prop · GL031D9 · 1998-01-01 00:00:00 — En speciell smittskyddskommitté har bl.a. bildats mellan och , med årligt alternerande ordförandeskap, för att harmonisera arbetet mellan myndigheterna. SMI har även blivit aktivt engagerat i arbetet inom EU för att förebygga spridning av smittsamma sjukdomar. /96 har SMI också utvecklat ett datorbaserat nätverk (SmiNet) för att förbättra registrering och kommunikationsvägar för rapportering av smittsamma sjukdomar från smittskyddsläkare, infektionsläkare och mikrobiologiska laboratorier. Vidare har den under föregående år utvecklade elektronmikroskopin effektiviserat typningen och diag- nostiken vid mag- och tarmepidemier. Nyförvärvad motståndskraft hos bakterier är ett ökande medicinskt problem. Utvecklingen i har dock ännu inte nått allvarlig omfattning. Detta beror på medvetande om faran som inneburit aktiv övervakning och information om typ och förekomst av resistens bland sjukdomsframkallande bakterier, vilket i sin tur lett till utformning av goda behandlingsrutiner med adekvat och återhållsam antibiotikabehandling. SMI har spelat och spelar en viktig roll i detta arbete. I den avgiftsfinansierade verksamheten minskar de totala intäkterna . Anledningarna till detta är dels att den speciella diagnostiken förmodas minska något, dels att det förutses bli en fortsatt minskning av efterfrågan på tjänsterna i djurhuset. Full kostnadstäckning har inte kunnat uppnås för uppdragsverksamheten inom den speciella diagnostiken och försöksdjursverksamheten /96. Under detta år har den speciella diagnostiken givit ett underskott med och försöksdjursverksamheten ett underskott med . Det senare beror dels på låg beläggning till följd av höga priser och dåliga lokaler, dels höga underhålls- och driftskostnader. Även för beräknas den speciella diagnostiken och försöksdjursverksamheten medföra underskott. Underskottet för den speciella diagnostiken beräknas dock reduceras till ca för eftersom ny prislista gäller fr.o.m. . De nya avgifterna väntas få fullt genomslag 1998. är därför prognosen att den speciella diagnostiken bör kunna ha i stort sett full kostnadstäckning. När det gäller försöksdjursverksamheten beräknas denna medföra ett underskott på ca 1997. Regeringen anser att underskotten i djurhuset föranleder en närmare analys kring kravet på full kostnadstäckning och finansieringen av detta. Underskotten bör tillsvidare täckas av de medel ramanslaget räknades upp med i samband med övertagandet av driften av djurhuset från för (SBL-AV) . Resurstillskottet var bl.a. tänkt att täcka vissa kostnader till följd av renoveringar av djurhuset. Sedan övertagandet har dock planerna kring djurhuset ändrats. De krav som ställs på djurhållningen medför att ett nytt djurhus måste byggas. Det nya djurhuset beräknas inte stå klart förrän . SMI mottar även externa forskningsuppdrag och forskningsmedel. beräknas de externa forskningsmedlen uppgå till ca . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Vidare framför RRV i en revisionspromemoria att resultatredovisningen har utvecklats sedan föregående år men att det är svårt att följa upp verksamhetsmålen. Regeringen instämmer i stort i RRV:s påpekanden. Myndigheten bör i högre utsträckning analysera och kommentera uppnådda resultat i förhållande till uppsatta mål. Nuvarande rapportering har i allt för stor utsträckning karaktären av verksamhetsberättelse. Den ekonomiadministrativa värdering som RRV utfört av de flesta statliga myndigheter /96 har beträffande SMI givit EA-värdet fullt tillfredsställande. Slutsatser Kraven på neddragningar av den statliga administrationen har föranlett en noggrann prövning av bl.a. myndigheternas behov av resurser för att klara sina åtaganden. Regeringen har bedömt att SMI delvis bör undantas från sparkravet mot bakgrund av att de betydande krav på insatser från SMI som finns. Regeringen har emellertid inte haft möjlighet att tillmötesgå myndighetens önskemål om ytterligare medel för att klara nya uppgifter när det gäller smittskyddet i samband med miljöfrågor. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas till SMI . beräknas anslaget till respektive . BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET UPPDRAGS- VERKSAMHET INTÄKTER1 KOSTNADER2 RESULTAT KOSTNADSTÄCKN % UPPDRAGSGIVAR E STATEN %1 UPPDRAGSGIVAR E ÖVRIGA % Utfall 1995/96 25 508 () 26 967 1 459 94 33 67 Varav 1996 17 248 () 18 448 1 200 93 33 67 Prognos 1997 16 650 () 18 100 1 450 91 33 67 Budget 1998 16 000 () 17 000 1 000 94 35 65 Beräknat 1999 16 000 () 17 000 1 000 94 35 65 Beräknat 2000 16 000 () 17 000 1 000 94 35 65 1. SMI bedriver uppdragsverksamhet dels inom speciell diagnostik, dels inom djurhuset (försöksdjursverksamhet). Försöksdjursverksamheten har både externa och interna kunder. Inom parentes anges den procentuella andelen av de totala intäkterna som kommer från SMI. Beloppen anges i tusental kr är emellertid inte kostnadsökningar till följd av den planerade flyttningen till KI-området och byggandet av ett nytt säkerhetslaboratorium samt ett nytt djurhus medräknade, vilka enligt nuvarande beräkningar uppskattas till ca . Hur stor den exakta kostnadsökningen blir till följd av detta är dock ännu oklart. 1 Anslags - sparand e 10 734 1998 Förslag 10 853 1999 Beräknat 11 178 2000 Beräknat 11 514 Beloppen anges i tusental kr , , skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att särskilt uppmärksamma och bidraga med kunskap som minskar de psykosociala risksituationerna i samhället En jämförelse mellan budget och utfall /96 (18 mån) visar att IPM hade ett anslagssparande på . En jämförelse mellan budget och prognos visar ett beräknat underskott , som dock ryms inom anslagssparandet. Regeringens överväganden Resultatinformation En genomgång av IPM:s årsredovisning /96 visar att målen för IPM:s verksamhet i allt väsentligt har kunnat infrias. Förutsättningarna att bedöma institutets verksamhet har avsevärt förbättrats i och med att IPM:s prestationer numera presenteras likartat över tiden. Samtliga enheter uppvisar en hög aktivitetetsnivå och ett omfattande samarbete med andra myndigheter, institutioner och organisationer. Institutets forskning har bl.a. inriktats på sambandet mellan arbetstider, säkerhet och hälsa samt sömnens roll för återhämtning från belastning. Resultatet av detta arbete har beaktats i olika utredningssammanhang vad avser bl.a. arbetstid och skiftarbete. Omfattande studier för att belysa sjukvårdens strukturella förändring har genomförts inom ramen för ett forskningsprogram om utbrändhetens psykologiska och fysiologiska samband. Forskningen har även fokuserats på de sociala relationerna under arbete och fritid. Studier har visat att brister i de sociala nätverken kan medföra ökad risk för ohälsa och för tidig död. Vidare bedrivs forskning vad gäller sambandet mellan arbetslöshet och självmordsbenägenhet. I institutets forskning om arbetslöshet har en regional förankring skett genom att en forskningsstation startats i . Forskningen bedrivs vidare för att studera ett regionalt programs hälsoeffekter på lång sikt. Institutet utvecklar också metoder för kartläggning av hälsoproblem hos nyanlända flyktingar. Utöver detta bedrivs klinisk forskning om omhändertagandet av invandrare med psykiska problem. IPM:s verksamhet uppvisar en hög vetenskaplig kvalitet. Som en värdemätare på institutets forskningsmässiga kvalitet kan anges att forskarna vid institutet flitigt anlitas som granskare till artiklar i internationella tidskrifter, som föreläsare vid interna- och nationella samlingar, och som producenter och rådgivare i annan typ av kunskapsspridning. En successiv ökning av den externt finansierade forskningen ligger i linje med målen för myndigheten. IPM har dock pekat på att de externa intäkterna kan komma att gå ned på grund av att anslagen till forskningsråden minskar. beräknas de externa medlen för forskningsuppdrag uppgå till . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. I en revisionspromemoria framför RRV att IPM:s verksamhet beskrivs på ett lättläst sätt i resultatredovisningen, kopplingen till den ekonomiska redovisningen är dock bristande. Regeringen instämmer i stort med RRV:s påpekanden. Den ekonomiadministrativa värdering som RRV utfört av samtliga myndigheter har beträffande IPM givit EA-värdet tillfredsställande. Arbetet med att förstärka IPM:s ekonomiadministration bör fortsätta. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas till IPM . beräknas anslaget till respektive . Det generella sparkravet på har beaktats vid beräkning av anslag. 1 Anslags - sparand e 4 003 Därav 1996 23 478 1998 Förslag 15 517 1999 Beräknat 15 922 2000 Beräknat 16 338 Beloppen anges i tusental kr av medicinsk metodik (SBU) skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att verka för ett rationellt utnyttjande av givna resurser genom att utvärdera befintlig och ny medicinsk metodik. Utvärderingarna skall vila på vetenskaplig grund och ske utifrån ekonomiska, sociala, etiska och medicinska utgångspunkter. Enligt SBU bör anslagssparandet ses i ljuset av att myndigheten bedriver långsiktiga projekt som sträcker sig . I anslaget ingår för att utvärdera psykiatriska behandlingsmetoder utifrån ett socialpsykiatriskt perspektiv. Detta är med särskilda medel vad avser psykiatri. Sammantaget pekar prognosen för hela anslaget på ett anslagssparande om . De tillfälliga medel som anvisats till SBU i samband med psykiatrireformen kommer att tas i anspråk . Regeringens överväganden Resultatinformation Myndighetens verksamhet bedrivs enligt regeringens mening på ett sådant sätt att målen för verksamheten uppnås. Bland de projekt som avslutats kan nämnas; Sedan SBU granskat det vetenskapliga underlaget för massundersökning av prostatacancer och visat att allmän massundersökning, till en kostnad av mer än , leder till mer skada än nytta har inget program startats och program avvecklats. En omfattande genomgång har gjorts av den vetenskapliga basen för strålbehandling vid cancer. Strålbehandlingen kostar och berör cirka 12 000 personer . Utvärderingen visar att strålbehandling i huvudsak tillämpas i överensstämmelse med den vetenskapliga litteraturen. Östrogenbehandling av kvinnor har granskats av SBU. Slutsatsen är att östrogenbehandling har god effekt på klimakteriella besvär men att det inte finns vetenskapligt underlag för en allmän rekommendation om hormonbehandling i förebyggande syfte vare sig mot benskörhet eller hjärt-kärl-sjukdom. Information om detta har bland annat distribuerats till allmänheten via apoteken. Mätning av bentäthet är en ny teknologi för att bestämma graden av benskörhet. har sjukvården investerat i denna metod. Sedan SBU utvärderat metoden och visat på dess begränsade nytta har investeringarna praktiskt taget upphört. Vid sidan av dessa projekt har SBU färdigställt flera skrifter och rapporter som publicerats i internationella tidskrifter. har sju projekt avslutats och tretton tillkommit vilket innebar att SBU hade 23 pågående projekt . De nytillkomna projekten berör utvärdering av psykiatriska behandlingsmetoder och utvärdering av olika typer av läkemedelsbehandling. För att SBU:s utvärderingar skall få genomslag i vården måste de spridas och resultaten översättas i praktisk tillämpning. Olika metoder använts i detta arbete bl.a. finns SBU:s rapporter i databaserna samt sammanfattningar i den internationella databasen . De rapporter som publicerats under /96 finns också på . SBU har vidare givit ut ett periodiskt nyhetsblad, påbörjat en verksamhet med s.k. SBU- amassadörer, anordnat konferenser och deltagit vid mässor och på utställningar. Vidare har direktutskick med information om verksamheten och aktuella rapporter gjorts till sammanlagt 43 000 läkare, landstingspolitiker, vårdcentraler m.fl. genomför på uppdrag av SBU årliga enkätundersökningar för att undersöka kunskapen om och attityden till SBU. Den bästa kännedomen om SBU finns i gruppen adminstratörer, landstingsdirektörer, sjukhusdirektörer och sjukvårds- direktörer där anger att de känner till myndigheten. Motsvarande siffra bland specialistläkare och politiker med sjukvårdsansvar är . Bland dem som känner till SBU anser så gott som att kvaliteten på SBU:s arbete är bra eller mycket bra. SBU har ett omfattande internationellt kontaktnät och sekretariatsfunktion för INATHA - for Assessment är förlagd till SBU. Funktionen finansieras via medlemsavgifter. I budgetunderlaget utgår SBU från oförändrade resurser och att de medel som avsätts i den s.k. Dagmar-överenskommelsen kvarstår på oförändrad nivå, dvs. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Den ekonomiadminstrativa värdering som RRV utfört av samtliga myndigheter har beträffande SBU givit EA- värdet fullt tillfredsställande. Slutsatser Inriktning vad gäller SBU:s verksamhet bör ligga fast. Regeringen fäster särskild vikt vid de intensifierade ansträngningar som myndigheten har gjort för att sprida resultaten av utvärderingarna och anser att detta bör vara en prioriterad uppgift också . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas till av medicinsk metodik (SBU) . beräknas anslaget till respektive . Det generella sparkravet på har beaktats vid beräkningen av anslag. Regeringen har för avsikt att i kommande överläggningar med sjukvårdshuvudmännen verka för att lägst oförändrade resurser avsätts för SBU:s verksamhet. 1 Anslags - sparand e 6 477 Därav 1996 21 000 1998 Förslag 22 879 1999 Beräknat 23 580 2000 Beräknat 24 303 Beloppen anges i tusental kr Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds () skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att aktivt medverka till att stärka patientsäkerheten inom hälso- och sjukvården inklusive tandvården. skall i anmälda fall pröva hur hälso- och sjukvårdspersonalen har utövat sitt yrke och genom beslut om disciplinpåföljd eller återkallelse av legitimation m.m. ge sin bedömning av vad som är godtagbart eller inte inom hälso- och sjukvården samt tandvården. Av årsredovisning framgår att det under /96 (18 mån) uppkommit ett anslagssparande om . Härtill kommer ett sparande från tidigare budgetår om sammanlagt . Sammantaget ger detta ett ackumulerat anslagssparande om . Förklaringen till det stora sparandet är att den förväntade ökningen av inkommande ärenden har blivit betydligt mindre än vad som beräknats. ÄRENDEUTVECKLING M.M. VID 1992/93 JUNI 1997 1992/93 1993/94 1994/95 1995/1996 (18 MÅN) VARAV 1996 1997 (T.O.M. JUNI) Antal inkomna ärenden 1 933 2 355 2 352 3 945 2 659 1 381 Antal avgjorda ärenden 1 962 2 027 2 306 4 100 3 Antal balanserade ärenden vid budget/kalenderårets utgång 1 338 1 670 1 716 1 559 1 559 1 501 Kostnad (kr) per ärende 7 863 7 448 7 154 6 912 6 612 7 229 Genomsnittlig handläggning i månader 7,75 8,1 9,1 9,1 8,6 7,1 Enligt prognosen kommer det ackumelerade anslagssparandet vid budgetårets slut att uppgå till . uppger dock i delårsrapporten att en ökning av personal- och övriga driftkostnader kan förväntas på grund av ärende av större omfattning. De ökade kostnaderna till följd av detta kan täckas av det ackumulerade anslagssparandet. Om ärendeutvecklingen blir den förväntade och personalstyrkan därmed behöver utökas måste söka sig nya lokaler. Detta kommer att ge upphov till investeringskostnader under de närmast följande åren. Regeringens överväganden Resultatinformation årsredovisning visar att produktiviteten ökat genom att fler ärenden än avgjorts. Kostnaden per avgjort ärende har minskat. Den genomsnittliga handläggningstiden har förkortats från för /95 för . ärendebalans har sjunkit, men är fortfarande på en alltför hög nivå och måste avarbetas. har utökat antalet nämndsammanträden från 49 /95 till 58 . Under /96 (18 månader) hölls 81 sammanträden. Antalet sammanträden är enligt bedömning maximalt. Förslaget i betänkandet Förbättrad tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen (SOU 1995:147) om en ny sanktionsform skulle öka arbetsbörda. Betänkandet bereds inom med inriktningen att ett förslag skall föreläggas . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Den ekonomiadministrativa värdering som RRV utfört av de flesta statliga myndigheter /96 har beträffande givit EA-värdet fullt tillfredsställande. Slutsatser Trots att har ökat sin produktivitet finns det fortfarande problem med handläggningstider och ärendebalansen. bör enligt regeringens bedömning vidta åtgärder för att effektivisera ärendehandläggningen ytterligare samt vidta särskilda insatser i syfte att avarbeta ärendebalansen. Den genomsnittliga handläggningstiden för ärenden bör nedbringas till av högst under budgetåren 1997 1999. Anslagssparandet bör enligt regeringens uppfattning användas till ytterligare insatser för att avarbeta ärendebalans. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas till . beräknas anslaget till respektive . Det generella sparkravet på har beaktats vid beräkningen av anslag. Hänsyn har däremot inte tagits till de kostnader som eventuellt kan komma att uppstå i samband med en flytt och utrustning av nya lokaler. 4.4 Avgiftsfinansierad verksamhet 4.4.1 skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att tillse att läkemedel är säkra, effektiva och av god kvalitet samt verka för att läkemedel används på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. skall främja säkerheten och kvaliteten för läkemedelsnära produkter. I detta arbete skall dels utgöra en kontrollerande myndighet, dels arbeta för rationell utveckling och användning av nya och äldre läkemedel. har mot bakgrund av regeringens budgetproposition för fastställt en planeringsram för för perioden 1999 vilken uppgår till totalt . har i sitt budgetunderlag hemställt om en kostnadsbudget för ordinarie avgiftsfinansierad verksamhet på . Verket har i sitt budgetunderlag hemställt om en höjning av avgifterna med sammanlagt för . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser verksamhet domineras av arbete inom ramen för EU:s nya system för godkännande och uppföljning av läkemedel. Verket har varit framgångsrikt i detta arbete såväl som i det nationella arbetet med läkemedelskontrollen. I den centraliserade proceduren är en av de tre mest efterfrågade myndigheterna för rapportörskap och verket ligger också bland de främsta för att erhålla uppdrag inom proceduren för ömsesidigt godkännande. har vidare via sina representanter erhållit ordförandeposter i arbetsgrupper, ansvar för utarbetande av riktlinjer och råd till industrin inom flera ämnesområden samt deltagit som experter i arbete inklusive internationella avtalsförhandlingar. har antalet inneliggande nationella ansökningar för nya substanser kraftigt kunnat sänkas och efterkontrollarbetet kunnat genomföras som planerat. har i allt väsentligt uppnått målen för godkännandeverksamheten. har godkänt ett högt antal nya, säkra och effektiva läkemedel. En fjärdedel av ansökningarna har avslagits. har i årsredovisningens resultaträkning för /96 redovisat en total omsättning på och ett rörelseunderskott efter finansiella intäkter och kostnader på . Regeringen avser att besluta om en höjning av avgifter för den statliga kontrollen av läkemedel . Hänsyn har härvid tagits till att det finns ett ackumulerat överskott om vilket enligt tidigare regeringsbeslut skall användas i avgiftsreducerande syfte. I samband med revideringen av avgifterna avser regeringen att sänka årsavgiften för centralt godkända läkemedel jämfört med övriga läkemedel samt, för att stimulera parallellimport av läkemedel, sänka årsavgiften för parallellimporterade läkemedel. Enligt budget för avgiftsfinansierad ordinarie verksamhet kommer det ackumulerade överskottet att finansiera verksamhetsunderskottet 1998. Myndighetskapitalet, det ackumulerade överskottet, beräknas vara slut trots beräknad höjning av avgifterna. Inom ramen för särskild uppdragsverksamhet redovisas uppdrag från som avser producentobunden läkemedelsinformation. Medel finns beviljade med . BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET (UPPDRAGSGIVARE ÄR GENOMGÅENDE ANNAN ÄN STATEN I NEDANSTÅENDE TABELL) ORDINARIE UPPDRAGSVERKSAMHET INTÄKTER KOSTNADER RESULTAT KOSTNADSTÄCK NING % Utfall 1995/96 Godkännande av läkemedel 44 6141 121 801 77 187 37 2. Kontrollen efter och information om läkemedel m.m. 150 153 74 937 75 216 200 3. Kontrollen av läkemedelsnära produkter 25 502 23 478 2 024 109 Summa 220 269 220 216 53 100 Varav 1996 150 128 152 994 2 866 98 Prognos 1997 147 300 171 000 23 700 86 Budget 1998 153 840 167 430 13 590 92 Beräknat 1999 151 000 155 000 Beräknat 2000 151 000 Beloppen anges i tusental kr 1997 1998 1991 2000 Summa investeringar 18 0461 10 112 6 500 6 500 Finansierade lån 22 174 10 112 6 500 6 500 1. Beloppen anges i tusental kr Regeringens bedömning med anledning av revisorernas iakttagelser (/96) () bedömer att årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. Slutsatser Regeringen anser att genomfört sitt arbete så att de fastlagda målen i huvudsak har uppfyllts. Den beräknade kostnadsbudgeten för är större än enligt den av beslutade planeringsramen vilket beror på det ökade arbetet inom ramen för EU:s nya system, införande av ett nytt IT- system för bättre processteknik, uppföljning och kommunikation med andra myndigheter och med läkemedelsindustrin samt satsningar på decentralisering av biverkningsrapporteringen. 4.5 Övrig statlig verksamhet 4.5.1 ägs till 2/3 av staten och till 1/3 av . bemyndigade (prop.1995/96: 141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302) regeringen att vidta de åtgärder som behövs för att nå ett hundraprocentigt statligt ägande av bolaget. Avsikten med åtgärden är att styrningen av bolaget skall ske utan hänsyn till eventuella intressen som pensionsstiftelsen kan ha. Apoteksbolagskoncernen omfattar och tre dotterbolag, Apoteksbolagets Kemi- och , och samt intressebolaget . Läkemedelsdistributionen inom den öppna vården sker genom ca 800 apotek. Den slutna vårdens behov av läkemedel tillgodoses av Apoteksbolaget via ettåriga entreprenadavtal med sjukvårdshuvudmännen genom ca 100 särskilda sjukhusapotek, ofta kombinerade sjukhus- och expeditionsapotek med försäljning också till allmänheten. I Apoteksbolagets distributionsservice ingår förutom apoteken även ca 1 050 apoteksombud. Dessa är enskilda näringsidkare som mot provision förmedlar paket med receptbelagda läkemedel eller säljer vissa receptfria läkemedel från ett lager som ägs av . Ombudens huvuduppgift är att tillgodose behovet distribution av läkemedel företrädesvis i glesbygd. Omsättningen uppgick till ca , vilket är en ökning jämfört med föregående år och antalet anställda var ca 11 000 personer. Årets vinst uppgick till . Regeringen har tillsatt en särskild utredare (1996:119) med uppdrag att förutsättningslöst analysera och lämna förslag till hur läkemedelsdistributionen bör organiseras och regleras för att målet om en rationell läkemedelsförsörjning skall uppnås och befolkningens behov av säkra och effektiva läkemedel till lägsta möjliga samhällskostnad skall kunna tillgodoses. Uppdraget omfattar distribution av läkemedel för såväl människor som djur. Den särskilde utredaren kommer att lämna sitt förslag . Ett nytt avtal mellan staten och om bolagets verksamhet har slutits . Vid ordinarie bolagsstämma framförde regeringen att Apoteksbolaget måste, mot bakgrund av beslut (prop. 1996/97:150, bet 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284), vidta åtgärder för att minska kostnaderna inom bolaget med för . Kostnadsminskningarna förutsätts genomföras inom ramen för gällande avtal mellan staten och bolaget. 5 B Omsorg om äldre och personer med funktionshinder 5.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar äldre- och handikappomsorgerna som i huvudsak är ett kommunalt ansvar.