prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen minskar till följd av lägre utgifter totalt inom EU. Vid revideringen av fördelningen av utgifterna har också en teknisk justering genomförts av de utgiftsområdesramar som omfattar anslag för förvaltningsändamål. Justeringen har gjorts med anledning av en av beslutad förändring av finansieringen av avtalsförsäkringarna på det statliga området (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU:1, rskr. 1996/97:53). Omläggningen innebär att det nuvarande systemet för finansiering med ett schablonmässigt beräknat lönekostnadspålägg ersätts av ett system med myndighetsvisa, försäkringstekniskt beräknade . Omläggningen skall vara kostnadsneutral för myndigheterna. De av Statens löne- och pensionsverk beräknade avgifterna för premierna varierar mellan myndigheterna varför en justering har gjorts av anslagen för förvaltningsändamål i förhållande till det i anslagen inräknade utrymmet för lönekostnadspålägg. Jämfört med vårpropositionen har förbrukningen av anslagsbehållningar räknats upp med och uppgår nu till . Skälet till detta är att vissa utgifter bedöms förskjutas . antas förbrukningen av anslagsbehållningar uppgå till vardera året. Det är samma bedömning som gjordes i vårpropositionen. Av tabell 4.10 framgår att de takbegränsade utgifterna är högre än i vårpropositionen. Som beskrivits i avsnitt 4.3 bedöms dessa utgifter rymmas både inom ramen för målet om balans i de offentliga finanserna och målen om överskott för de efterföljande åren. beräknas utgifterna nu bli högre än i vårpropositionen. Med oförändrat utgiftstak medför de högre utgifterna att budgeteringsmarginalen justeras ned i motsvarande grad. I vårpropositionen beräknades budgeteringsmarginalen för till . Beräkningarna i denna proposition innebär att marginalen minskat till . Regeringen gör bedömningen att denna marginal är tillfyllest bl.a. mot bakgrund av att förbrukningen av anslagsbehållningar nu lagts in i kalkylen med ett högre belopp än i vårpropositionen. TABELL 4.10 UTGIFTSTAK FÖR STATEN TUSENTALS KRONOR 1998 MILJONER KRONOR 1999 OCH 2000 1998 TKR 1999 MKR 2000 MKR 1998 MKR 1999 MKR 2000 MKR UO1 3 976 700 3 941 3 895 -11 -12 -13 UO2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2 062 814 1 977 1 927 -747 -860 -730 UO3 och uppbörd 5 662 254 5 827 5 922 -36 -40 -43 UO4 Rättsväsendet 21 -65 -74 -20 UO5 och internationell samverkan 2 811 310 2 873 2 943 4 1 0 UO6 Totalförsvar 41 243 865 43 911 45 750 115 249 437 UO7 Internationellt bistånd 11 434 400 12 028 13 041 -65 -90 -87 UO8 Invandrare och flyktingar 3 863 934 3 761 3 570 104 -12 -90 UO9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 22 499 516 24 360 25 602 1 063 1 433 1 584 UO10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 37 192 476 39 020 40 308 1798 2 242 2 362 UO11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 62 701 000 62 931 63 468 384 73 -122 UO12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 35 813 561 36 331 36 837 2 517 2 599 2 704 UO13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 42 723 356 33 541 25 280 2 092 1 871 -53 UO14 Arbetsmarknad och arbetsliv 47 541 952 49 370 48 663 -1 667 -796 -157 UO15 Studiestöd 21 333 755 22 619 23 815 517 361 329 UO16 Utbildning och universitetsforskning 27 050 554 28 133 29 402 336 74 13 UO17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7 334 967 7 460 7 614 11 -17 -18 UO18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 22 825 533 20 427 17 574 27 14 125 UO19 Regional utjämning och utveckling 3 604 853 3 585 3 284 3 32 -89 UO20 Allmän miljö- och naturvård 1 178 052 1 198 1 153 28 85 29 1 583 UO22 Kommunikationer 24 100 564 26 669 27 262 144 210 125 UO23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 13 725 623 13 792 13 861 -212 -222 -223 UO24 Näringsliv 2 698 330 2 590 2 572 126 35 -30 UO25 Allmänna bidrag till kommuner 93 -206 4 300 8 000 UO26 Statskuldsräntor m.m. 109 125 000 98 235 93 410 9 215 7 025 4 000 UO27 Avgiften till den Europeiska gemenskapen 19 645 000 20 320 20 982 -361 -849 -882 Summa utgiftsområden 687 815 280 688 676 683 892 15 126 17 662 17 269 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 578 690 280 590 441 590 482 5 911 10 637 13 269 Minskning av anslagsbehållningar 5 000 000 3 000 3 000 1 000 0 0 Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten 132 744 000 137 928 144 351 -303 -222 1 189 Summa takbegränsade utgifter 716 434 280 731 369 737 833 6 608 10 415 14 458 Budgeteringsmarginal 3 565 720 3 631 6 167 -6 608 -10 415 -14 458 Utgiftstak 720 000 000 735 000 744 000 0 0 0 Källa: 4.5.4 Beskrivning av utgiftsområden m.m. Utgiftsområde 1: Utgiftsområdet omfattar statschefen, regeringen och . Dessutom ingår bl.a. mediefrågor, partistöd, allmänna val samt vissa centrala myndigheter. Ett av de viktiga målen för utgiftsområdet är att stödja mångfalden inom mediaområdet. Prioriteringarna för rör främst . Ett tillfälligt driftsstöd till dagspressen införs även . Besparings- och reformåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter som , , , , , , , m.fl. Vidare ingår kostnader för statsskuldens upplåning och låneförvaltning, vissa tidsbegränsade åtaganden samt revisorer. Viktiga mål för utgiftsområdet är tillförlitliga analyser samt bedömningar av den samhällsekonomiska och den statsfinansiella utvecklingen, ett stabilt och effektivt finansiellt system samt en effektiv granskning av statlig verksamhet. Prioriteringar för är bl.a. förbättringar av kvaliteten i nationalräkenskaperna och prognoser för svensk ekonomi. Detta görs till följd av EU- medlemskapet och det beslutade utgiftstaket. Från anslaget Kostnader för upplåning och statsskuldsförvaltning överförs ca till utgiftsområde 26. Överföringen görs i syfte att skapa bättre incitament för en kostnadseffektiv statsskuldsförvaltning. Regeringen föreslår också vissa förändringar vad gäller nuvarande stabsmyndigheter. verksamhet skall renodlas och koncentreras till de revisionella uppgifterna. En ny myndighet inrättas för statens samlade ekonomistyrningsfunktion. En översyn föreslås av Statskontorets verksamhet. De förslag till besparingsåtgärder som angavs i den ekonomiska vårpropositionen fullföljs och preciseras. Besparingskrav på sammanlagt fördelas därmed slutligt på anslag. Därutöver lämnas förslag till slutlig fördelning av den i förra årets budgetproposition aviserade besparing på utgiftsområde 2 och 3. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 3: och uppbörd Utgiftsområdet omfattar och skattemyndigheterna (skatteförvaltningen) samt . Målet för beskattningsverksamheten, som är skatteförvaltningens huvudsakliga uppgift, är att skatt skall tas ut i den omfattning, med den fördelning och i den tid och ordning som åsyftas med gällande skatteförfattningar. Målet för är att uppbära tullar, mervärdesskatt och andra avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas samt att kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelser om in- och utförsel av varor efterlevs. Prioriterade uppgifter för skatteförvaltningen är fortsatt rationalisering av grundhanteringen för att ge utrymme för förstärkt skattekontroll och flyttningskontroll med ökad träffsäkerhet. Vidare skall skatteförvaltningens medverkan i bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten stärkas. Prioriterade uppgifter för är att fortsätta arbetet med förenklingar av regler och procedurer. Ett viktigt verktyg för detta är datoriseringen. Verket skall även öka kvaliteten i alla delar av sin verksamhet. En säker och effektiv tullhantering kommer att frigöra resurser att användas inom bl.a. kontrollverksamhet. I denna proposition lämnas förslag till slutlig fördelning av den i förra årets budgetproposition aviserade besparingen på utgiftsområde 2 och 3. Vidare föreslås i enlighet med vad som sagts i den ekonomiska vårpropositionen en ytterligare besparing på inom skatteförvaltningen. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 4: Rättsväsendet Utgiftsområdet omfattar i huvudsak polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården, kronofogdemyndigheterna och rättshjälpen. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka tryggheten. Kampen mot våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet skall prioriteras av de brottsbekämpande myndigheterna. Särskild uppmärksamhet skall ägnas den grova och gränsöverskridande brottsligheten, den mc-relaterade brottsligheten, brott med rasistiska inslag och våld mot kvinnor. Samhällets insatser mot vardagsbrottsligheten skall öka. , som skall vara den drivande kraften i detta arbete, skall förstärkas och utvecklas. Den brottsförebyggande verksamheten skall växa och bli effektivare och reformarbetet inom rättsväsendet skall bygga på ett medborgarperspektiv. I enlighet med vad som redovisades i den ekonomiska vårpropositionen tillförs utgiftsområdet . Därutöver föreslår regeringen att omfördelas från kriminalvården till främst polisen under åren 1998- 2000. De förslag till besparingar som redovisades i bugetproposition för fullföljs. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 5: och internationell samverkan Utgiftsområdet omfattar förvaltningskostnader för och de 100 utlandsmyndigheterna, bidrag till vissa internationella organisationer, information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor som omfattar strategisk exportkontroll och europainformation. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa intresse i förbindelserna med andra länder. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas bl.a. ett utvidgat och förstärkt EU-samarbete, ett aktivt arbete i säkerhetsrådet och genom andra åtgärder ett fortsatt stöd till FN:s och andra organisationers arbete för internationell fred, säkerhet och mänskliga rättigheter. Bland de prioriterade verksamheterna finns även ett utvidgat regionalt samarbete kring . De förslag till besparingsåtgärder som redovisades i den ekonomiska vårpropositionen fullföljs. Ramen för utgiftsområdet beräknas för till , för till och för till . Utgiftsområde 6: Totalförsvar Utgiftsområdet omfattar det militära försvaret och delar av det civila försvaret, nämnder samt stödverksamhet till militärt och civilt försvar. I utgiftsområdet ingår även den verksamhet som bedrivs av och av inom fredsfrämjande verksamhet som genomförs med svensk militär trupp utomlands. fattade beslut om totalförsvarets utveckling för femårsperioden 1997- 2001, i enlighet med regeringens proposition Totalförsvar i förnyelse - Etapp 2 (prop. 1996/97:4). Inom utgiftsområdet prioriteras genomförandet av försvarsbeslutet hos alla myndigheter. Regeringen har vid beräkningen av anslagen utgått från att vissa ytterligare förändringar görs inom utgiftsområdet, bland annat avseende finansieringsformer och budgeteringsprinciper för delar av det civila försvaret. Besparingsåtgärder genomförs i övrigt inom utgiftsområdet i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 7: Internationellt bistånd Utgiftsområdet omfattar utvecklingssamarbete med och samarbete med länder i . Det överordnade målet för internationella utvecklingssamarbete är att höja de fattiga folkens levnadsnivå. har lagt fast sex biståndspolitiska mål: resurstillväxt, ekonomisk och politisk självständighet, ekonomisk och social utjämning, demokratisk samhällsutveckling, en framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön samt jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen har genomfört ett omfattande policyarbete och omorganiserat biståndsförvaltningen. har en ledande roll i reformeringen av FN:s ekonomiska och sociala verksamhet, som går in i ett avgörande skede. kommer regeringen att ta fram en skrivelse om demokrati, utveckling och biståndets roll. En ny Afrikapolitik bereds. Målen för samarbetet med är att främja en säkerhetsgemenskap, fördjupa demokratins kultur, stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling samt att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Härtill har regeringen beslutat att allt samarbete skall genomsyras av ett jämställdhetspersktiv. Insatser som syftar till att inlemma länderna i i det europeiska samarbetet prioriteras. För samarbetet med länder i Central och , har beslutat om ett program omfattande . Regeringen avser förelägga förslag till inriktning och omfattning av samarbetet . Ambitionen är att åter skall uppnå enprocentmålet för biståndsramen när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger. Regeringen har i sin beräkning av ramen för utgiftsområdet utgått från att biståndsramen skall uppgå till 0,av BNI 2000 öka till 0,av BNI. Biståndsramen har minskat med jämfört med beräkningarna i regeringens ekonomiska vårproposition på grund av ändrad BNI- prognos. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i samt internationellt samarbete på det migrationspolitiska området. Utgiftsområdet omfattar även integrationspolitik med frågor rörande invandrares introduktion i , delaktighet och inflytande, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt ersättning till kommunerna för flyktingmottagande. I regeringens proposition (1997/98:16) , framtiden och mångfalden framgår regeringens förslag till mål och inriktning på den framtida integrationspolitiken. Regeringen föreslår att en ny myndighet för integrationsfrågor inrättas med ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden samt för att aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering föreslås inordnas i den nya myndighetens organisation. Till utgiftsområdet har förts från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner för att täcka kostnader för kommunersättningar vid flyktingmottagande. Besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för vård och omsorg, utgifter för flertalet myndigheter under , bidrag till organisationer samt vissa stimulans- och utvecklingsbidrag inom det sociala området samt stöd till sektorsforskning. Statens utgifter inom området utgör endast en liten del av de samlade offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård och social omsorg eftersom dessa verksamheter i första hand är en angelägenhet för kommuner och landsting. Effektmålen för utgiftsområdet omfattar fem olika verksamhetsområden. De viktigaste målen är: att trygga en god hälsa och att åstadkomma en hälso- och sjukvård av god kvalitet med effektiv resursanvändning som tillgodoser den enskilde individens behov att trygga den enskildes hälsa och ekonomi i samband med behov av kostnadskrävande läkemedelsbehandling och/eller tandvårdsbehandling att stimulera och bidra till att en god tandhälsa bland vuxna upprätthålls. Därutöver ges ett särskilt stöd för utsatta grupper att erbjuda en äldre- och handikappomsorg som ger goda levnadsvillkor för äldre och personer med funktionshinder med olika behov av service, vårdnad och vård och som bygger på den enskilda människans delaktighet och självbestämmande att åstadkomma en social omsorg av god kvalitet med effektiv resursanvändning som tillgodoser den enskilde individens behov av stöd och bistånd i samband med sociala eller andra handikapp, missbruksproblem och försörjningssvårigheter samt som tillgodoser att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden att begränsa alkoholens skadeverkningar genom att minska den totala alkoholkonsumtionen att verka för ett narkotikafritt samhälle genom insatser för att minska tillgången och efterfrågan på narkotika att öka kunskapen om tillstånd, processer och effekter rörande hälsa och social välfärd. Den största utgiftsposten inom området är anslaget för sjukvårdsförmåner som omfattar utgifter för läkemedel, tandvård samt vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen. Enligt överenskommelse mellan regeringen och överförs kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen och förbrukningsartiklar vid inkontinens från staten till landstingen , vilket innebär att ett särskilt anslag för statsbidrag inrättas under utgiftsområdet. De förändringar i läkemedelsförmånen som genomfördes bidrar till att utgiftsutvecklingen dämpas och att utgifterna och framåt beräknas bli lägre än vad som antagits tidigare. Kostnaderna för statlig assistansersättning utgör den näst största utgiftsposten inom området. I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150) föreslog regeringen två åtgärder för att hejda den snabba utgiftsutvecklingen. Åtgärderna innebär att kommunerna övertar kostnadsansvaret för de första och att en schablonisering av timersättningsnivån införs. Enligt regeringens bedömning är dessa åtgärder inte tillräckliga för att nedbringa ökningstakten vad gäller personkretsen och antalet genomsnittliga timmar med assistans per person. Utgiftsnivåerna beräknas därför bli högre än vad som tidigare antagits. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt socialförsäkringsdministrationen (och de allmänna försäkringskassorna). De socialförsäkringsförmåner som lämnas vid ohälsa ges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt viss yrkesskadeersättning. Därutöver ingår folkpension och pensionstillskott i form av förtidspension i utgiftsområdet. Effektmålen för utgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden. Socialförsäkringen skall: vara generell och tillgodoses inom ramen för en offentlig försäkring, bygga på standardtrygghet och ge ersättning relaterad till inkomstbortfall samt präglas av arbetslinjen, uppfylla kraven på trygghet, rättvisa och effektivitet, Socialförsäkringsadministrationen skall: administrera och verka för en allmän socialförsäkring som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp, ålderdom och vård av barn, verka för att förebygga och minska ohälsa samt genom att offensivt arbeta med och samordna rehabiliteringen bidra till att ge sjuka och funktionshindrade personer möjlighet att åter kunna arbeta, säkerställa och tillgodose kravet på god service, likformighet, kvalitet och kostnadseffektivitet i handläggningen av försäkrings- och bidragsärenden. Besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen har för avsikt att återkomma till med förslag avseende sjukpenninggrundande inkomst. Förslaget om en förkortning av sjuklöneperioden har beaktats vid beräkningen av anslaget. har antagit regeringens förslag till riktlinjer för förändringar i den nuvarande organisationen avseende socialförsäkringsadministrationen (prop. 196/97:63, bet 1996/97:SfU12, rskr. 1996/ 97:273). Riktlinjerna innebär att försäkringskassornas roll stärks och roll inom socialförsäkringen tydliggörs genom ändringar av 18 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring och i verkets instruktion. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar folkpension i form av ålderspension, efterlevandepension till vuxna och bostadstillägg till pensionärer samt pensionstillskott till dessa förmåner. Målet för utgiftsområdet är att ge ekonomisk grundtrygghet som tillgodoser ett rimligt och grundläggande konsumtionsbehov och tillgång till en bostad med tillfredsställande standard. Pensionssystemet skall vara långsiktigt stabilt och pålitligt oavsett förändringar i omvärlden. Regeringen föreslår att den del av bostadskostnaden inom intervallet 100 - som kan ersättas med bostadstillägg till pensionärer höjs till fr.o.m. . Regeringen gör bedömningen att folkpension, tilläggspension och bostadstillägg fr.o.m. skall utbetalas den 18 respektive 19 . Privata pensionsförsäkringar kommer att undantas vid inkomstprövningen av änkepensioner. Vidare sker en förändring i definitionen av fritidshus i inkomstbegreppet i bostadstillägg till pensionärer för makar där en stadigvarande bor inom omsorgen. Regeringen föreslår att den nedre åldersgränsen för uttag av ålderspension höjs från till . Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar ekonomiska stöd till barnfamiljer (förutom bostadsbidragen som återfinns i utgiftsområde 18 och studiebidragen som återfinns i utgiftsområde 15). Stöden utgörs av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring inkl. havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till kostnader för internationella adoptioner, folkpension i form av barnpension och vårdbidrag till funktionshindrade barn. Mål för utgiftsområdet är att utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn, att stödja föräldrars möjligheter att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap, samt att särskilt ekonomiskt stöd lämnas till barnfamiljer i utsatta situationer. Regeringen föreslår att barnbidraget höjs med per barn och år. Från samma tidpunkt lämnas flerbarnstillägg med för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte och varje ytterligare barn. Förmånsnivåerna inom föräldraförsäkringen höjs till av den förmånsgrundande inkomsten . Regeländringar som aviserades i den ekonomiska vårpropositionen fullföljs genom att regeringen lägger fram lagförslag om vissa regeländringar avseende vårdbidrag vid sjukhusvistelse, merkostnadsersättning samt att tillfällig föräldrapenning skall kunna utges i vissa fall vid övergångsboende. Besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen har för avsikt att återkomma till med förslag avseende sjukpenninggrundande inkomst. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgiftsområdet omfattar enligt regeringens förslag för huvudsakligen utgifter för arbetslöshetsersättning samt lönegarantiersättning. Dessutom utgifter för åtgärder som, helt eller delvis, finansieras på basis av arbetslöshetsersättningen innefattar området t.ex. tillfällig avgångsersättning och resursarbeten. Utgiftsnivån påverkas primärt av nivån på den öppna arbetslösheten vad gäller utgifterna för arbetslöshetsersättningen och av antalet konkurser vad gäller utgifterna för lönegarantiersättningen. De samlade utgifterna inom utgiftsområdet beräknas uppgå till , varav utgifterna för arbetslöshetsersättning utgör . Utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet har ökat kraftigt . Arbetslöshetsförsäkringen och lönegarantin skall medverka till att underlätta och stimulera omställning och därigenom öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund har arbetslöshetsförsäkringen reformerats och en ny lag om arbetslöshetsförsäkring träder i kraft . Inom utgiftsområdet prioriteras i större omfattning än tidigare aktivitet och omställning under arbetslöshet. Möjligheter till s.k. generationsväxling införs . Åtgärden syftar till att bereda yngre långtidsarbetslösa anställning genom att låta de som fyllt avsluta sin yrkesverksamma period . Åtgärden skall vara en engångsåtgärd.