prop · GL031D16 · 1998-01-01 00:00:00 — Uppdraget redovisades i utredningen inom vård och omsorg - en utredning (rapportserie 1997:2 R). förslag och rekommendationer menar att en bedömning av vårdhögskoleutbildningarnas nationella struktur, geografiska fördelning och dimensionering måste utgå från en utvärdering av utbildningarnas kvalitet. hänvisar till den kvalitetsuppföljning verket avser att genomföra inom den närmaste treårsperioden. rekommenderar regeringen att inleda förhandlingar med de landsting som önskar överföra huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildningarna till staten. Verket anser att detta skulle gynna den pågående kvalitetsutvecklingen. En sådan överflyttning innebär, enligt verket, att flera av de förslag till kvalitetshöjande åtgärder - däribland kårobligatorium och forskningsanknytning - automatiskt skulle förverkligas genom att utbildningarna kommer att ingå i den statliga universitets- och högskolestrukturen. föreslår även att resurstilldelningssystemet för vårdhögskolorna skall ändras så att det överensstämmer med det som gäller för statliga universitet och högskolor. Remissinstanserna har varit föremål för remissbehandling. Remissammanställningen finns tillgänglig på (dnr U97/218/UH). Remissinstanserna, med undantag för ett fåtal landsting, är positiva till ett statligt huvudmannaskap. Landstingen instämmer i att detta gynnar den pågående kvalitetsutvecklingen inom vårdhögskoleutbildningarna. Remissinstanserna tillstyr- ker även förslagen om kårobligatorium och forskningsanknytning. Likaså instämmer remissinstanserna i att resurstilldelningssystemet bör överensstämma med det som gäller för de statliga universiteten och högskolorna. Regeringens överväganden Regeringen avvaktar den pågående granskningen inom som skall avslutas . Enligt regeringens uppfattning krävs att ett samlat ställningstagande om huvudmannaskapet görs. Regeringens avsikt är att genom granskningsarbetet finna former för överflyttande av huvudmannaskapet för vårdutbildningarna som är kostnadsneutrala, för såväl staten som landstingen och kommunerna. Genom ett fördjupat underlagsmaterial kan regeringen ta ställning till i vilka former och ett övertagande kan ske. Strävan är att beredningsarbetet skall vara avslutat före utgången av . Ett förändrat huvudmannaskap skulle stärka det kvalitetshöjande arbete som pågår vid vårdhögskolorna bland annat genom ökade förutsättningar för samarbete med andra delar av högskolan och möjligheter till en ökad forskningsanknytning. En förutsättning för ökad kvalitet inom vårdhögskolorna är dock att den nuvarande kvalitetsutvecklingen fortgår oavsett vem som är huvudman. Med anledning av det anförda avser inte regeringen att nu föreslå några förändringar i principerna för statsbidrag till vårdhögskolorna. Översyn av examensbeskrivningar Regeringen avser att under innevarande lämna förslag till ny behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens område med anledning av förslagen i den s.k. betänkande (Ny behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens område m.m. SOU 1996:138). I det sammanhanget kommer en översyn att göras över berörda examina och examensbeskrivningar på hälso- och sjukvårdens område. 5.2.3 Tekniska och naturvetenskapliga utbildningar Regeringens förslag: Verksamheten vid det nationella resurscentrumet i fysik vid och det nationella resurscentrumet i kemi vid skall permanentas och förstärkas. I samband med att huvudmannaskapet för den civila trafikflygarutbildningen flyttas till överförs för ändamålet från utgiftsområde 6 Totalförsvar till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Ytterligare en antagning skall göras till de s.k. NT- utbildningarna . Regeringens bedömning: Preliminära examensmål för civilingenjörer anges för . Som planeringsförutsättning för bör gälla att anvisas medel motsvarande för teknik- och naturvetenskapscentrumet Himmel och Hav. Skälen för regeringens förslag och bedömningar: Bakgrund har omfattande satsningar gjorts på de naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningarna. Antalet utbildningsplatser har ökat kraftigt och förnyelseprojekt har startats för att ytterligare förbättra utbildningarnas kvalitet. Dessa satsningar kommer att fortsätta. är beroende av utvecklingen i omvärlden och det svenska näringslivet måste hävda sig på världsmarknaden. Detta kräver medarbetare med goda kunskaper i naturvetenskap och teknik. För en allsidig utveckling behövs fler kvinnor till dessa områden. Kunskap är också en demokratifråga. Den snabba tekniska utvecklingen innebär att allt fler av de beslut som fattas på olika nivåer i samhället kräver teknisk och naturvetenskaplig allmänbildning. Dimensionering av tekniska utbildningar Tyngdpunkten i den pågående utbyggnaden av högskolan ligger på naturvetenskap och teknik. Utbildningsområdena har expanderat kraftigt . Antalet utexaminerade högskoleingenjörer och civilingenjörer väntas öka mycket snabbt fram . Andelen tekniker och naturvetare bland personer med eftergymnasial utbildning kommer således att öka successivt. uppskattade i en yrkesprognos behovet av arbetskraft med teknisk högskoleutbildning. Bedömningen var att det tekniska området var ett av de yrkesområden som skulle komma att öka kraftigast fram . Av de nya permanenta utbildningsplatserna som regeringen satsat på skall tyngdpunkten ligga på naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Eftersom de mindre och medelstora högskolorna prioriterades vid fördelningen av platserna var det framför allt högskoleingenjörsutbildningarna som byggdes ut. har dessa utbildningars kvalitet förbättrats genom att flertalet lärosäten som utbildar högskoleingenjörer har gjort utbildningarna treåriga. Som en följd av detta har arbetsmarknadens efterfrågan på högskoleingenjörer ökat vilket har gjort utbildningarna allt populärare. kommer därför antalet högskoleingenjörer att öka. Utbytbarheten mellan civilingenjörer och högskoleingenjörer på arbetsmarknaden är relativt stor och förväntas öka som en följd av att högskoleingenjörsutbildningarna numera är treåriga och den stora omfattningen av påbyggnadskurser för högskoleingenjörer. Den pågående utbyggnaden av högskolan bör dock inte resultera i att andelen civilingenjörer av det totala antalet ingenjörer på arbetsmarknaden förändras. Företrädare för industrin har uttalat behov av fler utbildade som har de fördjupade kunskaper som civilingenjörsutbildningarna ger. Därför måste antalet civilingenjörer som utexamineras fortsätta att öka. Undersökningar visar att civilingenjörer har en något större tendens att flytta utomlands efter avslutad utbildning än högskoleingenjörer. Även om flertalet av de utflyttade civilingenjörerna flyttar tillbaka till bör detta tas med i beräkningen av examensmålen för civilingenjörer. fattade med anledning av budgetpropositionen för beslut om en höjning av målen för antalet civilingenjörsexamina för perioderna 1997-1999 och 2000-2002. Som en följd av den ytterligare ökningen av antalet platser skärper regeringen ytterligare kravet på antalet examinerade genom att, som planeringsförutsättning, sätta upp preliminära examensmål för perioden . EXAMENSMÅL M.M. FÖR CIVILINGENJÖRER 1993/94- 2005 PERIOD 1993/94- 1995/96 2003-2005 Examensm ål 8 945 10 700 11 670 12 870 Utfall 9 110 Kvalitet och förnyelse Regeringens satsningar har inneburit ett kraftigt ökat antal utbildningsplatser i naturvetenskap och teknik vid universitet och högskolor. Minst lika viktiga är dock de stimulansåtgärder som har genomförts för att öka intresset för och skapa positiva attityder till teknik och naturvetenskap i samhället som helhet och hos barn och ungdomar i synnerhet. Dessa satsningar har redan visat sig ha positiva effekter på rekryteringen till naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar. Antalet sökande har ökat och de sökande utgör en mer heterogen grupp genom att en större andel sökande är kvinnor, kommer från studieovana hem eller har invandrarbakgrund. Det är angeläget att intresset för studier i teknik och naturvetenskap stärks ytterligare. fick regeringens uppdrag att i samverkan med andra universitet och högskolor genomföra ett utvecklingsprojekt syftande till förnyelse av högskoleingenjörs- och civilingenjörsutbildningar. Projektet skall pågå och slutrapport skall lämnas till regeringen . har valt en arbetsform som innebär att utvecklingsprocesser startas vid olika lärosäten. Det är väsentligt att dessa processer fortsätter, att de utvärderas och att erfarenheterna tas till vara. Projektgruppen har prioriterat fem områden inom vilka förändringsbehoven analyseras och förnyelseprojekt stöds. Områdena är: vad en ingenjör skall behärska; lärande och undervisning; utbildningens innehåll och organisation; relationer mellan högskolan och samhället samt rekrytering. Gruppen planerar dessutom att starta projekt som syftar till att öka kontakterna mellan gymnasieskolan och högskolan. Projektgruppen har vidare tagit initiativ till bildandet av en nationell referensgrupp inom vilken de 22 lärosäten som bedriver högskoleingenjörs- och civilingenjörsutbildningar utbyter erfarenheter av förnyelsearbete. Kunskapsutvecklingen inom det tekniska området är mycket snabb och näringslivsföreträdare framför ofta önskemål om att fler högskoleingenjörer och civilingenjörer skall examineras. Vidare ställer såväl industrin som studenterna krav på förändrade kunskaper och färdigheter. Teknologerna måste bli bättre på att arbeta i grupp, kommunicera, samverka, vara kreativa och flexibla. Den sociala förmågan betonas en stor del av de yrkesverksamma högskole- och civilingenjörerna arbetar i projekt och måste kunna kommunicera med andra yrkesgrupper såsom ekonomer, vårdpersonal, konstnärer, psykologer, samhällsvetare m.fl. Vidare blir företagen allt mer internationella vilket kräver att ingenjörerna har kunskap om och förmåga att kommunicera med människor från andra länder och kulturer. För att uppnå detta måste inte endast utbildningen utvecklas. Även rekryteringen måste breddas för att skapa en större mångfald inom såväl ingenjörsutbildningarna som inom ingenjörskåren. De tekniska utbildningarna skall vara utbildningar som passar hela samhället och som utbildar ingenjörer för hela samhället. Högskolan har ett lagstadgat ansvar att i ökad utsträckning samverka med det övriga samhället (1 kap. 2 § högskolelagen). I detta ansvar ingår att utveckla utbildningarna utifrån de behov av kompetens som studenternas framtida arbetsgivare har. Företag och organisationer har en viktig roll att fylla när det gäller att vara tydliga mot lärosätena om vilka behov de har och vilka krav de ställer på sin framtida arbetskraft. har och ett femårigt uppdrag från regeringen som innebär att verken skall vidta åtgärder som syftar till att öka ungdomars intresse och förutsättningar för studier i naturvetenskap och teknik. Detta uppdrag genomförs under namnet där NOT står för naturvetenskap och teknik. Projektet bedrivs i samarbete med skolor, högskolor och övriga samhället. Inom ramen för delprojektet bedrivs mellan 15 och 20 projekt syftande till konkreta förändringar av högskolans undervisning i naturvetenskap, teknik och matematik. skall slutrapporteras till regeringen . Samverkan mellan konstnärliga och tekniska utbildningar Samhällets ökade teknikberoende innebär att tekniker har ett allt större inflytande i samhället och den estetiska aspekten i dessa yrkesgruppers arbete blir allt viktigare. Det är därför viktigt att konstnärskap i ökad omfattning tas till vara inom teknisk utbildning och forskning. Regeringen har avsatt medel för konstnärers medverkan i den högre naturvetenskapliga, tekniska och medicinska utbildningen. Medlen fördelas av . Regeringens mening är att ansvaret för att föra in konstnärliga infallsvinklar i de tekniska utbildningarna bör ligga på högskolorna själva. Varje lärosäte bör som en naturlig del i den ständigt pågående förnyelsen och utvecklingen arbeta för att finna former för hur konstnärlighet skall bli en del av de tekniska utbildningarna. Syftet är att med konstnärliga infallsvinklar inspirera till förnyelse i utbildningarna och näringslivet för att bidra till utvecklingen av konkurrenskraften hos svensk design. Som ett exempel kan nämnas vilken är under uppbyggnad. Där planeras utbildningar som skall skapa kreativa och lärande möten mellan områdena konst och kommunikation, som skall vara mångvetenskapliga, som skall samspela med näringslivet och som utnyttjar modern informationsteknologi både som arbetsredskap och som studieobjekt. Regeringen har vidare tilldelat , och medel för samarbetsprojekt mellan de konstnärliga och de tekniska högskoleutbildningarna och näringslivet. Projekten är ett led i regeringens satsning på formgivning och arkitektur. De skall utformas så att erfarenheterna kan tas till vara långsiktigt i högskolans verksamhet. Nationella resurscentrum vid universiteten Nationella resurscentrum för ämnena fysik, kemi och teknik finns knutna till universiteten i , respektive . Dessa centrum verkar för att undervisningen i naturvetenskap och teknik i och i gymnasieskolan skall bedrivas på ett stimulerande, intressant och pedagogisk sätt. Lärare får hjälp att koppla sin undervisning i dessa ämnen till såväl vardagliga händelser som verkligheten inom industrin . Såväl resurscentrum för fysik som för kemi har utvärderats av och och befunnits vara mycket uppskattade och efterfrågade av landets grundskol- och gymnasielärare. Centrumen bedriver fortbildning och möten för lärare inom både grundskola och gymnasieskola. Centrumen bidrar vidare till att förnya och gymnasieskolans undervisning genom Internetbaserade frågespalter för elever och lärare, möjligheter till distanslaborationer, produktion av laborationskompendier med intresseväckande experiment etc. Verksamheten vid resurscentrumen för fysik och kemi har bedrivits som en försöksverksamhet som varar till utgången av . De respektive centrumen har /95 erhållit . Regeringen föreslår att verksamheten skall permanentas och förstärkas med . Regeringen förutsätter att de universitet och högskolor som bidrar till centrumens finansiering även fortsättningsvis bidrar i minst samma omfattning. Resurscentrum för teknik inrättades och gavs redan från början permanent karaktär. Regeringen har erfarit att centrumen för fysik och för kemi har svårigheter att få tillräcklig finansiering från näringslivet, vilket förutsattes när det första centrumet bildades. Kemi- och bildades bl.a. på initiativ från näringslivet. Inför bildandet av det första nationella resurscentrumet konstaterade den dåvarande regeringen att en verksamhet av detta slag skulle kunna utgöra en fruktbärande länk mellan forskning, skola och näringsliv och övervägde att medverka i finansieringen under förutsättning av näringslivets engagemang (prop. 1993/94:177, bet. 1993/94:UbU12, rskr. 1993/94:399). Näringslivsföreträdare lyfter ofta fram sitt stora rekryteringsbehov av naturvetare och tekniker. En förutsättning för att ytterligare öka rekryteringen till högskolans naturvetenskapliga och tekniska utbildningar är att och gymnasieskolans undervisning är stimulerande och engagerande. Här fyller de nationella resurscentrumen en viktig funktion och regeringen förutsätter att näringslivet tar ett större ansvar för finansieringen framöver. Vidare anser regeringen att det är rimligt att kommunerna bidrar till centrumens finansiering eftersom en stor del av centrumens verksamhet handlar om fortbildning av och gymnasieskolans lärare. Teknik- och naturvetenskapscentrum fattade med anledning av budgetpropositionen för beslut om statligt stöd till teknik- och naturvetenskapscentrum. I takt med att samhället blir allt mer teknikberoende och att allt mer resurser satsas på naturvetenskap och teknik är det en demokratifråga att allmänheten har grundläggande kunskaper för att kunna delta i debatten. En sådan viktig folkbildande insats görs vid de s.k. teknik- och naturvetenskapscentrum som har möjlighet att söka permanent verksamhetsbidrag hos enligt Förordning om statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum (SFS 1997:153). Intresset för dessa interaktiva presentationer av teknik och naturvetenskapliga fenomen har ökat och antalet teknik- och naturvetenskapscentrum ökar stadigt. De fyller också en viktig funktion när det gäller att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik hos skolungdomar. har för fördelat medel till 11 teknik- och naturvetenskapscentrum. Regeringen föreslår som planeringsförutsättning för att bör erhålla medel motsvarande för projektet och Hav - ett teknik och naturvetenskapscentrum som tillsammans med planerar att etablera i . Centrumet skall öka intresset för naturvetenskap och teknik både för skolungdomar och allmänheten. utbildningar kommer att samverka med Himmel och Hav och en forskarutbildning inriktad mot forskningsinformation kommer att skapas. Basår För att öka rekryteringen av studerande till högskolans tekniska och naturvetenskapliga utbildningar finns behörighetsgivande förutbildning, även kallad basår. Basåret finns både inom vuxenutbildning, komvux och inom högskolan. /96 fanns det 1 500 basårsplatser inom komvux och /97 fanns det 4 000 basårsplatser. Fr.o.m. /98 bestämmer kommunerna själva i vilken omfattning basår skall anordnas i komvux. Inom högskolan fanns det 2 800 platser /96 och nära 3 100 platser /97. Drygt hälften av studenterna är kvinnor. av dem som varit registrerade på basåret i högskolan återfinns på en naturvetenskaplig eller teknisk högskoleutbildning året därpå. När det gäller lärarutbildningarnas matematisk- naturvetenskapliga inriktningar är basåret den viktigaste rekryteringskällan. NT-utbildningen beslutade (prop. 1994/95:139, bet. 1994/95:UbU15, rskr. 1994/95:353) att ge möjlighet för 9 000 studerande i åldrarna att läsa en teknisk eller naturvetenskaplig högskoleutbildning med en förmånligare studiefinansiering (vuxenstudiestöd) än normalt, s.k. NT-utbildning. Antagningen fördelar sig på tre tillfällen, höstarna 1995, 1996 och 1997. Efter antagningen har omkring 4 500 studerande givits plats. Regeringen följer fortlöpande utvecklingen av antalet sökande och antagna till NT-utbildningarna. Bl.a. har analyser gjorts av universitets och högskolors kapacitet att anordna NT-utbildningar och deras insatser för att rekrytera studenter. För att utnyttja resurserna effektivt har regeringen utifrån gjorda analyser beslutat om vissa förändringar i fördelningen av antalet nybörjarplatser till lärosätena. Antalet behöriga sökande har vid samtliga antagningar varit stort, mellan 7000 och 9000 per antagning. Att därefter verkligen påbörja studier är för de sökande ett stort steg, eftersom många är studieovana, har anställning och ekonomiska förpliktelser. Till den första antagningen var tiden kort att informera om satsningen. Efterhand har informationen nått ut till presumtiva sökande och intresset för NT-utbildning har ökat kontinuerligt. Erfarenheter från uppföljningar gjorda av visar att de äldre studenterna har haft positiva effekter på undervisningens innehåll och kvalitet eftersom de bl.a. har bidragit med sin arbetslivserfarenhet. Inför antagningen är, enligt uppgifter från universitet och högskolor, intresset för NT- utbildningarna fortsatt stort. Regeringen bedömer dock att de avsatta resurserna inte fullt ut kommer att utnyttjas efter antagningen . Utifrån det stora och ökade intresset från både studerande och högskolan samt de positiva erfarenheter satsningen visat föreslår regeringen att antagning till NT- utbildningen skall kunna ske både våren och . Med anledning av hur resurserna har beräknats för NT-utbildningen bör antagningen under ske endast till treåriga naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar. Möjligheten skall fortfarande finnas till behörighetsgivande förutbildning. För antagning skall resurser för outnyttjade nybörjarplatser användas. Efter en analys av antagningen kommer regeringen att fördela platserna . har i uppdrag att följa NT- utbildningen och skall lämna en rapport till regeringen . Trafikflygarutbildning Den civila trafikflygarutbildningen bedrivs genom Försvarsmakten vid () i . TFHS inrättades under Försvarsdepartementet med syftet att minska avgången av piloter från flygvapnet och tillgodose främst SAS behov av svenska piloter. Under budgetåren 1987/88 - 1992/93 lydde TFHS under . Ett flertal utredare (bl.a. dåvarande Chefen för flygvapnet och ) har på regeringens uppdrag utrett utbildningen och huvudmannaskapet. Samtliga utredningar har föreslagit en ändring av huvudmannaskapet. uttalade i samband med försvarsbeslut (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:110-112) att det behövs en civil trafikflygarutbildning, men att det inte kan vara Försvarsmaktens uppgift att driva eller bekosta en sådan samt att verksamheten bör flyttas till en annan huvudman än Försvarsmakten. anslöt sig till regeringens uppfattning i propositionen att TFHS i dess nuvarande form borde läggas ned . Regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa ett fullständigt förslag om överförande av utbildningen av civila trafikflygare - TFHS - till annan huvudman och att upphöra med sin utbildning av civila trafikflygare. Försvarsmakten redovisade uppdraget i en rapport . Regeringen har givit och Försvarsmakten i uppdrag att förbereda ändrat huvudmannaskap för den civila trafikflygarutbildningen vid i fr.o.m. . Åt Försvarsmakten uppdrogs att vidmakthålla verksamheten t.o.m. . En redovisning av uppdragen skall lämnas till regeringen . Behovet av trafikflygare är svårt att förutsäga. långsiktiga prognos pekar på en årlig tillväxt av den reguljära flygtrafiken i fram mätt i antal passagerare . Mot bakgrund av att sambandet mellan passagerartillväxten och pilotbehovet är komplicerat och med tanke på de kortsiktiga konjunktursvängningar som tidigare inträffat bör trafikflygarutbildningen dimensioneras utifrån en basnivå. Regeringen anser att verksamheten bör dimensioneras utifrån de ekonomiska ramar som givits. Det ändrade huvudmannaskapet ger verksamheten helt nya förutsättningar att utvecklas vad avser utbildningens inriktning och innehåll. Tillgången till Lunds universitets resurser och närheten till relevanta forskningsmiljöer skapar möjligheter att anpassa utbildningen till annan högskoleutbildning. I uppdraget till ingår också att beakta de resurser med anknytning till flygverksamhet som finns t.ex. vid . Det ändrade huvudmannaskapet ger även förutsättningar och möjligheter att samverka med andra utbildningsanordnare som t.ex. samt att ge uppdragsutbildning åt flygbolag och andra uppdragstagare både inom och utom landet. Via samarbetsavtal och uppdragsverksamhet kan kapacitet och lärarresurser utnyttjas på ett effektivt sätt vilket även kan fungera som en länk mellan utbildningen och branschen. Om ytterligare kapacitet finns utöver den föreslagna basnivån för trafikflygarutbildningen bör de goda förutsättningarna för uppdragsutbildning utnyttjas. Det nya huvudmannaskapet innebär även att ges ett nationellt samordningsansvar för att etablera former för samverkan mellan olika myndigheter, organisationer och företag med anknytning till trafikflygarutbildningen. Den civila trafikflygarutbildningen bör huvudsakligen förläggas till flygplatsen i och den nuvarande Trafikflygarhögskolan (TFHS). Betydande investeringar har gjorts och flygplatsen vid har en fungerande utbildningsorganisation, rullbanor, hangarer, utbildningslokaler och andra goda förutsättningar som krävs. För den civila trafikflygarutbildningen har regeringen beräknat , inklusive lokal- och kapitalkostnader, under anslaget B 3. Sjöfartsutbildning skall, enligt regleringsbrev, bedöma det samlade behovet av utbildning för yrken inom sjöfarten och till regeringen lämna rapport om detta. Kraven på yrken inom sjöfarten regleras i den internationella konventionen Standards for Training, Certification and Watchkeeping for Seafarers (STCW). tillägg till trädde i kraft . Kraven är mycket långtgående vad gäller sjöfartsutbildningarnas innehåll och uppläggning.