prop · GL03164 · 1998-01-01 00:00:00 — Fullmäktige i riksbank har föreslagit att den nya bestämmelsen kompletteras med att lånen får ges på särskilda villkor , varmed avses att för denna typ av lån kan det komma att gälla helt andra villkor än de som sätts upp i de föreslagna 6 kap. 5 och 6 §§, exempelvis i fråga om fullgoda säkerheter. Regeringen ser inget hinder mot att komplettera bestämmelsen på det sätt som föreslagits. Däremot delar regeringen inte fullmäktiges bedömning när det gäller förslag till ändring av 8 kap. 1 § så att inte längre skall ha en skyldighet att på statlig myndighets begäran ta emot och utföra betalningar. Denna proposition innehåller ändringar av redaktionell karaktär och sådana ändringar som lagfäster praxis. Fullmäktiges förslag, som innebär att upphör att vara statens bank , är enligt regeringen inte av sådan karaktär. 4.3 Föreskriftsrätt för förslag: skall ha rätt att utfärda föreskrifter på det penningpolitiska området. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Enligt 20 § riksbankslagen bestäms kassakrav formellt genom förvaltningsbeslut i varje enskilt fall. Detta beror på de begränsade möjligheter att överlåta föreskriftsrätt till som fanns vid bestämmelsens tillkomst . Efter en lagändring i 8 kap. 14 § regeringsformen, som trädde i kraft (SFS 1991:1501), är det möjligt för att genom lag uppdra åt att meddela föreskrifter inom det penningpolitiska området. Mot denna bakgrund synes det inte rimligt att det beträffande kassakrav måste fattas likalydande beslut i varje enskilt fall. beslut om kassakrav skiljer sig till sin funktion knappast från normgivning i regeringsformens mening. Det finns därför skäl att nu bemyndiga att meddela föreskrifter om kassakrav. Även i övrigt när det gäller verksamhet på det penningpolitiska området framstår det som ändamålsenligt att den möjlighet som regeringsformen ger att delegera föreskriftsrätt till utnyttjas. Ett bemyndigande för att meddela föreskrifter inom det penningpolitiska området bör därför ges. 4.4 ersätts av begreppet finansinstitut förslag: i 3 § lagen (1988:1385) om riksbank skall ersättas av begreppet finansinstitut. Promemorians förslag: I promemorians förslag ersätts begreppet kreditinstitut med begreppet monetära finansinstitut. Remissinstanserna ansluter sig till eller har inget att erinra mot promemorians förslag. Fullmäktige i riksbank delar promemorians bedömning att det inte är tillfredsställande att riksbankslagens definition av kreditinstitut avviker från definitioner av samma begrepp i andra författningar. Det är emellertid inte lämpligt att ersätta begreppet kreditinstitut med monetära finansinstitut. Sistnämnda begrepp har en annan innebörd inom Europeiska monetära institutet () vilket är ägnat att skapa missförstånd. Det finns anledning att avvakta med att anpassa svensk lag till dess () har kommit fram till ett slutligt beslut om vilka institut som skall omfattas av den nya definitionen. Skälen för regeringens förslag: I den nuvarande 3 § riksbankslagen finns definitioner av begreppen bank- och kreditinstitut. förstås i denna lag bankaktiebolag, sparbanker, medlemsbanker och utländska bankföretag som med stöd av 1 kap. 4 eller 5 § bankrörelselagen (1987:617) driver bankrörelse från filial här i landet. förstås bankinstitut, kreditmarknadsföretag, värde- pappersinstitut, allmänna pensionsfonden, försäkringsföretag med svensk koncession, landshypoteks- och stadshypoteksinstitutionerna, samt utländska företag som med stöd av 2 kap. 8, 9 eller 10 § lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet driver verksamhet från filial i . Syftet med bestämmelsen är att definiera begreppen bankinstitut och kreditinstitut eftersom dessa återkommer i andra bestämmelser i lagen. Definitionerna har tillkomst ändrats vid ett antal tillfällen för att stämma överens med annan lagstiftning. Vid nu pågående översyn av riksbankslagen finns det anledning att överväga om alla nuvarande bestämmelser fyller en funktion. och kreditinstitut återkommer i ett flertal andra bestämmelser i riksbankslagen. Definitionerna av dessa båda begrepp bör därför finnas kvar. Riksbankslagens definition av kreditinstitut avviker från definitioner av samma begrepp i andra författningar. Detta är inte en tillfredsställande ordning. Det finns en inte obetydlig risk att fel uppstår på grund av förväxling. Det är dessutom eftersträvansvärt att begreppet kreditinstitut betyder samma sak i de författningar där det används. I promemorian föreslås att riksbankslagens definition av begreppet kreditinstitut ändras så att kreditinstitut byts ut till monetära finansinstitut. är ett nytt begrepp som inte tidigare använts i den svenska finansiella lagstiftningen. Begreppet diskuteras inom . Enligt promemorian har ännu inte kommit fram till ett slutligt beslut om vilka institut som skall omfattas av den nya definitionen. Det skulle kunna anföras, såsom fullmäktige i riksbank har gjort, att en anpassning av svensk lag bör avvakta det resultat som kommer fram till. Lagrådet har förståelse för att det finns ett behov av att tillskapa en definition som är specifik för lagstiftning på område. Lagrådet ifrågasätter dock om det nu är lämpligt att införa det föreslagna begreppet monetärt finansinstitut i lagen och anser att begreppet förefaller inte heller väl anpassat till svensk lagtext. Om en ändring över huvud taget skall göras , föreslår Lagrådet att enbart termen finansinstitut används, med de följdändringar i övrigt som kan bli aktuella. Regeringen instämmer i Lagrådets bedömning när det gäller termen fi- nansinstitut. Regeringen anser dock att det redan nu finns skäl att språkligt byta begrepp. På så sätt erhåller ett begrepp som är unikt för bankens verksamhet. Enligt riksbankslagen används begreppet i huvudsak när kassakrav skall fastställas. använder sig banken inte av möjligheten att ställa kassakrav, genom att dessa har satts till . Inom pågår emellertid ett arbete med att fastställa de bestämmelser som skall gälla om kassakrav införs för de medlemsstater som deltar i valutaunionen. kommer således, vid ett eventuellt framtida svenskt deltagande i valutaunionen, att åter få införa kassakrav, om ECB infört sådana. Det finns därför skäl att nu ändra begreppet för att vid ett eventuellt deltagande i valutaunionen slutligt ange vilka institut som skall anses vara finansinstitut. När det gäller följdändringar i riksbankslagen och andra lagar kommenterar regeringen dessa i författningskommentaren. 5 Ekonomiska konsekvenser Förslagen i denna proposition innebär i sak små förändringar vad gäller verksamhet. Sammantaget väntas därför förslagen ha ringa ekonomiska konsekvenser. Tre av förslagen ger dock ur ekonomiskt perspektiv anledning till korta kommentarer. I avsnitt 4.2 föreslås ett förtydligande av roll som s.k. lender of last resort. kreditgivning skall endast ske i likviditetsstödjande syfte. Detta är i linje med det arbetssätt som tillämpades under krisen i det svenska finansiella systemet . I den mån det ansågs lämpligt att offentliga medel kom att användas för att stödja insolventa kreditinstitut användes budgetmedel och inte medel från . Vidare föreslås att det i lag införs krav på att kreditgivning i penningpolitiskt syfte endast får ske mot betryggande säkerhet. Detta är en formalisering av den rådande ordningen som bidrar till att minska de ekonomiska risker som staten löper på de finansiella marknaderna. utvidgas kretsen av de institut till vilka får ge kredit så att den sammanfaller med den krets till vilka tillåts utföra värdepappersaffärer, t.ex. repotransaktioner. Därmed ges en större flexibilitet vad gäller valet av penningpolitiska instrument. 6 Författningskommentar 6.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 1 kap. Verksamhetsmål och ledning Bestämmelsen, som i viss utsträckning har anpassats till Lagrådets förslag, motsvarar, efter språklig anpassning till 9 kap. 12 § regeringsformen, nuvarande 1 §. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 5 §. I första stycket har det klargjorts att det är fullmäktige som skall bestämma utformningen av sedlar och mynt. Ändringen föranleds av att 41 § första stycket upphävs. 6 kap. Penningpolitik och betalningssystem Bestämmelsen är ny, men motsvarar i huvudsak nuvarande 19 § samt 18 § första stycket såvitt avser sådan kreditgivning som sker i penningpolitiskt syfte. Bestämmelsen har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. I första stycket har angetts att kredit får beviljas mot betryggande säkerhet. har därutöver getts en möjlighet att köpa, sälja och förmedla vissa värdepapper och valuta. Motiven härför har redovisats i avsnitt 4.2. Bestämmelsen, som har justerats i enlighet med Lagrådets förslag, är ny men motsvarar till viss del nuvarande 18 §. I paragrafens första stycke har uttryckligen angetts att får ta en operativ roll på betalningsmarknaden genom att tillhandahålla ett system för avveckling av betalningar. I andra stycket finns bestämmelser om sådan kreditgivning som sker i syfte att underlätta betalningsavvecklingen. Motiven härför har redovisats i avsnitt 4.2. Villkoren för denna kreditgivning bestäms av förutom att det uttryckligen har angetts att kredit endast får beviljas mot betryggande säkerhet. Staten behöver inte ställa säkerhet. Bestämmelsen är ny, men motsvarar nuvarande 18 § andra stycket som handlar om möjlighet att bevilja nödkrediter. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Det syfte för vilket får bevilja nödkredit har förtydligats. Dessutom har det förts in en möjlighet att ställa garanti. Motiven härför har redovisats i avsnitt 4.2. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 16 §. I första stycket har ordet bankinrättningar av redaktionella skäl bytts ut mot svenska och utländska banker. 8 kap. Övriga uppgifter Bestämmelsen, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, motsvarar nuvarande 23 §. har bytts ut mot uttrycket finansinstitut. Motiven härför har redovisats i avsnitt 4.4. I fjärde stycket har det gjorts ett förtydligande att får ge staten kredit . Avgifter, vite m.m. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 52 §. I första stycket har hänvisningarna ändrats och anpassning har skett till den nya 6 kap. 5 §. Första stycket har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 53 §. I första stycket har hänvisningarna ändrats och anpassats till den kapitelindelade lagen. Första stycket har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. 6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 1 kap. Verksamhetsmål och ledning Bestämmelsen, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, motsvarar 4 § i dess lydelse enligt prop. 1997/98:40 ställning. I paragrafens första stycke ges ett bemyndigande för att meddela föreskrifter inom det penningpolitiska området. Motiven härför har redovisats i avsnitt 4.3. Bemyndigandet omfattar huvudsakligen de verksamheter som närmare regleras i 6 kap. 5 och 6 §§. Bestämmelsen är ny, men motsvarar 41 § sista stycket i dess lydelse enligt prop. 1997/98:40 ställning. Bestämmelsen är ny, men motsvarar 41 § andra stycket i dess lydelse enligt prop. 1997/98:40 ställning. 6 kap. Penningpolitik och betalningssystem Bestämmelsen, som har justerats i enlighet med Lagrådets förslag, motsvarar 20 § i dess lydelse enligt prop. 1997/98:40 ställning. har bytts ut mot finansinstitut. Motiven härför har redovisats i avsnitt 4.4. Paragrafen har dessutom justerats i konsekvens med införandet av föreskriftsrätt för enligt 1 kap. 2 §. Bestämmelsen motsvarar 35 § i dess lydelse enligt prop. 1997/98:40 ställning. I tredje stycket har hänvisningen anpassats till den kapitelindelade lagen. Bestämmelsen är ny, men motsvarar i huvudsak 38 § första och tredje styckena i deras lydelse enligt prop. 1997/98:40 ställning. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsen är ny, men motsvarar i huvudsak 38 § andra stycket i dess lydelse enligt prop. 1997/98: 40 ställning. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Budget, vinstdisposition och ansvarsfrihet 3 § Bestämmelsen motsvarar 48 § i dess lydelse enligt prop. 1997/98:40 ställning. I andra stycket har valuta- och penningpolitiken av redaktionella skäl ändrats till penning- och valutapolitiken. Avgifter, vite m.m. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 56 § i dess lydelse enligt prop. 1997/98:40 ställning. Hänvisningen har anpassats till den nya kapitelindelningen. 6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 7 kap. 3 § I propositionen 1997/98:154 Förvaltningen av statsskulden har en redaktionell ändring i 12 § riksbankslagen föreslagits. Denna bestämmelse erhåller nu en ny beteckning. 6.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering 1 kap. 4 §, 2 kap. 2 och 3 §§ samt 3 kap. 2, 8, 10, 11 och 14 §§ Samtliga bestämmelser har justerats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelserna har ändrats eftersom hänvisningarna bör ske till rätt bestämmelser i den kapitelindelade riksbankslagen. Vidare har ordet kreditinstitut bytts ut mot finansinstitut. 6.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:168) om vissa äldre sedlar Lagen har ändrats eftersom hänvisningen bör ske till rätt bestämmelse i den kapitelindelade riksbankslagen. 6.6 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 9 kap. 23 § Bestämmelsen har ändrats eftersom hänvisningen bör ske till rätt bestämmelse i den kapitelindelade riksbankslagen. Lagrådsremissens lagförslag Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:1385) om riksbank dels att 18 och 19 §§ skall upphöra att gälla1 dels att rubrikerna närmast före 1, 4, 5, 23, 31, 41, 47, och 50 §§ skall utgå, dels att i 3, 22, och 51 §§ ordet kreditinstitut i olika böjningsformer skall bytas ut mot monetära finansinstitut i motsvarande form, dels att nuvarande 1 § skall betecknas 1 kap. 1 §, nuvarande 2 § skall betecknas 10 kap. 1 §, nuvarande 3 § skall betecknas 6 kap. 1 §, nuvarande 5-8 §§ skall betecknas 5 kap. 1 4 §§, nuvarande 9 § skall betecknas 6 kap. 2 §, nuvarande 11, 13 16 §§ skall betecknas 7 kap. 2, 4 7 §§, nuvarande 22 § skall betecknas 6 kap. 9 §, nuvarande 22 a § skall betecknas 7 kap. 8 §, nuvarande 23 28 §§ skall betecknas 8 kap. 1 6 §§, nuvarande 30 § skall betecknas 9 kap. 7 §, nuvarande 37 § skall betecknas 9 kap. 3 §, nuvarande 42 a § skall betecknas 4 kap. 3 §, nuvarande 51 54 §§ skall betecknas 11 kap. 1 4 §§, dels att de nya 1 kap. 1 §, 5 kap. 1 §, 7 kap. 7 §, 8 kap. 1 § och 11 kap. 2 3 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya bestämmelser, 6 kap. 5 och 7 8 §§ av följande lydelse, dels att rubriken till nya 1 kap. skall lyda Verksamhetsmål och ledning , rubriken till nya 2 kap. skall lyda Fullmäktige , rubriken till nya 3 kap. skall lyda Direktionen , rubriken till nya 4 kap. skall lyda Gemensamma bestämmelser för fullmäktige och direktionen , rubriken till nya 5 kap. skall lyda Sedlar och mynt , rubriken till nya 6 kap. skall lyda Penningpolitik och betalningssystem , rubriken till nya 7 kap. skall lyda Valutapolitik , rubriken till nya 8 kap. skall lyda Övriga uppgifter , rubriken till nya 9 kap. skall lyda Administrativa bestämmelser , rubriken till nya 10 kap. skall lyda Budget, vinstdisposition och ansvarsfrihet , rubriken till nya 11 kap. skall lyda Avgifter , vite m.m. . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 1 § riksbank, som enligt 9 kap. 12 § regeringsformen är landets centralbank och en myndighet under , får endast bedriva eller ta del i sådan verksamhet som enligt lag ankommer på . riksbank, som enligt 9 kap. 12 § regeringsformen är rikets centralbank och en myndighet under , får endast bedriva eller ta del i sådan verksamhet som enligt lag ankommer på . 5 kap. 1 §2 Enligt 9 kap. 13 § regeringsformen har ensam rätt att ge ut sedlar och mynt. skall bestämma utformningen av de sedlar och mynt som banken ger ut. Enligt 9 kap. 13 § regeringsformen har ensam rätt att ge ut sedlar och mynt. Fullmäktige skall bestämma utformningen av de sedlar och mynt som banken ger ut. Sedlar och mynt som ges ut av är lagliga betalningsmedel. Penningenheten i kallas krona. Kronan delas i etthundra öre. 6 kap. 5 § får i penningpolitiskt syfte 1. bevilja kredit mot tillfredsställande säkerhet och ta emot inlåning, 2. köpa, sälja och förmedla svenska statspapper, andra lätt omsättningsbara värdepapper, valuta samt rättigheter och skyldigheter som anknyter till sådana tillgångar, 3. ge ut egna skuldebrev. Räntevillkoren för in- och utlåning enligt första stycket punkt 1 skall offentliggöras. 7 § får tillhandahålla system för avveckling av betalningar eller på annat sätt medverka i betalningsavveckling. För att främja betalningssystemets funktion får bevilja deltagarna i systemet kredit . Kredit får endast beviljas mot tillfredsställande säkerhet. Staten behöver inte ställa säkerhet. 8 § Om det finns synnerliga skäl får i likviditetsstödjande syfte bevilja kredit på särskilda villkor eller lämna garanti till bankinstitut och svenska företag som står under tillsyn av Finans- inspektionen. 7 kap. 7 § får med eller utan räntegottgörelse ta emot insättningar i valuta eller guld från andra stater, mellanstatliga organ och bankinrättningar. får göra sådana insättningar hos bankinrättningar. får med eller utan räntegottgörelse ta emot insättningar i valuta eller guld från andra stater, mellanstatliga organ samt svenska och utländska banker. får göra sådana insättningar hos svenska och utländska banker. får även ingå avtal om skyldigheter och rättigheter som anknyter till de insättningar som anges i första stycket. 8 kap. 1 §3 skall ta emot betalningar till och göra utbetalningar för staten. får ta emot inlåning från staten. får inte bevilja kredit till eller förvärva skuldförbindelse direkt från staten, annat offentligt organ eller institution inom Europeiska unionen. får inte bevilja kredit till eller förvärva skuldförbindelse direkt från staten, annat offentligt organ eller institution inom Europeiska unionen. Enligt 6 kap. 7 § får dock bevilja kredit till staten . får dock inom ramen för övriga bestämmelser i denna lag bevilja kredit till och förvärva skuldförbindelse från kreditinstitu som ägs av staten eller annat offentligt organ. får dock inom ramen för övriga bestämmelser i denna lag bevilja kredit till och förvärva skuldförbindelse från monetära finansinstitut som ägs av staten eller annat offentligt organ. 11 kap. 2 §4 Den särskilda avgiften enligt 51 § skall svara mot en ränta på underskottet för som uppgår till två gånger den utlåningsränta som tillämpar vid beviljande av kredit till bankinstitut enligt 18 § första stycket. Den särskilda avgiften enligt 1 § skall svara mot en ränta på underskottet för som uppgår till två gånger den utlåningsränta som tillämpar vid beviljande av kredit enligt 6 kap. 5 § första stycket. Om det finns särskilda skäl, får avgiften sättas ned helt eller delvis. 3 §5 Den som inte fullgör sin skyldighet enligt 22 § att lämna uppgifter eller visa upp handlingar eller lämnar oriktig uppgift när skyldigheten fullgörs skall dömas till böter, om gärningen inte är belagd med straff i . Om ett vite har förelagts med stöd av 22 § fjärde stycket, får dock inte dömas till straff för gärning som omfattas av föreläggandet. Den som inte fullgör sin skyldighet enligt 6 kap. 9 § att lämna uppgifter eller visa upp handlingar eller lämnar oriktig uppgift när skyldigheten fullgörs skall dömas till böter, om gärningen inte är belagd med straff i . Om ett vite har förelagts med stöd av 6 kap. 9 § fjärde stycket, får dock inte dömas till straff för gärning som omfattas av föreläggandet. I ringa fall skall inte dömas till ansvar. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:1385) om riksbank i dess lydelse enligt lagen (1998:000) om ändring i nämnda lag dels att 38 § och 41 § skall upphöra att gälla1 , dels att rubriken närmast före 9 § skall utgå, dels att nuvarande 4 § skall betecknas 1 kap. 2 §, nuvarande 10 § skall betecknas 7 kap. 1 §, nuvarande 20 § skall betecknas 6 kap. 6 §, nuvarande 29 § skall betecknas 4 kap. 1 §, nuvarande 31 32 §§ skall betecknas 1 kap. 3 4 §§, nuvarande 33 § skall betecknas 2 kap. 1 §, nuvarande 33 a § skall betecknas 3 kap. 1 §, nuvarande 33 b § skall betecknas 2 kap. 2 §, nuvarande 34 35 §§ skall betecknas 9 kap. 1 2 §§, nuvarande 39 § skall betecknas 4 kap. 5 §, nuvarande 39 a § skall betecknas 4 kap. 4 §, nuvarande 40 § skall betecknas 9 kap. 6 §, nuvarande 41a § skall betecknas 3 kap. 2 §, nuvarande 42 § skall betecknas 6 kap. 3 §, nuvarande 43 § skall betecknas 2 kap. 3 §, nuvarande 44 § skall betecknas 3 kap. 3 §, nuvarande 45 § skall betecknas 4 kap. 6 §, nuvarande 46 § skall betecknas 4 kap. 2 §, nuvarande 47 49 §§ skall betecknas 10 kap. 2 4 §§, nuvarande 50 § skall betecknas 6 kap. 4 §, nuvarande 56 § skall betecknas 11 kap. 5 §, dels att de nya 1 kap. 2 §, 6 kap. 6 §, 9 kap. 2 §, 10 kap. 3 § och 11 kap. 5 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 1 kap. 5 §, 2 kap. 4 § och 9 kap. 4-5 §§, av följande lydelse. Lydelse enligt prop. 1997/98:40 Föreslagen lydelse 1 kap 2 § har enligt 9 kap. 12 § regeringsformen ansvaret för penningpolitiken. har enligt 9 kap. 12 § regeringsformen ansvaret för penningpolitiken. får inom detta ansvarsområde utfärda närmare föreskrifter. Målet för verksamhet skall vara att upprätthålla ett fast penningvärde. skall också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. 5 § Ärenden som inte skall avgöras av fullmäktige avgörs av direktionen. Direktionen kan besluta att ärenden får avgöras av riksbankschefen eller någon annan tjänsteman i . 2 kap. 4 § Fullmäktige får för räkning lämna remissyttranden inom sitt verksamhetsområde. 6 kap. 6 § I penningpolitiskt syfte får genom beslut i enskilda fall uppställa kassakrav gentemot kreditinstitut. Med kassakrav avses att viss andel, högst femton procent, av kreditinstitutets placeringar eller förbindelser, beräknade på det sätt i det enskilda fallet bestämmer, skall motsvaras av medel som med eller utan räntegottgörelse skall innestå på räkning för institutet i . I den utsträckning i det enskilda fallet bestämmer likställs med sådana medel kreditinstitutets inneliggande kassa. För ett utländskt kreditinstitut som har rätt att driva verksamhet från filial här i landet beräknas kassakravet på filialens placeringar eller förbindelser. får i penningpolitiskt syfte uppställa kassakrav gentemot monetära finansinstitut. Med kassakrav avses att viss andel, högst femton procent, av det monetära finansinstitutets placeringar eller förbindelser, beräknade på det sätt bestämmer, skall motsvaras av medel som med eller utan räntegottgörelse skall innestå på räkning för institutet i . I den utsträckning bestämmer likställs med sådana medel det monetära finansinstitutets inneliggande kassa. För ett utländskt monetärt fi- nansinstitut som har rätt att driva verksamhet från filial här i landet beräknas kassakravet på filialens placeringar eller förbindelser. 9 kap. 2 § Vid huvudkontoret skall det finnas en revisionsenhet samt de övriga enheter som beslutar. Verksamheten vid revisionsenheten leds av fullmäktige, om inte annat följer av lagen (1988:46) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. Fördelningen av ärenden mellan enheterna skall framgå av den arbetsordning som avses i 38 §. Fördelningen av ärenden mellan enheterna skall framgå av den arbetsordning som avses i 4 §. Revisionsenheten vid utför också revision av , ombudsmän och revisorer enligt revisionsplaner som fastställs av respektive myndighet. 4 § Fullmäktige beslutar om arbetsordning i .