prop · GL031D4 · 1998-01-01 00:00:00 — Utvärderingen skall ske av en konsult och i samverkan med åklagarmyndigheterna och de fackliga organisationerna. Arbetet skall slutredovisas vid ingången av . För att inte det pågående reformarbetet skall avstanna bör, som framgår av regeringens överväganden i anslagsavsnittet, ett resurstillskott engångsvis tillföras åklagarväsendet. Nedan redovisas en del av de åtgärder som Riksåklagaren redan nu vidtagit eller planerar att vidta för att förbättra situationen. Chefsutbildning genomförde Riksåklagaren ett omfattande kompetensutvecklingsprogram för de nya regionala cheferna, dvs. överåklagarna och de biträdande överåklagarna. Motsvarande kompetensutvecklingsprogram har också genomförts för de nya kammarcheferna. Datorisering Riksåklagaren har vidtagit ett antal åtgärder vad gäller användningen av informationsteknologi. Så har t.ex. under /96 det datorstödda ärenderegistret Brådis ersatt ett manuellt diarieföringssystem. installerades ord- och textbehandlingsprogrammet Wåns som ger handläggarstöd. Genom koppling till Brådis återanvänds där redan registrerade uppgifter i de beslut och stämningsansökningar som skrivs ut i Wåns. togs åklagarväsendets interna nätverk, Rå-Net, i drift. beräknas strafföreläggandesystemet EnVis kunna tas i drift. Härtill kommer nya administrativa system och system för uppföljning av verksamheten. I sammanhanget kan också nämnas DurTvå som är ett samprojekt mellan Riksåklagaren och . Inom projektet pågår ett arbete med att ta fram datoriserade rutiner för bl.a. dokumentation av utredningsmaterialet, ett s.k. elektroniskt förundersökningsprotokoll, och tvångsmedelsbeslut. En första etapp av arbetet beräknas vara klar . Projektet möjligheter har projektet möjligheter genomförts med målsättningen att skapa ett modernt, effektivt arbetssätt med användande av ny teknik så att nedlagda resurser avseende brott av enklare karaktär kan minskas. Projektet har utmynnat i att Riksåklagaren utfärdat ett antal riktlinjer för hur arbetet vid kamrarna bör kunna organiseras i syfte att uppnå ökad effektivitet. Varje åklagarmyndighet har till sin verksamhetsplan fogat en särskild reformplan som tar sikte på att varje åklagarkammare skall uppnå en minskad genomströmningstid och en omfördelning av resurser från enklare ärenden till mer aktiv förundersökningsledning och handläggning av mer kvalificerade ärenden främst inom de prioriterade områdena. Planens genomslag på kammarnivå följs upp och kontrolleras av överåklagaren. Varje åklagarmyndighet redovisar kvartalsvis till Riksåklagaren hur arbetet bedrivs inom myndigheten. 4.4.3 Utvecklad samverkan mellan åklagarväsendet och polisen Samarbetet med polisen ökade under /96. Så hölls bl.a. en landsomfattande semina- rieserie för 230 åklagare och poliser om arbetsmetodik för utredning av våldsbrottslighet. Vidare tillsattes en för Riksåklagaren och gemensam styrgrupp med uppgift att samordna och styra projekt som syftar till att utveckla och effektivisera den samlade brottsutredningsverksamheten samt till att förbättra och utveckla samverkansformer mellan polis och åklagare. Inom ramen för styrgruppens verksamhetsområde har flera projekt genomförts, t.ex. införandet av åklagarmentorer, dvs. en åklagare vid varje kammare har utsetts att vara för övriga åklagare och närpolis. Mentorernas uppgift är att svara för samordning av frågor rörande den brottsutredande verksamheten vid närpolisen. De skall även inom kammaren vara ansvariga för att samarbetet mellan övriga åklagare och närpolisen utvecklas och effektiviseras. 4.4.4 Åtgärder för att öka säkerheten och skyddet för anställda inom rättsväsendet Riksåklagaren har i samverkan med och på regeringens uppdrag utrett skyddet för anställda inom domstolarna och åklagarväsendet. Uppdraget redovisades i en rapport . Regeringen uppdrog därefter åt Riksåklagaren att efter remissbehandling av rapporten i samverkan med och ange vilka åtgärder som bör vidtas av berörda myndigheter respektive regeringen. Redovisningen som lämnades innehåller dels en åtgärdsplan för myndigheterna, dels ett antal förslag till insatser som kräver författningsändringar. I enlighet med åtgärdsplanen har Riksåklagaren utfärdat föreskrifter som innebär att varje åklagarmyndighet skall upprätta en säkerhetsplan och varje åklagarmyndighet/kammare utse en säkerhetsansvarig. Riksåklagaren kommer vidare att anordna utbildning och information till personalen vid myndigheterna/kamrarna om säkerhetsfrågor. De åtgärder som kräver författningsändringar bereds inom . Frågan om säkerheten för anställda inom rättsväsendet behandlas även i avsnitt 5.4.5. 4.4.5 Åtgärder mot s.k. mc-relaterad brottslighet Med anledning av den oroande utvecklingen i fråga om s.k. mc-relaterad brottslighet har olika åtgärder initierats inom åklagarväsendet. i har tillsatt en särskild kommission för att samordna och utveckla arbetet med utredningar av sådan brottslighet. På nationell nivå följer Riksåklagaren utvecklingen noggrant och deltar i det samordningsarbete som sker inom ramen för och länspolismästarnas handlingsplan avseende åtgärder rörande grov mc- relaterad brottslighet. Kontakter har också tagits med andra nordiska länder för att stärka det rättsliga samarbetet på detta område. 4.5 Anslag B 1. 2 Anslag s- kredit 25 930 Därav 1996 Utgift 659 870 3 Utgifts - progno s 664 597 1998 Förslag 634 605 1999 Beräkna t 621 698 2000 Beräkna t 642 581 Anslagets namn var tidigare Åklagarväsendet 2. Beloppen anges i tusental kronor 3. Anslaget tillfördes dessutom efter förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för (prop. 1996/97:150) Det anslagssparande på som åklagarväsendet hade vid ingången av /96 förvandlades till ett underskott på vid utgången av året. Detta innebär att åklagarväsendet uppnått sitt verksamhetsresultat genom att förbruka mer än vad som anslagits för verksamheten för /96. Den i förhållande till anslaget höga utgiftsnivån under /96 beror i första hand på senare års löneavtal som till stor del varit ofinansierade. Avtalen har tillsammans inneburit avsevärda utgiftsökningar med i storleksordningen utöver vad som tillförts anslaget för att kompensera löneökningar. Åklagarväsendet har inte haft några möjligheter att klara detta utan personalminskningar. Även om de uppsägningar av administrativ personal som skett till stor del motiveras av datoriseringen och omorganisationen har åklagarväsendets besvärliga ekonomiska läge sannolikt inneburit att åklagarväsendet tvingats minska personalen i snabbare takt än vad som annars varit önskvärt. Åklagarväsendet måste nu med kraft vidta åtgärder för att verkligen anpassa sina utgifter till anslagsnivån. Regeringen förutsätter att Riksåklagaren inte sluter lönavtal som är ofinansierade. När kostnaderna för uppsägningslöner upphör under innevarande år kommer ekonomin enligt Riksåklagaren successivt att förbättras. Regeringens prognos visar att underskottet vid utgången av kommer att uppgå till och vid utgången av till . Regeringens överväganden Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende åklagarväsendet för /96. Uppdrag till Regeringen avser att ge i uppdrag att granska åklagarväsendets ekonomiska situation. I detta bör bl.a. ingå att se hur resurserna kan utnyttjas på ett effektivare sätt. Den närmare utformningen av uppdraget bereds och beslut kommer att fattas . Slutsatser Av de som vårproposition föreslogs tillföras utgiftsområdet bör tillföras anslaget. Detta gör det möjligt för åklagarväsendet att öka samverkan med och utbildning av närpolisen. skall den i förra budgetpropositionen aviserade besparingen med , som baserades på det rationaliserinsutrymme som omorganisationen skulle föranleda, genomföras. Enligt regeringens bedömning bör anslaget engångsvis för tillföras . Den ansträngda ekonomin skulle annars riskera det fortsatta reformarbetet. Resurstillskottet kommer att skapa förutsättningar för att reformarbetet fortsätter med oförminskad kraft, något som är nödvändigt för att garantera ett effektivare åklagarväsende också . Enligt Riksåklagaren möjliggör resurstillskottet i första hand anställningar av ett trettiotal åklagaraspiranter , varav hälften /98. Resurstillskottet gör det också möjligt att öka utbildningsinsatserna. Anslaget minskas vidare med som förs över till anslaget B 2 . Beloppet motsvarar de befintliga resurserna för bekämpning av ekonomisk brottslighet. Vidare har följande tekniska justeringar gjorts av anslaget som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Vidare räknas anslaget upp med med anledning av att lönekostnadspålägget 1998 ersätts med försäkringsmässigt beräknade . Sammantaget föreslås därmed anslag uppgå till . beräknas anslaget till 621 698 000 respektive . Ekobrottsmyndigheten2 1998 Förslag 180 100 3 1999 Beräkna t 180 575 2000 Beräkna t 181 066 Nytt anslag 3. Beloppen anges i tusental kronor Regeringens överväganden Det är viktigt att ges de resurser som behövs för att uppfylla de förväntningar som ligger bakom dess bildande. Regeringen kommer att noggrant följa verksamhet under detta viktiga första år och om det är motiverat återkomma till vad gäller resursfrågan. anslag kommer till större delen att bestå av en överföring från anslagen A 1 (109,) och B 1 Åklagarväsendet (55,). Detta motsvarar resurser för polis- och åklagarväsendenas ekobrottsbekämpning. Vidare kommer anslaget att tillföras en del av den höjning av utgiftsområdet med som föreslogs ekonomiska vårproposition (). Slutligen kommer högst av andra huvudtitelns anslag A 20 Kontrollfunktionen i staten att disponeras av . Sammantaget föreslås därmed anslag uppgå till . beräknas anslaget uppgå till 180 575 000 respektive . 5.1 Omfattning är central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, arrendenämnderna, hyresnämnderna, och de allmänna advokatbyråerna. Allmänna domstolar är de 96 tingsrätterna, de 6 hovrätterna och . Allmänna förvaltningsdomstolar är de 23 länsrätterna, de 4 kammarrätterna och Regeringsrätten. 1997/98:17 lämnar regeringen förslag till vissa lagändringar i anledning av bildandet av . Enligt förslagen bör domstolskommittés betänkande avvaktas innan ställning tas till om några mer genomgripande förändringar bör göras av domstolsorganisationen i . Detta innebär att det tills vidare kommer att finnas tre länsrätter i det nya länet. var medelantalet tillsvidareanställda inom domstolsväsendet 5 800 varav närmare 5 500 tjänstgjorde vid domstolarna. Av de domstolsanställda var 970 ordinarie domare och drygt 3 000 administrativ personal. I avsnitt 5.3.4 redovisas närmare hur antalet anställda och personalsammansättningen förändrats /94 - . 5.2 Utgiftsutvecklingen UTGIFTSUTVECKLINGEN MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 4 247 2 889 2 916 2 979 3 080 3 183 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Den minskande måltillströmningen har inte lett till en motsvarande minskning av arbetsbelastningen eftersom det såväl vid de allmänna domstolarna som de allmänna förvaltningsdomstolarna i huvudsak är de enkla målen som försvunnit. Sammanfattningsvis kan konstateras att arbetsläget är under kontroll i tingsrätterna och medan situationen är besvärlig i länsrätterna, hovrätterna, kammarrätterna och Regeringsrätten. Vad gäller länsrätterna, hovrätterna och kammarrätterna har , som utvecklas i avsnitt 5.4.3, avsatt särskilda medel för förstärkningsinsatser . Verksamhetsresultatet har uppnåtts genom att domstolarna /96 förbrukade mer än vad som anslagits för verksamheten. Vid ingången av återstod av anslagssparandet. beräknas domstolarna förbruka av anslagssparandet. Större förändringar har fått tilläggsdirektiv som innebär att kommittén får lämna kompletterande förslag som tillgodoser de ursprungliga kraven på kvalitet, effektivitet och kompetens även om de inte leder till så omfattande kostnadssänkningar som , att kommittén får överväga en integration mellan tingsrätter och länsrätter samt att uppdraget skall redovisas i sin helhet . har fått i uppdrag att granska fördelningen av resurser inom domstolsväsendet samt, med utgångspunkt i nuvarande organisation och arbetsformer, identifiera väsentliga hinder för ett effektivt resursutnyttjande inom domstolsväsendet. En försöksverksamhet har inletts med olika former av beredningsorganisation i tingsrätterna. , hovrätterna och kammarrätterna förbereder gemensamt en försöksverksamhet med ny beredningsorganisation i överrätterna. Prioriteringar Ett mer flexibelt och effektivt domstolsväsende skall skapas genom reformer och rationaliseringsåtgärder. 5.3 Domstolsväsendets resultat Målet för domstolsväsendet är att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt. Rättssäkerheten och effektiviteten påverkas av ett stort antal faktorer som inte är mätbara. Det finns emellertid några mätbara indikatorer som sammanvägt kan ge en bild av hur rättssäkerheten och effektiviteten inom domstolsväsendet utvecklats. Dessa är antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål samt balansernas åldersstruktur och omloppstider (avsnitt 5.3.1 och 5.3.2 ), överklagandefrekvenser och ändringsfrekvenser (avsnitt 5.3.3). 5.3.1 De allmänna domstolarna Diagram 5.1 Tingsrätternas målutveckling Den minskning av antalet inkomna mål som påbörjades fortsatte således då såväl tvistemålen som brottmålen minskade (med 4 resp. ). Minskningen av antalet inkomna brottmål kan enligt dels hänföras till regeländringar och dels i viss utsträckning till övergångsproblem i samband med åklagarväsendets omorganisation. genomfördes t.ex. lagändringar som innebar avkriminalisering av vissa brott, särskilda restriktioner för åtalsprövning och utvidgade möjligheter till strafföreläggande (se prop. 1994/95:23, bet. 1994/95:JuU2, rskr. 1994/95:40). Minskningen av antalet inkomna tvistemål beror till största delen på att antalet mål som börjat som betalningsföreläggande minskat kraftigt. fortsatte antalet inkomna mål till tingsrätterna att minska jämfört med (). Det bör dock noteras att antalet inkomna brottmål ökade kraftigt jämfört med (). Minskningen består i första hand av enklare mål. Att så är fallet bekräftas av att tingsrätternas genomsnittliga förhandlingstid för såväl tvistemål som brottmål ökade /93-1996. Förhandlingstiden i tvistemål ökade och per mål som avgjorts efter muntlig förhandling. I brottmål ökade förhandlingstiden med och . Ett ytterligare tecken på att brottmålen genomsnittligt ökat i svårighetsgrad är det förhållandet att andelen ärenden hos åklagarväsendet med fängelse i straffskalan ökade från //96. Tingsrätternas egentliga arbetsbörda har således inte minskat i den utsträckning som siffrorna antyder. Minskningen av antalet avgjorda mål fortsatte då tvistemålen minskade och brottmålen . I likhet med de båda närmast föregående åren avgjordes dock fler mål än som kom in varför såväl antalet balanserade tvistemål som brottmål minskade (med 4 resp. ). fortsatte antalet avgjorda mål att minska jämfört med (6 resp. ). Antalet balanserade mål minskade med ytterligare 6 resp. . var omloppstiden för brottmål drygt 2 månader och för tvistemål drygt 4 månader. Omloppstiderna anges genomgående som medianvärden eftersom medianvärden har den fördelen att de inte i samma utsträckning som genomsnittsvärden påverkas av balansavarbetning. Antalet brottmål ökade /94-1996 från 6 000 till knappt 8 000. Ökningen har skett i perioden och enligt kan det inte uteslutas att försämringen har ett samband med övergångsproblem i anslutning till åklagarväsendets omorganisation. Antalet balanserade tvistemål minskade med 500 till knappt 11 000 mål. I tingsrätternas övriga verksamhet minskade antalet inkomna konkursansökningar . Uppgift om antalet inkomna konkursansökningar saknas för tiden men antalet är nu nästan nere nivå och jämfört med då antalet ansökningar var som högst har antalet inkomna ärenden minskat . Antalet inkomna ärenden till inskrivningsmyndigheterna ökade jämfört med . över hela tioårsperioden har antalet ärenden minskat . Antalet inkomna domstolsärenden ökade . Drygt hälften av ökningen kan hänföras till att vissa registreringsärenden som tidigare behandlades i bouppteckningsprotokollet fr.o.m. i stället handläggs som domstolsärenden. I övrigt beror ökningen till stor del på att tingsrätterna tillförts fler skuldsanerings- och utsökningsärenden. Diagram 5.2 Hovrätternas målutveckling Att hovrätternas måltillströmning inte minskat i samma omfattning som tingsrätternas beror på att tingsrätterna utnyttjat den minskande måltillströmningen till balansavarbetning, dvs. de har avgjort fler mål än som kommit in. Det förhållandet att det i stor utsträckning är enkla mål som försvunnit från tingsrätterna kan också antas ha bidragit till att den minskade måltillströmningen inte fått fullt genomslag i hovrätterna. De svårare målen överklagas sannolikt i högre utsträckning än de enklare (jfr avsnitt 5.3.3). Antalet avgjorda mål har minskat . avgjorde hovrätterna färre mål än vad som kom in vilket ledde till att antalet balanserade mål ökade med knappt 900 mål. ökade balansen ytterligare med drygt 100 mål. Utvecklingen är besvärande och måste följas. har avsatt särskilda medel för förstärkningsinsatser i hovrätterna. var omloppstiden för brottmål 3 månader och för tvistemål 6 månader (medianvärden). Antalet balanserade brottmål ökade /94-1996 från 700 till 1 000 och antalet balanserade tvistemål från 1 300 till 1 700. Diagram 5.3 Högsta domstolens målutveckling 1987- 1996 Hos Högsta domstolen har såväl antalet inkomna som antalet avgjorda mål minskat något . Antalet balanserade mål som varit i stort sett oförändrat minskade med 150 . Uppgift saknas om omloppstider och balansens ålder. 5.3.2 De allmänna förvaltningsdomstolarna Diagram 5.4 Länsrätternas målutveckling Länsrätternas målsammansättning har, framför allt till följd av instansordningsreformen men även beroende på medlemskap i , genomgått stora förändringar . ökade måltillströmningen totalt sett medan antalet avgjorda mål minskade . Den minskande avverkningstakten är en naturlig följd av den förändrade taxeringsprocessen och instansordningsreformen vilka innefattat en övergång från massärendehantering till handläggning av ett stort antal måltyper av varierande slag. har länsrätterna avgjort fler mål än vad som kommit in vilket lett till en kraftig minskning av antalet balanserade mål. Den positiva utvecklingen bröts då måltillströmningen fortsatte att öka (jämfört med ) som målbalansen växte något (med knappt 2 000 mål eller ). var omloppstiden för skattemål knappt 13 månader, för socialförsäkringsmål drygt 7 månader och för mål enligt socialtjänstlagen knappt 2 månader (medianvärden). Omloppstiderna varierade kraftigt mellan länsrätterna och det fanns t.ex. 11 länsrätter som hade en omloppstid för skattemål som översteg 24 månader och 4 länsrätter som hade en omloppstid som översteg 40 månader. /94-1996 minskade antalet skattemål från drygt 27 000 till knappt 15 000 mål men det finns alltjämt närmare 6 500 balanserade skattemål som är . ökade antalet socialförsäkringsmål från drygt 3 000 till nästan 6 000. Utvecklingen är besvärande och måste följas. har avsatt särskilda medel för bl.a. balansavarbetning i länsrätterna. Verket har vidare gett en arbetsgrupp med representanter för verket och länsrätterna till uppgift att snabbt ta fram förslag till åtgärder för att komma tillrätta med balanserna av gamla skatte- och socialförsäkringsmål. Diagram 5.5 Kammarrätternas målutveckling 1987- 1996 Den stora minskningen av måltillströmningen till kammarrätterna beror givetvis på instansordningsreformen. Även antalet avgjorda mål har dock, framför allt till följd av brist på föredragande, minskat kraftigt och avgjorde kammarrätterna färre mål än vad som kom in vilket ledde till att antalet balanserade mål ökade med knappt 1 000 mål. Den negativa utvecklingen fortsatte då antalet balanserade mål ökade ytterligare med drygt 500. har avsatt särskilda medel för förstärkningsinsatser i kammarrätterna. Medianvärdet för kammarrätternas omloppstider kommer att kunna redovisas först i årsredovisningen för . Av årsredovisningen för /96 framgår dock att /94-1996 minskade antalet balanserade skattemål med 100 till drygt 4 000 samt ökade antalet balanserade socialförsäkringsmål från drygt 1 300 till nästan 2 800. Diagram 5.6 Regeringsrättens målutvekling 1987- 1996 Såvitt avser Regeringsrätten förklaras mål- och balansökningen bl.a. av att domstolen övertog Försäkringsöverdomstolens roll som sista instans i socialförsäkringsmål. Antalet avgjorda mål ökade kraftigt då Regeringsrätten vidtog särskilda insatser i syfte att arbeta av en del av balansen. Detta ledde också till att antalet balanserade mål minskade med drygt 1 000 . Den positiva utvecklingen bröts då antalet balanserade mål åter ökade med knappt 400. Antalet balanserade mål ökade /94-1996 med drygt 1 300 till nära 2 500 mål. 5.3.3 Överklagande- och ändringsfrekvens Överklagandefrekvensen i ledet tingsrätt-hovrätt ökade något /93-1996. minskade ändringsfrekvensen för brottmål medan ändringsfrekvensen för tvistemål ligger kvar på oförändrad nivå. Samma utveckling kan noteras beträffande överklagande- och ändringsfrekvensen avseende skattemål i ledet länsrätt-kammarrätt. Som tidigare nämnts kan det förhållandet att det i huvudsak är de enklare målen som försvunnit från underrätterna antas ha bidragit till en ökad överklagandefrekvens. Svårare mål överklagas sannolikt i högre utsträckning än enkla. Förändringarna är dock så marginella att det inte går att dra några bestämda slutsatser av dem utan en fördjupad undersökning. 5.3.4 Personalresurser Av stor betydelse för effektiviteten är givetvis tillgången på personal och framför allt att personalsammansättningen är sådan att personalen kan användas på effektivast möjliga sätt. Av diagrammen framgår hur antalet anställda och personalsammansättningen inom domstolsväsendet har förändrats /94 - (exkl. , och de allmänna advokatbyråerna). Diagram 5.7 Antalet anställda inom domstolsväsendet Det totala antalet anställda har minskat med drygt 450 . Den största minskningen har skett inom kategorin administrativ personal. Minskningen kan till viss del tillskrivas den pågående datoriseringen. Det kan noteras att antalet notarier ökat sett över hela perioden från 712 till 734. Den tillfälliga uppgången av antalet domare och notarier /95 beror på att domstolsväsendet det året fick en engångsförstärkning om (jfr bet. 1993/94:JuU21). Som framgår av diagrammet nedan har relationen mellan olika personalkategorier inte förändrats i någon större utsträckning. Andelen administrativ personal har minskat något medan övriga personalkategorier är i stort sett oförändrade. Med tanke på att datoriseringen innebär en rationalisering främst bland den administrativa personalen kan, enligt , andelen sådana anställda förväntas minska ytterligare. Diagram 5.8 Andelen anställda inom domstolsväsendet 5.3.5 mål är att hantera rättshjälpsfrågor snabbt och korrekt. Målet har enligt regeringens bedömning uppnåtts /96, bl.a. ökade antalet avslutade ärenden med . De ADB-problem som i stort sett sedan myndighetens tillkomst stört verksamheten håller nu på att avhjälpas med hjälp av medel som tillfördes . 5.3.6 Regeringens bedömning Genomgående kan noteras att den minskande måltillströmningen inte lett till en motsvarande minskning av arbetsbelastningen eftersom det såväl vid de allmänna domstolarna som de allmänna förvaltningsdomstolarna i huvudsak är de enkla målen som försvunnit. Sammanfattningsvis kan konstateras att arbetsläget tycks vara under kontroll i tingsrätterna och medan situationen är besvärlig i länsrätterna, hovrätterna, kammarrätterna och Regeringsrätten. Regeringsrättens arbetsläge förbättrades avsevärt genom den balansavarbetning som genomfördes .