prop · GL031D16 · 1998-01-01 00:00:00 — har gett en särskild utredare i uppdrag att klarlägga dels behovet av utbildning för yrken inom sjöfarten, dels vissa andra utbildnings- och samordningsfrågor. Härvid skulle EU:s direktiv beträffande harmonisering av certifiering (behörig- hetsbevis) beaktas. överlämnade utredaren angående vissa aspekter på svensk sjöbefälsutbildning m.m. till . Av rapporten framgår att bristen på kvalificerade sjöbefäl globalt förvärras snabbt. I har det varit brist särskilt på maskinbefäl. I motsats till förhållandena på kontinenten är dock tillströmningen till sjöfartsutbildningarna god och antalet utbildningsplatser har ökat kraftigt, särskilt vid . har ansökt om examensrättigheter för maskintekniker- och sjöingenjörsexamen. Utredaren framhåller att den svenska sjöfartspolitiken åter går mot en period av osäkerhet och att många tecken tyder på att antalet fartyg under svensk flagg kommer att minska. Utredaren anser bl.a. därför att utbildningen av sjöbefäl bör bibehållas på nuvarande nivå och att några särskilda åtgärder för att stimulera nyrekryteringen inte behöver vidtas. kommer att överlämna sin bedömning till regeringen. Regeringen avser att uppdra till att, med beaktande av tillägg till STCW- konventionen och efter samråd med , ge förslag till nya målbeskrivningar (krav för examina) för sjöbefälsutbildningarna. Regeringen har vidare erfarit att avser att utvärdera sjöbefälsutbildningarna. Regeringens förslag: För lärarutbildningarnas forskningsanknytning avsätts ytterligare resurser för , utöver dem som har beslutat om för . För lärarutbildares kompetensutveckling avsätts resurser även för . Examensmålen för grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 och gymnasielärare skall höjas . Regeringens bedömning: För bör planeringsförutsättningen vara att lärarutbildningarna erhåller ytterligare medel för forskningsanknytning. För bör planeringsförutsättningen vara att lärarutbildningarna erhåller medel för kompetensutveckling av lärarutbildare. Regeringen avser att uppdra åt att utarbeta en utbildningsplan för en grundskollärarutbildning som är gemensam för och . Skälen för regeringens förslag och bedömning: Den utveckling av lärarutbildningarna som påbörjades i och med förslagen i budgetpropositionen för fortsätter och intensifieras . Forskningsanknytning av lärarutbildningen Med anledning av budgetpropositionen för beslutade att skulle avsättas för forskningsanknytning av lärarutbildningen. Som en planeringsförutsättning angavs att ytterligare skulle avsättas för och ytterligare för . Regeringen föreslår att utöver de tidigare beslutade medlen avsätts . Medlen har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., anslagsposten 5. Utveckling av lärarutbildning. Som planeringsförutsättning bör gälla att ytterligare avsätts . Kompetensutveckling av lärarutbildare Med anledning av budgetpropositionen för beslutade att skulle avsättas för kompetensutveckling av lärarutbildare. Som en planeringsförutsättning angavs att skulle avsättas för och för . Regeringen föreslår att avsätts för kompetensutveckling av lärarutbildare. Medlen har beräknats under anslaget B 45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., anslagsposten 5. Utveckling av lärarutbildning. Som en planeringsförutsättning bör gälla att avsätts . Regeringen har uppdragit åt att fördela medlen för forskning och kompetensutveckling i enlighet med de kriterier som angavs i budgetpropositionen och regleringsbrevet för . har inbjudit de lärosäten som bedriver lärarutbildningar att söka medel för genomförande av forskningsprojekt och kompetensutvecklingsprogram. En viss egenfinansiering förutsätts för forskningsprojekten. Lärarutbildningarna utreds anförde vid sin behandling av förslagen om lärarutbildning i budgetpropositionen för att en parlamentarisk utredning skulle tillkallas för att komma med ytterligare förslag till förnyelse av lärarutbildningen (bet. 1996/97:UbU1 sid. 65). Regeringen beslutade om direktiv för en utredning om lärarutbildningarna. (Lärarutbildningen dir. 1997:54). Enligt direktiven skall utredningen komma med förslag som utgår från de senaste årens förändringar i förskola, skola, vuxenutbildning, högskola och i övriga samhället. I uppdraget ingår också att analysera behovet av specialpedagogisk kompetens i samtliga skolformer. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . Lärarutbildning vid Stiftelsen behandlingen av budgetpropositionen för tillkännagav som sin mening (bet. 1996/97: UbU1 sid.66) att regeringen skulle återkomma till med förslag om innehåll och finansiering av en fullständig lärarutbildning med alternativ pedagogik vid . En förutsättning för förslaget skall enligt utskottet vara att Stiftelsen även fortsättningsvis är huvudman för skolan. Utskottet framhåller också det angelägna i att lärarutbildningen och det pedagogiska arbetet bedrivs i samverkan med andra lärarutbildningar. har en utredare lämnat förslag till hur den fortsatta utbildningen av lärare vid skulle kunna bedrivas. Regeringen avser att mot bakgrund av förslaget från den särskilde utredaren uppdra åt att i samarbete med företrädare för i och Stiftelsen utarbeta en utbildningsplan för en grundskollärarutbildning vars examen uppfyller villkoren för anställning både i den svenska och fristående skolor med Waldorfinriktning. Därmed tillförsäkras studenterna möjligheten att efter genomgången utbildning även söka anställning i . Utbildningsplanen skall innehålla moment från den gängse grundskollärarutbildningen och från lärarutbildningen med alternativ pedagogik vid . Examensrätten för denna grundskollärarutbildning skall tillkomma i medan ansvaret för genomförandet av momenten om alternativ pedagogik skall tillkomma Stiftelsen . skall redovisa uppdraget till regeringen . Regeringen har i ett särskilt beslut tilldelat Stiftelsen statsbidrag för en påbyggnadsutbildning i waldorfpedagogik för perioden - . Vidare för perioden - beräknats ett högsta belopp som kan utgå till stiftelsen under anslaget B 44. Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m., anslagsposten 11. Regionala utvecklingscentrum för lärarutbildning Regionala utvecklingscentrum för lärarutbildning har till uppgift att stärka de praktiska och teoretiska delarna i lärarutbildningarna, skapa forum för erfarenhetsutbyte mellan skola, högskola, kommun och andra intressenter i det omgivande samhället samt att stärka möjligheterna till vidareutbildning och fortbildning för lärare. Vid flera lärosäten har regionala utvecklingscentrum för lärarutbildning inrättats. Regeringen ser detta med stor tillfredsställelse. I budgetpropositionen för framhöll regeringen sin avsikt att stödja centrumen bl. a. genom att utnyttja dessa för särskilda uppdrag. Ett regionalt centrum vid i har fått i uppdrag att verka som ett nationellt centrum för utveckling av svenska som andraspråk och svenskundervisning för invandrare. Ett centrum med uppgiften att bedriva forskning om svenska som andra språk och utveckling av undervisning i svenska för invandrare har inrättats vid . Översyn av examensbeskrivningar I budgetpropositionen för aviserade regeringen sin avsikt att noga följa konsekvenserna av de förändringar i examensbeskrivningen för gymnasielärare som beslutades . Regeringen uppdrog åt att göra en översyn av examensbeskrivningarna för lärarexamina. Regeringen har vidare uppdragit åt verket att kartlägga högskolornas tillämpning av målbeskrivningarna för samtliga lärarexamina i högskoleförordningen (1993:100) och utreda om det föreligger skillnader mellan högskolornas tillämpning särskilt vad gäller gymnasielärarexamen. Uppdraget skall redovisas . IT-kunnande bland de nyexaminerade lärarna har kompletterat målbeskrivningarna för lärarexamina i högskoleförordningen (1993:100) med krav på förmåga att använda datorer och andra informationstekniska hjälpmedel för egen inlärning och kunskap om hur dessa hjälpmedel kan användas i undervisningen. Kraven gäller för lärare som examineras . Regeringen avser att ge i uppdrag att följa upp hur universitet och högskolor uppfyller kraven. För att utveckla lärarutbildarnas kunskap inom IT-området och för att bibringa studenterna nödvändiga färdigheter och ett utvecklingsinriktat och kritiskt förhållningssätt har regeringen genom beslut och anvisat medel till att fördela till dessa ändamål. skall redovisa huvuddelen av sitt uppdrag . Den del av uppdraget som avser forskning om IT-pedagogik skall redovisas senast . Lärarutbildningarnas organisatoriska ställning i högskolan Regeringen framhöll i budgetpropositionen för vikten av att varje högskoleledning säkerställer en väl sammanhållen lärarutbildning. Förslag har i olika sammanhang framförts om en särskild fakultetsorganisation för lärarutbildningen. Regeringens förslag i propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141) innebär att varje lärosäte beslutar om sina fakultetsnämnder. Dimensionering av lärarutbildningarna Lärarutbildningarna utgör en stor del i högskolans verksamhet med närmare 35 000 studenter. En kraftig satsning behöver dock göras på lärarutbildningen särskilt inom naturvetenskap och teknik för att inte brist på lärare skall uppstå in . För att på kort sikt påverka lärartillgången krävs att högskolan vidtar särskilda åtgärder. På lång sikt har högskolan stora möjligheter att anpassa sin utbildningsvolym av lärare för det aktuella behovet. Behovet av nya lärare styrs av barnkullarnas storlek, men också av ålderssammansättning, tjänstgöringsgrad m.m. i den befintliga lärarkåren. De låga födelsetalen som börjar ge genomslag i och den samtidiga ökningen av ungdomskullarna i gymnasieskolåldern bör särskilt uppmärksammas för den fortsatta dimensioneringen. Andelen arbetslösa lärare har ökat något. En stor del av de arbetslösa lärarna är deltidsarbetslösa. Det förekommer också att lärare undervisar i andra ämnen än det ämne de är utbildade för. Lärarbehovet har beräknats med utgångspunkt från () och Statens skolverks senaste prognoser. En prognos har gjorts för . Räknat kan högskolornas beslut om dimensioneringen av lärarutbildningen påverka examinationen av lärare i högskolornas program för lärarutbildning tidigast år 2001-2002. Om examensmålen från innevarande planeringsperiod och den därpå följande perioden uppnås kommer tillgången på nyutexaminerade lärare att förbättras. Trots detta kommer behovet att vara fortsatt stort av grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 och gymnasielärare. Behovet av grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7 bedöms vara fortsatt minskande. Mot bakgrund av förändringar i behovet av lärare bör examensmålen för sättas högre. EXAMENSMÅL OCH PLANERINGSINRIKTNING FÖR LÄRARUTBILDNINGARNA ÅR EXAMINA 1997-99 2000-02 REVIDER AT 2003-05 Grundskollärare 4-9 4440 6240 4200 Gymnasielärare 3720 4485 4830 Grundskollärare 1-7 7500 5600 3000 Regeringen bedömer att examensmålet för grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 jämfört med tidigare beslut, tillfälligt bör höjas med 1180 åtföljt av en minskning . Regeringen bedömer att examensmålet för gymnasielärarexamen jämfört med tidigare beslut, bör höjas med 415 , åtföljt av en fortsatt ökning . Hänsyn har härvid tagits till såväl maximumantalet elever i gymnasieåldrarna satsning på vuxenutbildning. För de båda planeringsperioderna 2000-2002 och 2003-2005 gäller att utbildningen av lärare i matematik, naturorienterande ämnen och teknik skall prioriteras. En viss minskning av antalet examinerade grundskollärare med inriktning mot årskurserna 1-7 bör ske under de båda kommande perioderna. Regeringen bedömer att utbildningen av grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7 bör minska med motsvarande 1900 lärare och att minskningen bör fortsätta . Minskningen skall främst ske i lärarutbildningen med inriktning på svenska -samhällsorientering. Beträffande dimensioneringen av utbildningen för barn- och ungdomspedagoger återkommer regeringen med förslag grundade på en översyn av hela barnomsorgsområdet. Mot bakgrund härav bedömer regeringen att det inte finns skäl för högskolorna att ändra dimensioneringen av utbildningen för blivande barn- och ungdomspedagoger. Åtgärder för att öka examinationen Ändring av examensmålen för grundskollärare med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 och gymnasielärare 1997- 1999 och nästa planeringsperiod kräver aktiva insatser från högskolan. Ett sätt kan vara att rekrytera studenter med ämneskunskaper till en praktisk-pedagogisk utbildning som ledet till en lärarexamen. Ett annat kan vara att erbjuda kompletterande vidareutbildning till deltidsarbetslösa lärare för att göra dessa mera efterfrågade på arbetsmarknaden. Fortbildning kan erbjudas lärare som önskar ändra inriktning Högskolorna bör anstränga sig för att rekrytera personer med annan yrkesbakgrund till lärarutbildningen. Dessa skulle tillföra skolan värdefulla erfarenheter och impulser från andra samhällssektorer. Erfarenheterna av de särskilda insatser som några högskolor har gjort för att rekrytera militärer som önskar bli lärare har varit mycket positiva. Rekryteringen av militärer innebär också att fler män kommer in i skolan. Lärare och skolans kvalitet Rekryteringen av kompetenta lärare är en förutsättning för skolans utveckling och kvalitet. Detta förutsätter att kommunerna tar sitt ansvar som arbetsgivare och gör skolan till en attraktiv arbetsplats med en bra arbetsmiljö och goda utvecklingsmöjligheter. Andelen disputerade lärare i skolan är mycket liten och det skulle befrämja kvaliteten om fler disputerade lärare kom in i skolan. Kvinnodominansen i lärarutbildningen och läraryrket är mycket stor. Det är angeläget att högskolorna vidtar åtgärder för att öka andelen manliga lärarstudenter. Denna fråga behandlas också av (dir. 1997:54) liksom frågan om hur övriga jämställdhetsaspekter skall tillgodoses i lärarutbildningen. 5.2.5 Konstnärliga utbildningar Konstnärlig utbildning bedrivs vid sju konstnärliga högskolor i , nämligen , , , Kungl. i , i och i . Vidare bedrivs konstnärlig utbildning vid , , samt vid . Inom den nya högskolan i planeras utbildningar inom området konst och kommunikation. Regeringens förslag De konstnärliga högskolorna i föreslås erhålla medel för ytterligare 40 helårsstudenter enligt följande fördelning: 2, 5, 14, Kungl. 3, Kungl. i 14, i 1 och i 1 helårsstudent. föreslås för fortsatta satsningar på de samarbetsprojekt som startats mellan de konstnärliga och de tekniska utbildningarna och näringslivet. Högskolorna i och , och föreslås få tillämpa ersättningsbeloppet för utbildningsområdet design. Skälen för regeringens förslag: Den konstnärliga utbildningen är av stor betydelse för kulturlivet i landet och för samhället som helhet. Det är viktigt att den konstnärliga utbildningen återspeglar det samhälle den verkar i och att ett informations- och meningsutbyte sker mellan utbildningen och samhället. är det viktigt att de konstnärliga utbildningarna samarbetar och utbyter kunskaper och erfarenheter med andra former av högre utbildning. Därmed understryks den viktiga roll som den konstnärliga utbildningen har i vårt samhälle. Detta utgör sammantaget dels en fortsättning på de strävanden för de konstnärliga utbildningarna som regeringen uttryckte i budgetpropositionen för , dels en del av den tredje uppgiften - högskolornas uppgift att samverka med det omgivande samhället. Kvalitet inom konstnärlig utbildning samt utökad fortbildning och vidareutbildning för yrkesaktiva konstnärer konstnärliga högskolorna i föreslås erhålla medel för ett utökat antal helårsstudenter inom den expansion som föreslås för högskolan under (avsnitt 5.2.1). Medlen avses finansiera en fortsatt förstärkning av kvaliteten samt fortbildning och vidareutbildning av yrkesaktiva konstnärer. Tilldelningen avser sammanlagt medel motsvarande 40 helårsstudenter. Respektive högskola erhåller medel i enlighet med ersättningsbeloppet för tillämpligt utbildningsområde. Motsvarande medelstilldelning för övriga konstnärliga utbildningar i landet får ske inom ramen för de platser som tilldelats Lunds, och , samt . Följande fördelning mellan högskolorna föreslås: 2, 5, 14, Kungl. 3, Kungl. i 14, i 1 och i 1 helårsstudent. Medel har beräknats under respektive anslag. Design- och konstutbildning Som ett led i regeringens satsning på formgivning och arkitektur ingår olika insatser till stöd för utveckling av utbildningen inom designområdet. Insatser föreslogs bl.a. i budgetpropositionen . Inslaget av konst och design bör öka i flera utbildningar, men främst inom ingenjörs- och ekonomutbildningarna. Syftet är att skapa förståelse för betydelsen av god design inom varuproduktion samt att öka inslaget av design och formgivning inom tillverkningsindustrin och därmed göra svenska produkter mer konkurrenskraftiga. Ersättningsbelopp Vissa av högskolorna erbjuder utbildning inom designområdet utan att ha tilldelats rätten att tillämpa ersättningsbeloppet för utbildningsområdet design. Utbildningarna vid (textil formgivning), (glasformgivning) och (teknisk illustration) är särskilt lovvärda. Regeringen föreslår att Högskolorna i och , och skall få tillämpa ersättningsbeloppet för utbildningsområdet design. erhåller maximalt ersättning för 23 helårsstudenter, 15 helårsstudenter, 15 helårsstudenter och 8 helårsstudenter. Högskolorna skall finansiera berörda utbildningar inom ramen för tillgängliga medel. Samarbetsprojekt I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) avsattes för samarbetsprojekt mellan de konstnärliga och de tekniska utbildningarna och näringslivet. Som planeringsförutsättning angavs samma belopp för budgetåren 1998 och 1999. En särskild utredare har på uppdrag av lämnat förslag om fördelning av medlen för budgetåren 1997-99. Regeringen har fördelat medlen till tre lärosäten för fyra projekt i enlighet med utredarens förslag. har tilldelats medel för ett projekt i samarbete med två kommuner i för att öka designintresset hos mindre företag i kommunen. har tilldelats medel för ett projekt som syftar till att ergonomiskt anpassa bärbara datorer till användarnas behov och arbetsmiljö. har tilldelats medel för ett projekt som syftar till att skapa en bättre ljusmiljö i staden. har vidare tilldelats medel för ett projekt som skall utforska gaturummets gestaltningsfrågor samt skapa nya gatumöbler, belysning, informationstavlor m.m. Projekten skall genomföras så att erfarenheterna långsiktigt kan tas tillvara i högskolans verksamhet. Arbetsgrupp för arkitektur och formgivning Regeringen har tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp för arkitektur och formgivning. Arbetsgruppen skall lämna sina förslag . Förslagen skall därefter remissbehandlas och regeringen avser att återkomma till med ett handlingsprogram. Teaterutbildning Dockspelar- och maskutbildning En treårig dockspelar- och maskutbildning har föreslagits av . Regeringen avser att ge ett särskilt åtagande att i samarbete med genomföra en dockspelar- och maskutbildning om 120 poäng. Antagning förutsätts ske och skall omfatta maximalt tre helårsstudenter. Kulturprojekt har av EU:s kulturministrar utsetts att vara EU:s kulturhuvudstad. I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97 UbU1, rskr. 1996/97:100) föreslogs att de konstnärliga högskolorna i skulle erhålla sammanlagt för gemensamma projekt under med kulturinstitutionerna i och för att möjliggöra ett utbyte med motsvarande högskolor i . Andra högskolor i skall också kunna delta i projekten. Regeringen har fattat beslut om att tilldela medlen. skall samordna fördelningen av medlen mellan de projekt som de konstnärliga högskolorna i kommer överens om. skall redovisa hur medlen har använts och resultaten av projekten. Konstnärligt perspektiv berikar naturvetenskap, teknik och medicin Regeringen avsatte /96 samt i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97 UbU1, rskr. 1996/97:100) medel för projekt avsedda för konstnärers engagemang i den högre utbildningen särskilt inom områdena naturvetenskap, teknik och medicin. Medlen har fördelats av . Högskolorna bör själva beakta att ett sådant erfarenhetsutbyte bör ingå som ett reguljärt inslag och själva finna former för hur konstnärer skall kunna inspirera till förnyelse i utbildningarna. Regeringen har erfarit att vid den nya högskolan i planeras utbildningar som skall medföra erfarenhetsutbyte mellan områdena konst och kommunikation. Utbildningarna skall utifrån ett mångvetenskapligt arbetssätt samspela med näringslivet och utnyttja modern informationsteknologi. De konstnärliga högskolorna i Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag att i samråd med de konstnärliga högskolorna i , Kungl. undantagen, analysera lokalbehovet och föreslå en lämplig samlokalisering av dessa högskolor (Utredning om samlokalisering och eventuell verksamhetsmässig integrering av de konstnärliga högskolorna i , dir. 1997:47). Utredaren skall också överväga en eventuell verksamhetsmässig integrering av utbildningarna. Syftet med uppdraget är att genom en samlokalisering och eventuell integrering av de konstnärliga högskolorna i skapa förutsättningar för ett nytt konstnärligt kraftcentrum. För att ge tyngd åt ett sådant kraftcentrum är det av vikt att så många som möjligt av berörda högskolor kan samlas till ett område. Med anledning av högskolornas relativt omfattande publika verksamhet är det också av vikt att lokaliseringen underlättar samverkan med andra kulturinstitutioner. Regeringen avser att återkomma till med förslag . Som planeringsförutsättning bör gälla att de konstnärliga högskolorna i vid en eventuell samlokalisering och verksamhetsmässig integrering bör erhålla för ökade hyreskostnader. särskild utredare har haft uppdrag (U 1997:C) att ge ett förslag till en framtida samorganisering och samlokalisering av med Kungl. Utredaren inkom med sitt förslag . Förslaget har överlämnats till utredningen om samlokalisering och eventuell verksamhetsmässig integrering av de konstnärliga högskolorna i (dir. 1997:47). 5.2.6 Kompetensutveckling i arbetslivet har med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) beslutat om generella utbildningsuppdrag för högskolorna. Detta uppdrag omfattar distansutbildning samt fortbildning och vidareutbildning. Högskolorna skall i årsredovisningarna redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att öka och utveckla kompetensutveckling av yrkesverksamma. Arbetslivet präglas av att kunskap snabbt blir inaktuell och att krav på flexibilitet och förmåga att överblicka komplexa sammanhang ökar. Högskolorna bör därför ha en pådrivande roll när det gäller att utveckla och erbjuda utbildningar som är attraktiva för yrkesverksamma, både till innehåll och form. Regeringens mål att pedagogiken vid högskolorna skall utvecklas ger möjligheter till kreativa former av kompetensutveckling. Pedagogik som i ökad utsträckning bygger på att integrera arbetslivets praktiska problem med högskolans teoretiska problem ger kompetens och kunskaper som är utvecklande för både lärare/forskare och praktiker. Även forskningsverksamheten bör utveckla förmågan att bidra till kompetensutveckling. Högskolans roll för kompetensutveckling måste även ses i ett större sammanhang. Andra organisationer och aktiviteter i samhället stödjer också kompetensutveckling. Det är viktigt att högskolans insatser samordnas med dessa så att arbetet blir så effektivt som möjligt. Ett exempel på sådana aktiviteter är Växtkraft - Mål 4 som finansieras av . Ett syfte med Växtkraft - Mål 4 är att stödja kompetensutvecklingen av lågutbildade kvinnor i vård och omsorg. Dessutom skall småföretagens arbetsorganisation och kompetens utvecklas. Krav på att högskolan skall samverka med det omgivande samhället, högskolans tredje uppgift, har införts i 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434). Inom ramen för tredje uppgiften bör begreppet kompetensutveckling få en vidare innebörd .