prop · GL031D23 · 1998-01-01 00:00:00 — UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 ANVISAT 19972 UTGIFTSPROG NOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 Internationellt samarbete 36,9 34,7 37,4 39,3 37,4 37,4 37,4 Jordbruk och trädgårdsnäring 13 676,31 7 706,01 11 117,2 9 539,3 11 379,9 11 388,4 11 397,3 Fiske 192,2 146,7 258,4 221,7 193,4 190,3 191,8 Rennäring m.m. 134,0 104,2 105,7 96,9 109,7 109,7 109,7 Djurskydd och djurhälsovård 483,8 344,9 285,4 328,2 268,3 272,4 276,6 Livsmedel 446,1 268,2 172,6 202,9 176,5 180,7 185,2 Utbildning och forskning 1 744,2 1 160,7 1 197,0 1 218,6 1 228,9 1 280,2 1 322,5 Skogsnäring 602,6 406,2 370,0 419,2 331,3 333,0 340,8 Totalt för utgiftsområde 23 17 316,1 10 171,5 13 543,9 12 065,9 13 725,6 13 792,2 13 861,4 1. Återbetalda omställningsstöd redovisades under /96 som inkomst under anslag. För jämförbarhetens skull har dessa inkomster exkluderats i tabellen. Varav anvisat på tilläggsbudget.. Utgiftsprognosen för tyder, i likhet med utfallet för föregående budgetår, på ett underutnyttjande. Utbetalning av miljöstöd till flerårig vallodling för beräknas ske först vilket minskar årets utgifter med . På grund av gynnsamma världsmarknadspriser blir utgifterna för intervention mer än lägre än vad som budgeterades för året. De minskade utgifterna motsvaras dock av minskade inkomster eftersom utgifterna finansieras helt från EG-budgeten. Samma gäller för anslaget för arealersättning och djurbidrag som beräknas underskridas med . Den föreslagna ramen skiljer sig något från den i den ekonomiska vårpropositionen beräknade ramen. Avvikelsen förklaras i tabellen nedan. AVVIKELSER FRÅN DEN EKONOMISKA VÅRPROPOSITIONEN (MKR) Ekonomisk vårproposition 13 938 Beräknad minskning av medel från EG- budgeten -308 Djurregister +35 Regionala stöd till jordbruket +50 Omföringar till/från andra utgiftsområden +16 Teknisk justering av förvaltningskostnadsanslag -5 Budgetpropositionen 1998 13 726 Utgifterna för vissa EG-finansierade stöd är svårbudgeterade, särskilt utgifterna för intervention och exportbidrag. Utfallet liksom prognosen tyder dock på att utgifterna överskattats, vilket motiverar justeringar av anslagen. I den ekonomiska vårpropositionen aviserades att utgiftsområdesramen kan komma att justeras för bl.a. en ökning av antalet utbildningsplatser vid SLU och för administration av system för märkning och identifiering av nötkreatur. Så har skett. Vidare har medel överförts till inom utgiftsområde 1 samt till i inom utgiftsområde 18. Kostnaderna för registrering och identifiering av nötkreatur beräknas uppgå till och föreslås finansieras med avgifter som redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. Kostnaderna täcks av anslagsmedel varför utgiftsområdesramen utökas. I den ekonomiska vårpropositionen aviserade regeringen en besparing om på regionala stöd till jordbruket. Sammantaget gör regeringen bedömningen att besparingen inte bör genomföras då motsvarande förstärkningar på statsbudgetens inkomstsida nu beräknas uppnås genom inleveranser av medel, bl.a. lagringsavgiften på socker och ris, inom utgiftsområdet. Omfattning/ändamål Många av de problem som världen står inför kan bemötas enbart på global nivå genom multilateralt samarbete. Som exempel kan nämnas den globala livsmedelsförsörjningen, övergripande hälsofrågor för människor och djur liksom de stora miljöfrågorna. Vidare kräver det nationella beslutsfattandet internationella utblickar och hänsynstaganden. Detta gäller inte minst inom vårt närområde i där det sker stora förändringar som har inverkan på vår marknad. Det är av stor vikt att aktivt deltar i det internationella samarbetet inom jordbrukets och fiskets områden. Målet för verksamheten är att främja ett effektivt internationellt samarbete inom verksamhetsområde. Det internationella samarbetet inom ansvarsområde utanför EU sker huvudsakligen i större multilaterala organisationer, exempelvis FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och i jordbruks- och fiskerikommittéer men också inom organisationer som Internationella rådet för havsforskning (ICES), Unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) och åtskilliga andra organ. I detta sammanhang skall också nämnas att ett omfattande samarbete också sker med våra nordiska grannländer inte minst inom ramen för . MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 36,9 34,7 39,3 37,4 37,4 37,4 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Därav 1996 Utgift 34 664 Utgifts - progno s 39 284 1998 Förslag 37 414 1999 Beräkna t 37 414 2000 Beräkna t 37 414 Beloppen i tusental kronor. De utgifter som belastar anslaget är huvudsakligen medlemsavgifter samt kostnader för deltagande i olika möten som de internationella organisationerna anordnar. Den största posten avser kostnaderna för FAO- medlemskapet. Vidare används anslaget till att finansiera vissa internationella konferenser o.dyl. som åtagit sig att stå värd för. En del av anslaget avser kostnader för bilateralt forskarutbyte med länder i . En viktig faktor som styr utgifterna på området är kronkursutvecklingen, framför allt gentemot USA- dollarn. På grund av en förhållandevis stark dollar beräknas anslagskrediten behöva tas i anspråk innevarande år. Regeringens överväganden Resultatinformation Det är svårt att entydigt bedöma resultatet av verksamheten, eftersom den är uppdelad på flera olika organisationer och sker inom flera olika sakområden. Generellt kan dock sägas att antingen som enskild medlemsstat, eller genom samarbetet inom EU, aktivt verkar för måttfullhet i organisationernas utgiftsåtaganden, dvs. en högre grad av prioritering av åtaganden och en tydligare styrning. Beträffande anslaget för har regeringen beslutat att skall åta sig värdskapet för ICES jubileumsmöte . Utgifterna för mötet beräknas till och förutsätts belasta anslaget. Regeringen gör tills vidare bedömningen att kostnaderna ryms inom ramen för anslaget. planeras inga förändringar i verksamheten. Slutsatser Regeringen anser att den internationella verksamhet som ligger inom verksamhetsområde skall fortsätta i oförändrad omfattning och bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. 5 Jordbruk och trädgårdsnäring Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet och trädgårdsnäring omfattar jordbruksadministration, vegetabilie- och animalieproduktion samt miljö-, struktur- och regionalpolitiska åtgärder på jordbruksområdet. Verksamhetens tyngdpunkt är genomförande och tillämpning av EG:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP). Målen för CAP formulerades redan i . De generella målen för CAP äger fortfarande giltighet. Det har dock skett relativt omfattande förändringar av politikens innehåll, den viktigaste genom reform. Denna innebar bl.a. en övergång från rena prisstöd till en kombination av prisstöd och direktbidrag. För att uppnå dessa mål används regleringar av den interna marknaden och priserna, gränsskydd, direktstöd samt miljö- och strukturpåverkande insatser. Beslut om ambitionsnivå och inriktning fattas av rådet. EG- kommissionen och i förlängningen de nationella myndigheterna beslutar om tillämpningen och hur CAP skall administreras. Dessa regler är till stora delar direkt bindande för respektive medlemsstat. Den möjligheter att påverka dessa är således begränsade, åtminstone på kort sikt. är central förvaltningsmyndighet inom verksamhetsområdet. Länsstyrelserna svarar för den regionala administrationen. Vidare har , , , och visst ansvar inom området. redovisar löpande den ekonomiska utvecklingen inom verksamhetsområdet i en s.k. sektorskalkyl för jordbruket. Här redovisas bl.a. jordbrukets driftsöverskott, dvs. de totala intäkterna minus de totala kostnaderna. För perioden 1997 redovisas följande driftsöverskott: MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1994 1995 1996 (PREL) 1997 (PROG) 2 091 3 698 2 972 4 391 Förändringarna i driftsöverskott beror till största delen på EG-stödens storlek i förhållande till tidigare svenska stöd. påverkades driftsöverskotten av återbetalningar av det svenska omställningsstödet samt att vissa stödutbetalningar först ägde rum . De s.k. direktstödens omfattning har ökat väsentligt som en följd av EU-medlemskapet. Den totala nivån på dessa stöd som den redovisas i sektorskalkyl framgår av följande sammanställning: MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1994 1995 1996 (PREL) 1997 (PROG) 2 709 5 140 5 766 7 775 ansökte ca 60 000 jordbrukare om areal- ersättning. Motsvarande siffra för djurbidrag låg på ca 44 000. Nedan framgår utgiftsutvecklingen inom verksamhetsområdet. Återbetalda omställningsstöd under /96 har exkluderats för jämförbarhetens skull. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 13 676,3 7 706,0 9 539,3 11 379,9 11 388,4 11 397,3 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Införandet av CAP har lett till administrativa inkörningsproblem. Informationsbehovet, såväl mellan myndigheterna som mellan myndigheterna och jordbrukarna, har varit mycket stort. Administrationen på såväl central som regional nivå tar betydande resurser i anspråk. För har det inneburit att av verkets kostnader är EU-relaterade. Motsvarande siffra för länsstyrelserna är . har bl.a. konstaterat att såväl verket som länsstyrelserna endast erhållit täckning för en del av de merkostnader det svenska deltagandet i CAP medfört. Eftersom länsstyrelserna inom respektive län enligt gällande föreskrifter svarar för uppgifter i administrationen av den gemensamma jordbrukspolitiken ställer det svenska deltagandet i CAP även fortsatt mycket stora krav på deras medverkan när det gäller administration och kontroll. Som nämnts går i genomsnitt av länsstyrelsernas administrativa resurser till jordbruksområdet. Administrationen av EG:s stödsystem svarar för den klart övervägande delen av dessa kostnader. Detta har inneburit att personalen på länsstyrelserna tvingas ägna en stor del av sin tid åt dessa frågor, vilket medför att andra typer av ärenden och verksamhet prioriterats ned. Vissa inkörningsproblem kvarstår, främst inom de stödsystem som kommit igång . Detta har lett till att gällande regelverk inte alltid tillämpats på ett helt likformigt sätt inom olika delar av landet, vilket är ett krav från EU. Större förändringar Jordbruket och livsmedelsindustrin har en långsiktigt viktig roll för den ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen inom gemenskapen. Detta måste prägla reformarbetet. Likaså måste en kommande reform främja miljöanpassade produktionsmetoder i jordbruket som möter konsumenternas krav på säkra livsmedel av hög kvalitet. Regeringen har uttalat sig angående nödvändiga förändringar av CAP. Det behövs en genomgripande reformering av CAP men den måste ske planerat och i en takt som tar hänsyn till sociala och regionala konsekvenser liksom konsekvenserna för miljön. presenterade huvuddragen i Agenda 2000 , dvs. bedömningar om vilka utmaningar som kommer att möta EU och hur dessa skall hanteras. Förslagen i planens jordbruksdel innebär en fortsättning av reform genom ytterligare skifte från prisstöd till direkt kompensation inom spannmåls-, nötkötts- och mjölksektorerna. Vidare innehåller planen utvecklandet av en integrerad landsbygdspolitik med bl.a. stärkta miljöinslag. Förslagen kommer att behandlas i olika arbetsgrupper . En rapport skall lämnas till rådet . Regeringen anser att de föreslagna åtgärderna inom vegetabilie- och animaliesektorerna innebär steg i rätt riktning, men att de inte är tillräckligt långtgående. Miljö- och strukturåtgärderna behöver analyseras djupare. Chefen för tillkallade med stöd av regeringens bemyndigande en parlamentarisk kommitté med uppgift att från svensk utgångspunkt utarbeta ett samlat förslag till reformer av EG:s gemensamma jordbrukspolitik och en strategi för reformernas genomförande (dir. 1995:109). Syftet med reformerna skall vara att marknadsorientera, avreglera och miljöanpassa CAP. Bakgrunden till uppdraget är dels en växande kritik mot CAP även i dess reviderade form, dels de nya krav som ställs på CAP vid en utvidgning av EU mot öst. Även de åtaganden rörande neddragningar av internstöd, direktbidrag och exportsubventioner som följde av Uruguayrundan samt besluten vid om miljö- och utveckling har utgjort bakgrund till utredningen. Utredningen överlämnade sitt betänkande Mat & Miljö, Svensk strategi för EU:s jordbruk (SOU 1997:102). Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor . Som ett led i regeringens målsättning att stärka och expandera den svenska livsmedelssektorn har en särskild utredare tillkallats med uppgift att bl.a. lägga fram förslag till ett program för att påskynda livsmedelssektorns förnyelse och expansion till en näringsgren med internationell konkurrenskraft (dir. 1996:73). Bakgrunden till uppdraget är att denna sektor varit hemmamarknadsorienterad. Exporten har varit koncentrerad till endast ett fåtal områden. Den växande internationaliseringen måste mötas med ett program för ökad export och produktförädling. Utredningen skall presentera sitt betänkande . har ett nytt delprogram inom jordbrukets miljöprogram framförhandlats med och införts. Programmet syftar till att stimulera flerårig vallproduktion. Miljöprogrammet för jordbruket har vidare utvärderats med avseende på programmets ändamål och resultat. Behovet av förändringar och förenklingar av programmet har övervägts. Regeringen har med utvärderingen som grund föreslagit en rad förändringar samt en utbyggnad av programmet. Utbyggnaden innebär bl.a. att ett nytt delprogram för främjande av resurshushållande konventionellt jordbruk och en ny ersättningsform för restaurering av slåtterängar införs. Regeringens ambition är att det utbyggda miljöprogrammet skall kunna införas . Prioriteringar föreslår regeringen att ytterligare tillförs miljöersättningsprogrammet så att det totalt omfattar ca . Därmed har miljöprogrammet nått den omfattning som framförhandlade vid EU-medlemskapet. Behovet av information från myndigheterna till jordbrukarna har visat sig vara fortsatt mycket stort. Detta märks inte minst på den höga felprocenten i de inkomna stödansökningarna. Länsstyrelserna har efter hand tillförts medel för att kunna förbättra informationsinsatserna, främst avseende miljöprogrammet. Den decentraliserade förvaltningsstruktur som har valt innebär bl.a. att länsstyrelsernas personal svarar för den fysiska kontroll som sker på berörda företag. Kraven på länsstyrelsernas arbete, och därmed även på deras resursbehov, kommer att öka. Resultatbedömning och slutsatser En stor del av är tvingande och baseras på generella regler som skall tillämpas inom hela gemenskapen. Därför har mycket små möjligheter, åtminstone på kort sikt, att påverka regelverkets tillämpning och ambitionsnivå. Med tanke på de stora resurser som tillförts sektorn som ett led i det svenska deltagandet i CAP och uttalat höga målsättningar när det gäller att beivra oegentligheter och att följa upp resursutnyttjandet är det av särskild vikt att tillräckliga resurser även fortsättningsvis avsätts så att kontroll- och tillsynsverksamheten kan bedrivas på ett effektivt sätt. För att uppnå en långsiktigt acceptabel nivå är det viktigt att resurser tillförs under hela implementeringsskedet fram till dess att systemen och kontrollfunktionerna färdigutvecklats. Brister på dessa områden eller överskridanden av tidsfrister för utbetalningar kan annars medföra såväl en reducering av ersättningar från för redan utbetalade bidrag som ekonomiska sanktioner som belastar statsbudgeten. För att även framöver klara undan ekonomiska sanktioner och krav på återbetalning av EG-medel avser regeringen att även framledes avdela resurser för att säkerställa att kontrollfunktionen sker på ett fullgott sätt. drabbades tio medlemsstater av sanktioner på sammanlagt motsvarande på grund av överskridna tidsgränser vid utbetalning av EG- stöden. klarade sig utan anmärkning. Likaså har bokslut avseende EG-stöden för klarat sig utan anmärkning från , vilket under rådande omständigheter måste ses som ett bra betyg för den svenska administrationen. Regeringen anser med tanke på omständigheterna att och länsstyrelserna klarat av sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Länsstyrelsernas samarbete med de centrala verken har i allmänhet fungerat på ett godtagbart sätt. En stor del av de problem som funnits kan hänföras till inkörningsproblem och bör därför kunna lösas. Det är emellertid enligt regeringens mening angeläget att hanteringen av EG- stöden utvecklas och effektiviseras. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning för att förutsättningslöst se över organisationen av jordbruksadministrationen. Syftet är bl.a. att finna en så kostnadseffektiv organisation som möjligt. Anslag s- sparan de 17 952 Därav 1996 Utgift 199 264 Utgifts - progno s 227 200 1998 Förslag 220 188 1999 Beräkna t 227 002 2000 Beräkna t 234 034 Beloppen anges i tusental kronor. Därutöver har anvisats på tilläggsbudget. Ytterligare föreslås i tilläggsbudget i föreliggande budgetproposition. har som övergripande mål att verka för en konkurrenskraftig, miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna samt att administrera den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med . Av det senare följer bl.a. att , förutom att vara utbetalningsställe för samtliga stöd, har till uppgift att vara fondkoordinator för EG-stöden. Av den verksamhet som bedrivs svarar den direkt EG-anknutna för av verksamhetens omfattning räknat såväl i årspersoner som i kostnader. Lägger man till samtliga EG-relaterade verksamheter inom övriga verksamhetsgrenar är motsvarande siffra . Den stora skillnaden mellan utgifter och anslag för beror på att till följd av EU-medlemskapet ålagts ansvar för en mängd nya verksamheter utan att medel har tillskjutits i motsvarande utsträckning. I ett första skede tillfördes arbetsuppgifter avseende ansvaret för djurbidrag, miljöstöd, stöd finansierade från , mål 5b och 6, samt för handläggningen av mjölkkvoter. tillkom ytterligare arbetsuppgifter i form av hantering av ett nytt miljöstöd till flerårig vallodling, kalvbidrag, utbetalningar av BSE-ersättning samt utbetalning av revalveringskompensation. Till dessa utgifter skall läggas kostnaden för den exportbidragskontroll enligt avtal med ombesörjer. För att täcka dessa verksamhetskostnader har verket tvingats överskrida förvaltningsanslaget. har haft tillgång till ett större anslagssparande. Detta har använts till de ökade arbetsinsatser som föranletts av EU- medlemskap. Anslagssparandet minskar därför hastigt och beräknas vid utgången av ha förvandlats till ett underskott på ca . Underskottet kan till största delen förklaras av tillkommande kostnader för ADB-utveckling. Mot denna bakgrund har regeringen föreslagit att tillförs verket på tilläggsbudget. Regeringens överväganden Resultatinformation verksamhet har till följd av EU- medlemskapet i huvudsak inriktat sig mot tillämpning av EG:s regleringar och stödsystem. Detta tar i anspråk mycket stora resurser. Länsstyrelsernas verksamhet har också kommit att påverkas till följd av EU-medlemskapet. Den stora andelen felaktiga stödansökningar som inkommit framför allt inom miljöstödsområdet medför enligt att länsstyrelserna kommer att tvingas utöka fältkontrollerna högst väsentligt. Övriga meddelanden under anslaget Regeringen har i prop. 1994/95:19 om medlemskap i unionen redogjort för att en regionindelning i tre regioner ska gälla för systemet med mjölkkvoter. Skälet för denna indelning var att man ville ta särskild hänsyn till jordbruket i norra . Vid såväl förra årets som årets handel med mjölkkvoter var utbudet av kvot större än efterfrågan i region 2. I region 1 och 3 var däremot situationen den omvända. Eftersom kvoterna inte får flyttas mellan regionerna innebar detta att en viss mängd kvot i region 2 inte skulle kunna utnyttjas. Regeringen har därför beslutat att ändra regionindelningen för mjölkkvoter. gäller följande kvotindelning för systemet med mjölkkvoter enligt förordningen (1994:1714) om mjölkkvoter: Region 1: stödområde 1, 2a, 2b och 3 Region 2: övriga landet Detta medför att regionindelningen vid handel med mjölkkvoter överensstämmer med den som gäller för nationellt stöd till jordbruket i norra . Övriga ekonomiska förhållanden Eftersom utbetalningar av EG-stöd ersätts i efterskott från EG-budgeten uppstår ett kreditbehov för . Regeringen bedömer detta kreditbehov till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet UPPDRAGS- VERKSAMHET1 (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT2 (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 308 -4 623 98,5 varav 1996 205 365 208 447 -3 082 98,5 Prognos 1997 203 262 206 550 -3 288 98,4 Budget 1998 205 050 208 450 -3 400 98,4 Beräknat 1999 206 850 Beräknat 2000 206 550 Uppdragsverksamheten gäller områdena växtinspektion, kvalitetsinspektion av frukt och grönsaker, vattenhushållning, foderkontroll, införsel av djur, försäljning av material samt köttklassificering och distriktsveterinärverksamhet. Underskott uppkommet vid omorganisationen av distriktsveterinärverksamheten. Avgiftsinkomsterna inom växtinspektion, kvalitetsinspektion av frukt och grönsaker, vattenhushållning, foderkontroll, införsel av djur, försäljning av material samt köttklassificering och distriktsveterinärverksamheten beräknas under uppgå till . Verket bör få bedriva den avgiftsfinansierade verksamheten i oförändrad omfattning. beräknas intäkterna till Avgiftsinkomster som redovisas mot inkomsttitel beräknas för uppgå till . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har lämnat en revisionsberättelse utan invändningar, vilket innebär att årsredovisningen för /96 i allt väsentligt varit rättvisande. I samband med att ackrediterades som utbetalningsställe för stöd ur lämnade en revisionsrapport där man påpekade vissa brister i förhållande till uppställda krav. åtgärdade de påtalade bristerna och erhöll sedan ett revisionsintyg utan invändningar. Regeringen vidtar ingen ytterligare åtgärd med anledning av revisionens granskning. Slutsatser Mot bakgrund av de stora förändringar som EU- medlemskapet föranlett och de krav som ställts på , från både regeringen och EG- kommissionen, får verket anses ha klarat sina uppgifter väl. Mot bakgrund av tillkommande ansvarsområden verket ålagts bedömer regeringen anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt anslagsnivå. Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Därav 1996 Utgift 20 998 Utgifts - progno s 22 800 1998 Förslag 22 000 1999 Beräkna t 22 000 2000 Beräkna t 22 000 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget föreslås i tilläggsbudget i föreliggande budgetproposition minskas med . Från anslaget betalas bidrag till yttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). Enligt tidigare regeringsbeslut lämnas även statsbidrag för åtgärder mot översvämningar i . Bidrag lämnas också enligt förordningen (1987:606) om statligt regionalt stöd till jordbruks- och trädgårdsföretag. Jordfondens verksamhet regleras i förordningen (1989:281) om jordfonden. Skillnaden mellan anslagna medel och utgiftsprognos för beror på att kostnaderna avseende täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti minskat snabbare än beräknat. Regeringen föreslår i tilläggsbudget avsnittet i föreliggande budgetproposition att anslaget minskas med . Regeringens överväganden Resultatinformation Bidrag till jordbrukets rationalisering Från anslaget görs utbetalningar endast för tidigare beslutade stödåtgärder. lämnas stöd framför allt till vissa omarronderingsprojekt i . Projektens slutförande är beroende av bl.a. om fastighetsbildningsförättningarna överklagas till domstol. Från tidigare års bidragsramar finns reserverade medel som ingår som upparbetade kostnader i framför allt de äldre projekten. har i en rapport redovisat att avvecklingen av omarronderingsprojekten för berörda län kan beräknas ta för och och för . Behovet av medel för utbetalning av tidigare beslutade stöd bedöms bli begränsat.