prop · GL031D24 · 1998-01-01 00:00:00 — Såväl regeringens som () uppfattning är att ekonomiska redovisning genomgått en klar kvalitetsförbättring i förhållande till . De invändningar som RRV hade mot /95, samt påtalade brister i denna, har åtgärdats till /96. Slutsatser Regeringen har i sina överväganden om förvaltningsanslag utgått bl.a. från utredarens för en ny energimyndighets budgetunderlag för . Utöver detta har regeringen i sina överväganden tagit hänsyn till beslut om inriktning av besparingsåtgärder för (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300). En besparing på har gjorts på anslaget för att finansiera av regeringen föreslagna utgiftsökningar (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:284, bet. 1996/97:FiU20). Därav 1996 Utgift 62 688 Utgifts - progno s 184 893 1998 Förslag 134 062 1999 Beräkna t 134 062 2000 Beräkna t 134 062 Beloppen anges i tusental kronor. Vissa utbetalningar på anslaget görs med en betydande eftersläpning, men resurserna är i allt väsentligt intecknade genom beslut av berörda organ. Utöver anslaget disponerar regeringen medel på ett s.k. äldreanslag för småföretagsutveckling. Vid ingången av innevarande budgetår fanns en reservation om på detta anslag. Sådana medel har anvisats för bl.a. småföretagsforskning t.o.m. . Syftet med verksamheten är att underlätta utveckling och tillväxt inom småföretagssektorn, så att antalet livskraftiga och växande småföretag ökar. Från anslaget täcks kostnader för dels verksamhet med information, rådgivning och finansiering genom AB:s regionala utvecklingsbolag, dels vissa centrala insatser på småföretagsområdet genom främst (), bl.a. inom områdena internationalisering och innovationsfrämjande åtgärder. disponerar medel för bidrag till regionala utvecklingsbolag och designorganisationer. disponerar medel för innovationsfrämjande och vissa andra åtgärder samt genomför småföre-tagsinsatser inom ramen för sitt förvaltningsanslag. Regeringens överväganden Resultatinformation Det är svårt att mäta effekterna av de riktade statliga insatserna för att främja småföretagens utveckling. Regeringen bedömer dock att verksamheten under den senaste verksamhetsperioden har bedrivits med en lämplig inriktning och i en tillfredsställande omfattning och redogör nedan för några aktiviteter som har bekostats med medel från anslaget. Såväl som redovisar uppgifter för . har gett allmän information vid ca 1 miljon telefonsamtal och konkreta råd till ca 170 000 etablerade och potentiella företagare samt haft ca 84 000 konkreta kontakter med små och medelstora företag när det gäller strategisk företagsutveckling m.m. Det senare innebär en ökning sedan föregående år. För nästan 9 000 växande företag har genomfört särskilda utvecklingsprogram i strategiska frågor såsom produkt- och marknadsval. medverkade till etablering av åtskilliga nya företag. Det har skett genom bl.a. rådgivning, utbildning och kontaktförmedling till ca 33 000 företagare. har vidare medverkat till att ca 1 500 nya företagare har fått varsin och 15 000 företag fått kvalificerad konsulthjälp. Regeringen har i ett särskilt beslut anvisat till för att ge småföretag kvalificerad utbildning och stimulera dem att använda mentorer och professionella styrelser. och har påbörjat ett särskilt projekt för att utveckla och genomföra sådan utbildning. Genom ALMI:s samarbete med Innovationscentrum och har 4 000 nya produktidéer kunnat prövas. Av dessa har 1 900 fått stöd för att kunna vidareutvecklas. samarbetar med och olika handelskammare inom ramen för bl.a. 18 regionala Exportcentra och samverkar även med SIDA när det gäller att stödja utvecklingen av småföretag i bl.a. . Resultatet av en undersökning bland ALMI:s kunder visar att av företagen ansåg att ALMI:s tjänster höll hög kvalitet och att ansåg att ALMI:s tjänster var lättillgängliga. Inom ramen för sin finansieringsverksamhet har beviljat ca 4 000 företag risklån på totalt ca , vilket är dubbelt så mycket som . Det ledde till att bankerna lånade ut nästan det tredubbla beloppet till samma företag. Antalet särskilda nyföretagarlån och lån till kvinnliga entreprenörer ökade , vilket medverkade till i genomsnitt 2-3 arbetstillfällen per företag. Totalt räknar med att genom sina olika insatser fram ha medverkat till att ca 70 000 arbetstillfällen bevaras eller nyskapas genom att nya företag skapas och etablerade företag utvecklas på olika sätt. har inom området Innovationsfrämjande verksamhet bl.a. behandlat ca 200 ansökningar om s.k. såddfinansiering. Ca 90 nya företag har startats med hjälp av sådant stöd, vilket är en klar ökning sedan föregående år. Dessutom har i sin telefonservice till nyetablerare, Startlinjen , gett upplysningar vid ca 20 000 (föregående 12-månadersperiod 17 000) samtal, varav från kvinnor och hälften från de tre storstäderna. Andelen som har förklarat sig nöjda eller mycket nöjda med den information de erhållit har vuxit från till . Inom ramen för sitt programansvar för småföretagsutveckling har bl.a. också genomfört ett flertal utredningar och arrangerat kontaktmässor. har exempelvis ansvarat för att genomföra ett Europartenariat i och en världskonferens om småföretagsfrågor i . Bl.a. dessa insatser och den s.k. Euro Info Center-verksamheten har medverkat till att har vidgat kunskaperna om internationaliseringen och den inre marknaden samt verkat för ökat samarbete mellan svenska och andra europeiska företag. I det nya programmet med miljörådgivning har haft 1 500 telefonkontakter och deltagit i seminarier för ca 800 företag. Med medel från anslaget stöder staten verksamheten i stiftelsen . Verksamheten inriktas på åtgärder som främjar kunskap och kompetens inom industriell design i syfte att öka konkurrensförmågan inom svenskt näringsliv. Designfrämjande verksamhet i små och medelstora företag uppmärksammas särskilt. Stiftelsen Svensk Industridesign samarbetar med bl.a. . Slutsatser Regeringen förordar att verksamheten med medel från anslaget Småföretagsutveckling bedrivs enligt i huvudsak oförändrade riktlinjer. har kunnat använda amorteringar, räntor m.m. från den s.k. såddfinansieringen till ny utlåning. Eftersom sådana inbetalningar, som uppgår till ca , fr.o.m. kommer att levereras in på inkomsttitel på statsbudgeten föreslås anslaget höjas med motsvarande belopp. Därutöver skall anslaget tillföras för rådgivning till kvinnliga företagare, i enlighet med vad som angetts i den ekonomiska vårpropositionen. har förordat att resurserna till småföretagsutveckling ökar med för att möjliggöra en intensifierad verksamhet med såddfinansiering. Regeringen är inte beredd att föreslå en sådan utökning. ägardirektiv till förordas i stället att bolaget prioriterar sina resurser så att det medger en utökning av verksamheten med såddfinansiering. Ledningen för har i samråd med utrett behovet av ett eventuellt nytt system med lånegarantier. har därvid för sin del funnit att det inom ramen för det svenska statliga systemet med småföretagsfinansiering inte finns behov av en ny garantiordning. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen vad gäller småföretagens kapitalförsörjning. När det gäller ALMI:s verksamhet med information och rådgivning har regeringen i de särskilda ägardirektiven bl.a. påpekat att skall uppmärksamma dels de kooperativa företagen, dels invandrarföretagares speciella situation. Vidare har framhållits att bör medverka till att bevara en god miljö och uppmärksamma de mindre företagen på miljöfrågor när det gäller bl.a. produktval och produktionsprocesser. Regeringen förutsätter också att vid behov tar tillvara samverkansmöjligheterna med andra organ som arbetar med småföretagsfrågor, bl.a. Lokala kooperativa utvecklingscentra. Stöd till kooperativ utveckling Därav 1996 Utgift 6 561 Utgifts - progno s 7 573 1998 Förslag 16 500 1999 Beräkna t 16 500 2000 Beräkna t 16 500 Beloppen anges i tusental kronor. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att anslaget Stöd till kooperativ utveckling inte helt tagits i anspråk. Vid ingången av innevarande budgetår fanns en reservation om på det äldre reservationsanslaget för samma ändamål. Detta beror i huvudsak på en tidsförskjutning mellan beslut och utbetalning av bidrag. Anslaget disponeras för statsbidrag till kooperativ utveckling. Föreskrifter om detta finns i förordningen (1993:569) om statsbidrag till kooperativ utveckling. Statsbidrag kan enligt förordningen ges dels till kostnadsfri information och rådgivning om kooperativt företagande, dels till lokala kooperativa projekt. Regeringens överväganden och slutsatser Resultatinformation Det övergripande målet är att stimulera en utveckling av kooperativa småföretag genom att ge allmänheten tillgång till information och rådgivning om den kooperativa företagsformen. Rådgivningen skall vara likvärdig med den som ges om andra företagsformer. Merparten av stödet fördelas till 23 lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU) som finns utspridda i landet. Dessa har till uppgift att sprida information om den kooperativa företagsformen samt ge stöd och råd till personer som vill starta nya kooperativa företag. beslutade i samband med behandlingen av ekonomiska vårproposition att stärka resurserna för information och rådgivning om kooperativt företagande . Regeringen har mot bakgrund härav uppdragit åt Statskontoret att föreslå principer för fördelning av statsbidraget och vilka krav som bör ställas på det kooperativa rådgivningssystemet. Vidare ingick i uppdraget att föreslå åtgärder för att öka kunskapen om den kooperativa företagsformen bland de myndigheter och andra organ som har till uppgift att stödja nyföretagande i syfte att mer effektivt stimulera etablering av nya kooperativ. I Statskontorets rapport, som överlämnats till regeringen, redovisas bl.a att verksamheten vid LKU omsatte varav knappt en femtedel utgjordes av statsbidrag. Sammanlagt är ca 800 organisationer samt 91 av landets kommuner medlemmar i ett LKU. Genom stöd från ett LKU bildades drygt 350 nya kooperativ med totalt ca 900 nya arbetstillfällen. Statsbidragets andel av kostnaderna var i genomsnitt per nytt kooperativ och per arbetstillfälle. Slutsatser Regeringen ser som sin mest prioriterade uppgift att underlätta skapandet av nya arbetstillfällen. Statskontorets rapport visar, liksom tidigare rapporter från och Statskontoret, att intresset för kooperativt nyföretagande är stort och att nya arbetstillfällen kan skapas till en låg kostnad för staten. Internationella erfarenheter visar också att den kooperativa företagsformen har en stor utvecklingspotential. Regeringen anser därför att det är viktigt att stärka kunskapsbildningen om den kooperativa företagsformen samt öka kunskaperna om kooperativt företagande hos myndigheter och andra organ som har till uppgift att stödja nyföretagande. Den framtida utgångspunkten för stödet till kooperativ utveckling bör vara att tillgodose behovet av en jämn tillgång till kooperativ rådgivning av hög kvalitet i hela landet. Regeringen anser att statsbidraget till kooperativ utveckling bör koncentreras till kostnadsfri information och rådgivning, och avser att besluta närmare om stödets fördelning efter beredning av Statskontorets förslag. En viss del av medlen bör kunna användas för insatser som syftar till att sprida information om kooperativt företagande på annat sätt än som anges i förordningen om statsbidrag till kooperativ utveckling. Därav 1996 Utgift 54 436 Utgifts - progno s 85 747 1998 Förslag 80 096 1999 Beräkna t 81 902 2000 Beräkna t 83 751 Beloppen anges i tusental kronor. Turistdelegationen är central förvaltningsmyndighet för turistfrågor. Verksamheten inom turistområdet bedrivs dels i Turistdelegationen, dels i det av staten och turistnäringen gemensamt ägda bolaget . Med anledning av beslut om den s.k. sysselsättningspropositionen anvisades för särskilda satsningar på internationell marknadsföring av som turistland i syfte att öka tillväxten och antalet sysselsättningstillfällen. Det övergripande målet för turistpolitiken är att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. Vid ingången av innevarande budgetår fanns en reservation om på det äldre reservationsanslaget för samma ändamål. Regeringens överväganden Resultatinformation svarar för övergripande marknadsföring och information utomlands av som turistland. Aktiviteterna i bolaget är av den karaktären att effekterna av insatserna uppnås först på . Turistdelegationens arbete med att samordna olika statliga insatser som kan medverka till att stärka turistnäringens utveckling och att utveckla samverkan mellan staten, regionala organ, kommuner och näringen pågår enligt de av regeringen uppsatta målen. Turistdelegationens arbete kännetecknas dock till stor del av att söka uppnå effekter på . Turistdelegationen skall på regeringens uppdrag genomföra riktade studier av förutsättningarna för utveckling av svensk turism. Studierna skall bygga på Turistdelegationens handlingsprogram för utveckling av svensk turism samt den av Turistdelegationen utarbetade rapporten om hinder för turismens utveckling. Studierna skall tydliggöra vad turism är samt klargöra betydelsen av nationella satsningar inom turistområdet. Vidare skall studierna kunna bilda underlag för kortsiktiga och långsiktiga mål för svensk turism. Uppdraget skall redovisas . Eftersom /96 var myndighetens första verksamhetsår har det inte varit möjligt för Turistdelegationen att lämna utvecklade kommentarer om uppnådda resultat i förhållande till de mål som ställts upp av regeringen. torde dock kunna komma att förbättras inför kommande årsredovisningar. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Turistdelegationen har fått invändning av i revisionsberättelsen på grund av att årsredovisningen inte har skrivits under av samtliga styrelseledamöter. har i sin revisionsberättelse i övrigt bedömt att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Regeringen bedömer att de brister som framkommit genom revisionen kommer att rättas till inför kommande årsredovisning. Slutsatser Det övergripande målet för turistpolitiken, att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, bör ligga fast. De strategiska riktlinjer som lagts fram i det handlingsprogram som Turistdelegationen utarbetat bör även fortsättningsvis utgöra en grund för arbetet med att utveckla den svenska turistnäringen. Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. Därav 1996 Utgift - 1 879 Utgifts - progno s 5 700 1998 Förslag 12 000 1999 Beräkna t 6 000 2000 Beräkna t 4 000 Beloppen anges i tusental kronor. Från anslaget Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. täcks kostnader - för att infria statliga garantier enligt förordningen (1978:507) om industrigarantilån m.m. (upphävd 1987:424), - för räntestöd m.m. till varvsindustrin enligt förordningen (1989:824) om statligt stöd till fartygsfinansiering (upphävd 1992:1064) eller motsvarande äldre bestämmelser, - för bidrag till för att till viss del täcka förluster pga. tidigare garantigivning av de dåvarande regionala utvecklingsfonderna (jfr. 1983/84:40 bil. - fattas inga nya beslut om stöd enligt några av dessa bestämmelser. Några nya åtaganden som kan leda till utbetalningar från anslaget görs således inte längre. Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen Utgifts - progno s 15 000 1998 Förslag 15 000 1999 Beräkna t 15 000 2000 Beräkna t 15 000 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget disponeras för kostnader i samband med upprustning och drift av . Regeringens överväganden I samband med beslut om riktlinjer för att föra över verksamheten vid till aktiebolagsform (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) behandlades även det framtida ansvaret för AB kanalbolag. ansåg att det är en statlig angelägenhet att ansvara för att rustas upp och drivs så att kanalens värden som ett kulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål kan vidmakthållas. Staten skall därför även i fortsättningen äga AB kanalbolag i vilket kanalbolaget och kanalfastigheten skall vara en sammanhållen enhet. Finansieringen av kanalens upprustning skall säkerställas genom statsmakternas försorg. Efter riksdagsbeslutet om bolagisering har förvaltningen av aktierna i överförts från till Kammarkollegiet. Fr.o.m. förvaltar Närings- och aktierna i . Varje budgetår sedan anslaget inrättades /93 har anvisat för upprustning och drift av kanalen. Totalt har sålunda anvisat för upprustning och drift av kanalen budgetåren 1992/93 1997. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. Därav 1996 Utgift 10 555 Utgifts - progno s 140 0002 1998 Förslag 25 000 1999 Beräkna t 25 000 2000 Beräkna t 25 000 Beloppen anges i tusental kronor. Inkl. tillkommande medel på tilläggsbudget på . Anslaget disponeras för kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. De utgifter som belastar anslaget är kostnader i samband med förvaltningen av företag med statligt ägande. Regeringens överväganden Regeringen har i proposition 1995/96:141 föreslagit att anslaget får användas för att täcka kostnader för åtgärder i enlighet med det bemyndigande för förvaltning av statligt ägda företag som redovisats. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302). Regeringen fick genom detta beslut bemyndigande att vidta åtgärder beträffande åtta nämnda företag. Kostnader för förändringar av ägandet, omstrukturering resp. åtgärder samt i viss omfattning kapitaltillskott får belasta anslaget. Anslaget får disponeras för åtgärder i anslutning till det nya bemyndigandet, dock vad gäller kapitalinsatser högst i sådan omfattning att den faktiska belastningen kommer att motsvaras av extra utdelningsinkomster eller försäljningsintäkter. Regeringen föreslår att anslaget därutöver får disponeras för vissa övriga direkta kostnader som kan uppkomma vid ägarförvaltningen av statligt ägda bolag för erforderliga utredningen, analyser m.m. i samband med omstruktureringsåtgärder. har vidare beslutat (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:NU1, rskr. 1996/97:120) att anslaget får disponeras för vissa kostnader som kan uppkomma som följd av försäljning av aktier m.m. enligt beslut om privatisering av vissa statligt ägda bolag (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92). För sådana kostnader skall respektive departement redovisa finansiering med motsvarande belopp. Avgifter till vissa internationella organisationer 1 Anslag s- sparan de 6 470 Därav 1996 Utgift 1 543 Utgifts - progno s 21 400 1998 Förslag 24 329 1999 Beräkna t 24 329 2000 Beräkna t 24 329 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer i valutakurser. Anslaget disponeras av regeringen och belastas främst för avgifter och bidrag till bl.a. följande internationella organ. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationsinhämtning på för viktiga områden. Internationella byrån för mått och vikt (BIPM) meteorologi (OIML) Europeiska organisationen för provning och kontroll (EOTC) Organisationen för intellektuell äganderätt () Internationella bly- och zinkstudiegruppen (ILZSG) Internationella nickelstudiegruppen (INSG) EUREKA EFTA, Ädelmetallkonventionen COST, 4:th Fund (tekniskt-vetenskapligt samarbete) (WTO) Internationella rådet för samarbete på tullområdet Internationella kaffeorganisationen (ICO) Internationella kakaoorganisationen (ICCO) Internationella naturgummiorganisationen (INRO) Internationella byrån för utställningar i Regeringens överväganden Från anslaget finansieras också kostnader för råvarulagring enligt internationella naturgummiavtal. Såväl köp till som försäljning från avtalets buffertlager kan förekomma i syfte att stabilisera världsmarknadspriset. Inkomster vid försäljning återförs till medlemsländerna. De krediteringar av anslaget som därvid blir aktuella bör tillföras anslaget och krediteringar från tidigare budgetår bibehållas. föreslås även den s.k. finansieras från anslaget. Den europeiska energistadgan ingicks . Fördraget har ratificerats av (prop. 1995/96:68, bet. 1995/96:NU14, rskr. 1995/96:177). geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. 1, 2 Anslag s- sparan de 2 289 Därav 1996 Utgift 214 762 2 Utgifts - progno s 207 2102 1998 Förslag 184 093 2 1999 Beräkna t 189 361 2 2000 Beräkna t 126 802 Beloppen anges i tusental kronor. Beloppen avser sammanslagning av förvaltningsanslagen för geologiska undersökning (SGU) och (). geologiska undersökning (SGU) är central förvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. SGU har omstrukturerat verksamheten och 29 personer har sagts upp från sina anställningar. Kostnader för personal, lokaler och drift har minskat kraftigt som uppdragsintäkterna ligger högre än föregående år. Anslagsförbrukningen är som en följd härav lägre än . De uppgjorda planerna för att få verksamheten och ekonomin långsiktigt 2001 följs. Inom det maringeologiska området har SGU och tecknat ett ramavtal om samarbete. Detta innebär att maringeologiska undersökningar skall kunna bedrivas i oförändrad omfattning. SGU prioriterar för övrigt att färdigställa och publicera befintligt undersökningsmaterial. Särskilda resurser har satts in för att minska ärendebalansen vid Bergsstaten. samverkansgrupp för geografisk informationsteknik (REGGIT) har i sin delrapport försörjning med grundläggande geografiska databaser konstaterat att det är stor skillnad mellan målåren för de geologiska databaserna och övriga geografiska databaser och föreslagit en snabb- utredning om SGU:s möjligheter att genomföra översiktliga karteringar med hjälp av redan tillgänglig information för att täcka hela landet. Sammanslagning av geologiska undersökning och . (prop.1996/97:150, 1996/97: FiU20, rskr. 1996/97:284) godkände den föreslagna inriktningen av en sammanslagning av SGU och () fr.o.m. . Det övergripande målet för SOL:s verksamhet är att statens civila beredskapslager av olja för krigssituationer skall avvecklas med hänsyn tagen till samhällsekonomi, beredskap och miljö. SOL:s huvuduppgifter är att försälja anläggningar och oljeprodukter samt att miljösäkra oljelagringsanläggningarna. Utförsäljningen av olja skall avslutas . Inkomsterna från försäljning av olja och anläggningar levereras till inkomsttitlar efter avdrag för försäljningsomkostnader. Under utgiftsområde 6 anslag B 10 F funktionen Energiförsörjning har redogjorts för övervägandena att, i vart fall för innevarande försvarsbeslutsperiod, senarelägga avvecklingen av två eller tre särskilt viktiga bergrumsanläggningar med hänsyn till totalförsvarets behov. Syftet med sammanslagningen av myndigheterna är att få en effektiv avveckling av oljelagringsanläggningarna under långsiktigt stabila former som statliga resurser för efterbehandling utnyttjas rationellt. På kort sikt blir samordningsvinsterna främst administrativa men i ett längre perspektiv, då verksamheten omfattar efterkontroll av miljösäkrade anläggningar, finns samordningsvinster genom att SGU har både centrala och regionala resurser för att sköta kontrollprogrammen. SGU tillförs dessutom ytterligare kompetens av betydelse för framtida uppdrag beträffande t.ex. utredning och styrning av stora miljösäkringsprojekt. Inordnandet av SOL i SGU bedrivs med inriktningen att den operativa verksamheten skall störas så lite som möjligt. Motivet är att verksamheten har en stark kommersiell prägel. Detta gäller i första hand utförsäljning av olja, fastigheter och materiel, men även miljösanering av anläggningar har kommersiella inslag eftersom verksamheten kräver omfattande upphandling av både utredningar och entreprenader.