas för uppgå till och föreslås finansieras med allmänna skattemedel. Inom utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid (anslag E2), skall statlig ålderspensionsavgift betalas för ersättningar och bidrag till konstnärer. betalas tilläggspensionsavgift för den del av ersättningarna som är pensionsgrundande. skall i stället statlig ålderspensionsavgift erläggas för dessa ersättningar. Den statliga ålderspensionsavgiften beräknas uppgå till . Den statliga ålderspensionsavgiften föreslås finansieras med allmänna skattemedel. Förutom ovan nämnda utgifter berörs ytterligare sociala förmåner vilka redovisas vid sidan av statsbudgeten. Till dessa hör livräntor enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (LAF) som belastar Arbetsskadefonden. har tidigare antagit regeringens förslag till riktlinjer för ändringar av redovisningen på statsbudgeten som bl.a. innebär att arbetsskadefonden avvecklas (prop. 1997/98:41, bet. 1997/98:SfU8, rskr. 1997/98:153). Under avsnitt 32 i denna proposition föreslås att utgifterna för arbetsskadeförsäkringen i stället skall tas upp under ett nytt anslag (A4) inom utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Om rätt till egenlivränta eller efterlevandelivränta föreligger med rätt till förtidspension eller efterlevandepension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) skall livräntan betalas endast i den mån den överstiger pensionen om förmånerna täcker samma inkomstförlust. Den statliga ålderspensionsavgiften skall dock betalas på bruttolivräntan, dvs. före samordning med förtidspension eller efterlevandepension. Detta som en följd av att det är bruttolivräntan som ligger till grund för beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten. Den statliga ålderspensionsavgiften på livräntor enligt LAF beräknas för uppgå till och föreslås finansieras med socialavgifter. Från arbetsskadefonden betalas även sjukpenning enligt LAF och lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring (YFL). Den statliga ålderspensionsavgiften för sådan sjukpenning beräknas uppgå till och föreslås finansieras med socialavgifter. Utgifterna för sjukpenningen föreslås i vårpropositionen föras till samma anslag som livräntor enligt LAF under utgiftsområde 10. Förutom tidigare nämnda livräntor, skall även andra livräntor som be- viljats med tillämpning av LAF, belastas med statlig ålderspensionsav- gift. Affärsverksfonden betalar ut sådana livräntor för skadefall före för personal inom dåvarande Banavdelningen inom . Den statliga ålderspensionsavgiften för dessa livräntor beräknas för uppgå till och föreslås finansieras med allmänna skattemedel. Därutöver skall livräntor och sjukpenning som betalas av affärsverken och före detta affärsverk, för skador som inträffat före , beläggas med statlig ålderspensionsavgift. Den statliga ålderspensions- avgiften för livräntor betalade av affärsverk m.m. beräknas för uppgå till och föreslås finansieras med allmänna skattemedel. Vidare skall livräntor som betalas av till FN-soldater som skadas i tjänsten beläggas med statlig ålderspensionsavgift. Den statliga ålderspensionsavgiften för dessa livräntor beräknas för uppgå till och föreslås finansieras med allmänna skattemedel. För samtliga ovan nämnda livräntor skall avgiften för den del som samordnas med förtidspension uppgå till medan för den del som inte samordnas skall avgiften uppgå till . Se även avsnitt 31.2. Utgifter för delpensioner redovisas vid sidan av stats- budgeten. har beslutat att Delpensionsfonden avvecklas (prop. 1997/98:41, bet. 1997/98:SfU8, rskr. 1997/98:153). Under avsnitt 32 i denna proposition föreslås att utgifterna för delpension i fortsättningen förs upp som ett nytt anslag under utgiftsområde 11, Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Den statliga ålderspensionsavgiften för delpensioner beräknas för uppgå till och föreslås finansieras med allmänna skattemedel. Statlig ålderspensionsavgift för pensionsgrundande belopp De flesta förtidspensionärer tillgodoräknas s.k. antagandepoäng för tiden fr.o.m. det år då förtidspensionen börjar utges t.o.m. det år pensionären fyller . Dessa antagandepoäng skall omräknas till antagandeinkomster och skall ligga till grund för beräkning av pensionsrätt i det reformerade pensionssystemet. Det innebär att det första basbeloppet medräknas. Förtidspensionärernas antagandeinkomster för beräknas till efter samordning med arbetsskadelivräntor. Den statliga ålderspensionsavgiften för förtidspensionärers antagandeinkomster, efter samordning med livräntor, beräknas för uppgå till . Såsom framgår av avsnitt 9.4.1 beräknas pensions- grundande belopp för förtidspension bara till den del som antagande- inkomsten (inkl. utbetald förtidspension) överstiger livräntan före sam- ordning med förtidspension. Regeringen föreslår att den del av avgifterna på pensionsgrundande belopp för förtidspension som kan beräknas avse den faktiska ersättningen skall finansieras med socialavgifter. Resterande delen av avgifterna skall finansieras med allmänna skattemedel. Pensionsrätt för barnår beräknas med utgångspunkt från en fiktiv in- komst i det reformerade pensionssystemet. Denna fiktiva inkomst ligger till grund för beräkning av pensionsgrundande belopp och beräknas uppgå till . Den statliga ålderspensions- avgift på pensionsgrundande belopp för barnår beräknas för uppgå till och föreslås finansieras med allmänna skattemedel. För plikttjänstgöring skall pensionsrätt beräknas för pensionsgrun- dande belopp för personer som fullgör grundutbildning inom totalför- svaret. Regeringen har tillsatt en parlamentariskt sammansatt utredning för att göra en översyn av tillämpningen av systemet med totalför- svarsplikt (dir. 1997:106). Utredningen, som skall överlämna sitt slutbetänkande , har att behandla en rad över- gripande frågor, bl.a. angående olika tjänstgöringars omfattning. För det fall utredningens förslag skulle leda till lagstiftning som innebär att vill- koren för plikttjänstgöring påverkas, kan det finnas behov av att även frågan om villkoren för pensionsrätt för plikttjänstgöring ses över. Se avsnitt 10. Beräkning av statlig ålderspensionsavgift kan därför inte göras förrän villkoren för pensionsrätt är fastställd. Regeringens förslag om att införa statlig ålderspensionsavgift innebär således anslagsramarna för de berörda anslagen inom utgiftsområdena 6, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, och 16 ökar med ett belopp som motsvarar den statliga ålderspensionsavgiftens storlek. Statliga ålderspensionsavgift vad gäller förtidspensioner respektive pensionsgrundande belopp vid barnår skall ingå i utgiftsområdet 10 respektive 12. Tabell 31.1 Statlig ålderspensionsavgift på pensionsgrundande ersättningar Avgifts- underlag prognos 1999 Prel. statlig ålders- pensionsavgift Finansieras med Totalförsvarspliktiga med dagpenning m.m. (A1, B3 m.fl.) 19 6,1,2 Allm. kroppsskador (A3) 15 del som samordnas med förtidspension 14 18,2,6 Allm. skattemedel del som inte samordnas med förtidspension 1 6,0,1 Allm. 9 (A3) Smittbärarpenning 8 6,0,5 Allm. Sjukpenning (A1) 16149 6,1012,9 Socialavgifter Rehabiliteringspenning (A1) 999 6,62,7 Socialavgifter Närståendepenning (A1) 42 6,2,6 Socialavgifter Sjuklönegaranti 0,2 6,0,0 Allm. skattemedel Arbetsskadeförsäkring, livränta (A4) 11800 del som samordnas med förtidspension 11092 18,2052,0 Socialavgifter del som inte samordnas med förtidspension 708 6,44,4 Socialavgifter Sjukpenning (LAF) (A4) 59 6,3,7 Socialavgifter Vissa andra ersättn. (LSP) (A4) 6 del som samordnas med förtidspension 5,6 18,1,0 Allm. skattemedel del som inte samordnas med förtidspension 0,4 6,0,0 Allm. Delpension (nytt anslag) 191 6,12,0 Allm. skattemedel Utg. omr 12 Föräldraförsäkring (A2) 13765 6,863,3 Socialavgifter Vårdbidrag (A6) 1554 6,97,5 Allm. skattemedel Totalt 15319 6,960,8 Utg. omr 13 (A1) A-kassa, inkomstrelaterad ersätt- ning 26640 6,1670,9 Socialavgifter A-kassa, grundbelopp 1083 6,67,9 Socialavgifter Tillfällig avgångsersättning 1877 6,117,7 Socialavgifter Generationsväxling 490 6,30,7 Allm. skattemedel Totalt 30090 6,1887,2 14 (A2) Utbildningsbidrag till deltagare i arbetsmarknadsutbildning 13493 6,846,3 Socialavgifter/ Allm. Skattemedel Utg. omr. Korttidsstudiestöd (A3) 38 6,2,4 Allm. skattemedel Särskilt vuxenstudiestöd (A3) 872 6,54,7 Allm. skattemedel Särskilt vuxenstudiestöd för ar- betslösa (A3) 1171 6,73,4 Allm. skattemedel Särskilt utbildningsbidrag (A3) 6917 6,433,8 Allm. skattemedel Timersättning vid särvux (A3) 4 6,0,3 Allm. skattemedel Föräldrautbildning i teckenspråk (A4) 11 6,0,7 Allm. skattemedel Särskilt vuxenstudiestöd i vissa lärarutb. (A6) 61 6,3,8 Allm. skattemedel Särsk. vuxenstudiestöd i vissa naturvet. utbildningar (A7) 497 6,31,2 Allm. skattemedel Totalt 9571 6,600,3 Utbildningsbidrag till doktorander 450 6,28,2 Allm. skattemedel Utg. omr 17 (E2) Konstnärsbidrag 290 6,18,2 Allm. skattemedel Övriga sociala förmåner del som samordnas med förtidspension 5,6 18,1,0 Allm. skattemedel del som inte samordnas med förtidspension 0,4 6,0,0 Allm. skattemedel mm, livräntor och sjukpenning 239 del som samordnas med förtidspension 225 18,41,6 Allm. skattemedel del som inte samordnas med förtidspension 14 6,0,9 Allm. skattemedel , skador i FN-tjänst 3 del som samordnas med förtidspension 2,8 18,0,5 Allm. skattemedel del som inte samordnas med förtidspension 0,2 6,0,0 Allm. Pensionsgrund transfereringar, totalt 98749 Förtidspensioner (del som inte är samordnad med livräntor) 43615 18,8068,8 Allm. Barnår 20452 18,3783,6 Allm. Pliktjänst okänd 18,okänd Allm. Pensionsgrundande belopp, totalt* 64067 avgår: belopp motsvarande nuvarande tilläggs- pensionsavgift på konstnärsbidrag (6,av avgiftsunderlaget ) UTGIFTSÖKNING TILL FÖLJD AV ATT STATLIG ÅLDERSPENSIONSAVGIFT INFÖRS ÅR 1999* *Plikttjänst är inte inkluderad i totalerna. 32 Förändrad struktur på socialavgifterna och förändrade avgiftsnivåer m.m. Regeringens förslag: Den allmänna pensionsavgiften skall tas ut dels på inkomst av anställning, dels på inkomst av annat förvärvsarbete till den del summan av inkomsterna före avdrag för allmän pensionsavgift inte överstiger 8,06 förhöjda prisbasbelopp, vilket i termer av pensionsgrundande inkomst motsvarar 7,5 förhöjda prisbasbelopp. Tilläggspension i form av efterlevandepension och folkpension i form av efterlevandepension samt administrationskostnader för efterlevandepensioner finansieras med en efterlevandepensionsavgift på . Folkpensionsavgiften, delpensionsavgiften, lönegarantiavgiften och arbetarskyddsavgiften tas bort. Finansiering av delpension och arbets- livsmyndigheters verksamhet sker med allmänna skattemedel. Löne- garantiersättningar finansieras med arbetsmarknadsavgiften. Sjukförsäkringsavgiften skall finansiera, förutom delar av sjukför- säkringen, tilläggspension i form av förtidspension och viss del av kostnaderna för folkpension i form av förtidspension men inte kostnader för tandvård, läkemedelssubventioner och förmåner från föräldraförsäkringen. Tandvård och läkemedelssubventioner skall finansieras med allmänna skattemedel. Sjukförsäkringsavgiften sänks till för arbetsgivare och till för den som har inkomst av annat förvärvsarbete. En föräldraförsäkringsavgift på införs för finansiering av föräldraförsäkringen. Den arbetsmarknadsavgift som betalas av arbetsgivare höjs till . Socialavgifterna skall finansiera de statliga ålderspensionsavgifter som beräknas belöpa på de förmåner som socialavgifterna skall finansiera. Det sammantagna uttaget av socialavgifter och allmän löneavgift hålls oförändrat genom att den allmänna löneavgiften höjs till . I enlighet med tidigare principbeslut avskaffas delpen- sionsfonden och arbetsskadefonden. Förändringarna skall träda i kraft . Promemorians förslag: I Ds 1997:67 redovisades tre alternativa möjligheter för att uppnå önskad struktur och nivå på uttaget av avgifter för ålderspensioner. Dessa tre möjligheter är: C att växla mellan sänkt arbetsgivaravgift och höjd allmän pensionsav- gift, där höjningen av den senare kompenseras genom höjd lön (löne- växling) C att till en del begränsa uttaget av arbetsgivaravgifter vad gäller in- komster överstigande avgiftstaket (tudelat avgiftsuttag) C att kompensation för en höjd allmän pensionsavgift ges inom skatte- systemets ram De två första alternativen omfattar även två underalternativ benämnda stor löneväxling respektive stor tudelning av arbetsgivaravgiften. I dessa alternativ återinförs den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäk- ringsavgift på och den allmänna pensionsavgiften sänks i motsvarande mån. Utredningens förslag: föreslår i SOU 1997:166 att inkomstrelaterad förtidspension finansieras med social- avgifter. Den inkomstrelaterade försäkringen föreslås kompletteras av ett grundskydd som finansieras med allmänna skattemedel. Sjukförsäk- ringens karaktär av försäkring förstärks genom att de kostnader som sjukförsäkringsavgiften skall finansiera föreslås avse inkomstrelaterad ersättning. Förslaget innebär bl.a. att föräldraförsäkring och ersättning till sjukvård avförs från sjukförsäkringen och finansieras i särskild ordning. förslag stämmer överens med regeringens förslag vad gäller principerna för vad sjukförsäkringsavgiften skall finansiera. Remissinstanserna: Några remissinstanser förordar alternativet med ett tudelat avgiftsuttag. Enligt () innehåller överenskommelsen om finansieringen tre grundläggande element, näm- ligen att: C hälften av avgifterna skall betalas av den anställde och hälften av ar- betsgivaren avgiftsändringen skall vara neutral med avseende på såväl löntagarens disponibla inkomst som arbetskraftskostnaden C arbetsgivarens kostnad över taket skall begränsas till RFV konstaterar att en löneväxling innebär betydande problem. Mot bakgrund av att en betydande del av arbetskraftens villkor enbart regleras genom individuella avtal anser RFV att en lagreglering torde vara nöd- vändig. Skattemodellen leder, enligt RFV, till en större belastning på statsinkomsterna än övriga modeller. Verket påpekar att ett överuttag av avgifter på lönedelar över taket i modellen med tudelad arbetsgivaravgift kan neutraliseras genom en justering av det totala uttaget av arbets- givaravgifter. Av de skisserade alternativen är, enligt RFV, alternativet med tudelad arbetsgivaravgift med liten begränsning över taket det som minst avviker från de angivna principerna. Tjänstemännens cen- tralorganisation (TCO) är emot allmänna egenavgifter eftersom de anses slå orättvist. TCO förordar därför alternativet med tudelade arbetsgivaravgifter. TCO anser att alternativet med en stor begränsning av avgiftsuttaget över taket är bäst eftersom det innebär en lägre nivå på den allmänna pensionsavgiften. () delar TCO:s uppfattning att några garantier om lönekompensation inte kan ges i alternativet med löneväxling och ser det inte som realistiskt att alla avtalsslutande parter gör utfästelser i enlighet med promemorians önskemål. PTK föredrar istället tudelade arbetsgivaravgifter med stor begränsning över taket. Några andra remissinstanser förordar i stället löneväxlingsalternativet. Enligt Svenska Arbetsgivareföreningens (SAF) uppfattning bör den s.k. stora löneväxlingen genomföras. Om det inte anses tillräckligt att arbetsgivarna försäkrar att de fullt ut skall medverka till att växlingen genomförs på ett smidigt och rättvist sätt förordar SAF lagstiftning om växlingen. SAF avvisar tanken på en tudelad arbetsgivaravgift. SAF kan inte heller rekommendera alternativet med kompensation inom skattesystemets ram som enligt SAF gör ett komplicerat skattesystem än mer komplicerat som intet står att vinna vad gäller garantier för full kompensation. hänvisar till SAF:s yttrande vad gäller frågan om avgiftsväxling. Länsrätten i län förordar alternativet med en löneväxling, dels på grund av att det förefaller mest rättvist, dels på grund av att det inte leder till ökad komplexitet i ålders- pensionssystemet och inte heller till merarbete för skatteförvaltning och försäkringsadministration. Länsrätten konstaterar vidare att parterna på den svenska arbetsmarknaden har ett självständigt ansvar för löne- bildningen men att detta inte bör utgöra hinder mot att lagstiftningsvägen säkerställa kostnadsneutralitet på individnivå. universitets studentkår uttrycker oro för de problem den stora löneväxlingen kommer att innebära för personer som arbetar i mindre företag med osäkrare anställningsförhållanden. I jämförelse med övriga alternativ och på anser dock studentkåren att någon form av löneväxling är att föredra. Andra remissinstanser förespråkar att en höjning av den allmänna pen- sionsavgiften kompenseras med åtgärder inom skattesystemets ram. (RgK) anser att det i princip är omöjligt att få till stånd en löneväxling där samtliga arbetsgivare ingår. Kontoret anser dessutom att det är direkt olämpligt att blanda in lönebildningen i pensionssystemet. förordar i stället alternativet med en höjd allmän pensionsavgift som kompenseras med åtgärder inom skattesystemets ram. RgK konstaterar att de utgående pensionsförånerna i detta alternativ blir lägre än vid löneväxling. Enligt RgK kan detta ses som en del av finansieringen av de merkostnader som staten drar på sig i och med införandet av det reformerade pensionssystemet. Enligt torde det vara i det närmaste omöjligt att åstadkomma en rättvis löneväxling. förslår därför att en höjd allmän pensionsavgift skall kompenseras med åtgärder inom skattesystemets ram. (AgV) har i tidigare remissyttranden ställt sig principiellt positiv till löneväxlingen men konstaterar att en växling som kräver höjda bruttolöner är komplicerad att genomföra i praktiken. AgV stöder därför promemorians alternativ med kompensation genom höjt grundavdrag. PRO har i tidigare remissvar tagit avstånd från en växling mellan arbetsgivaravgift och höjd lön. PRO vill särskilt framhålla att en löneväxling aldrig kan ge en rättvis kompensation till löntagarna om det inte sker en lagstiftning om växling. Om det visar sig tekniskt ogenomförbart med ett tudelat uttag av arbetsgivaravgifter så förordar PRO alternativet med kompensation för höjd allmän pensionsavgift inom skattesystemets ram. () har valt att inte värdera de olika alternativen till avgiftsuttag. DV konstaterar däremot att alternativet med kompensation inom skattesystemets ram är mer förutsägbart och har administrativa fördelar. Ett antal remissinstanser förespråkar andra alternativ än de som förs fram i departementspromemorian. () anser att det inte är möjligt att genomföra en stor löneväxling på ett sätt som ger alla löntagare full kompensation utan att kostnaderna för enskilda före- tag påverkas. LO konstaterar vidare att tudelade arbetsgivaravgifter är förenade med vissa praktiska problem. Av förslagen i departements- promemorian är enligt LO växling mellan höjd allmän pensionsavgift och sänkt skatt det alternativ som i första hand kan komma i fråga. LO förordar dock ett alternativ som innebär att de allmänna egenavgifterna till sjukförsäkring och pension slås ihop samt att återstående finansiering sker genom arbetsgivaravgifter. Det totala uttaget av arbetsgivaravgifter jämkas dock så att det genomsnittligt sett kompenserar för att avgiftsuttaget på inkomstdelar överstigande 7,5 basbelopp blir högre än i alternativet med tudelad arbetsgivaravgift. () och förordar samma typ av lösning som LO. Statens löne- och pensionsverk (SPV) skriver att huvudsyftet med ålderspensionsavgiften är att tydliggöra av- giftens storlek och därmed kostnaden för pensionssystemet. SPV menar att detta tillgodoses även med en annan uppdelning av avgiften än hälftendelning mellan arbetsgivare och arbetstagare. SPV föreslår att den allmänna pensionsavgiften bestäms till en tredjedel av . akademikers centralorganisation () föreslår att en ny individanknuten form av arbetsgivaravgift införs som inte inräknas i det traditionella lönebegreppet och som därigenom inte heller förorsakar störningar i andra system, där dagens lönebegrepp kommer till användning. anser att en höjning av den allmänna pensionsavgiften skall kompenseras med en sänkning av mervärdesskatten. () avstyrker att reglerna om grundavdrag kompliceras än mer och konstaterar att det återstår för att uppnå den avsedda nivån på den allmänna pen- sionsavgiften på av bruttoinkomsten. Mot bakgrund av de höjningar av allmänna egenavgifter som skett menar RSV att det är realistiskt att uppnå denna nivå på den allmänna pen- sionsavgiften utan kompenserande åtgärder. RSV menar vidare att alter- nativet med en liten begränsning över avgiftstaket torde vara admi- nistrativt möjligt, även om det medför icke önskvärda kontrollproblem. Ett par remissinstanser tar inte ställning till de alternativ som förs fram i departementspromemorian. () anser att avgiftsväxlingen bör konstrueras efter principerna om enkelhet, neutralitet och förutsägbarhet men anser att inget av förslagen klarar av att uppfylla alla de nämnda principerna. tar inte ställning till valet av finansieringsform utan anger att huvudfrågan för landstingen är att dessa inte drabbas ekonomiskt av förändringen. framhåller att de föreslagna alternativen öppnar vägen för justeringar som kan leda till en ytterligare försämring av det försäkringsmässiga inslaget i det reformerade pensionssystemet. Länsrätten i framför att avgifter och skatter inte bör blandas samman. Avgifter över avgiftstaket utgör skatter och som inte bör be- tunga pensionssystemet. Remissinstansernas synpunkter på förslag: () förordar ett alternativ till förslag om att kostnaderna för sjukförsäkringen bör finansieras över statsbudgeten. RFV:s alternativ är ett autonomt sjukförsäkringssystem med en buffertfond skapad med medel från de nuvarande AP-fonderna. Fördelen med autonoma system är enligt RFV att de ger långsiktig finansiell stabilitet vilket minskar risken för behov av kortsiktiga politiska ingrepp. anser att det är önskvärt med en starkare koppling mellan avgiftsuttag och rätten till förmånen. () anför att den inkomstrelaterade sjukpenningen och förtidspensioneringen bör finansieras med arbetsgivaravgifter och allmänna egenavgifter till hälften vardera. Utfyllnaden upp till den garanterade grundnivån bör finansieras med allmänna skattemedel. akademikers centralorganisation () utgår ifrån att inga avgifter kommer att tas ut över taket för vad som är förmånsgrundande. menar att utredningen alltför lätt avfärdar möjligheterna att utveckla en differentiering av de arbetsgivaravgifter som finansierar sjukförsäkring och förtidspension. Skälen för regeringens förslag: Socialförsäkringarna finansieras med allmän pensionsavgift, socialavgifter och allmänna skattemedel. Allmän pensionsavgift betalas av den enskilde och beräknas på ett underlag som består dels av inkomst av anställning, dels av inkomst av annat förvärvsarbete och tas ut på den del av ersättningen som inte överstiger 7,5 förhöjda prisbasbelopp.