prop · GL031D16 · 1998-01-01 00:00:00 — Systemet medför även ökade möjligheter att uppgradera utrustning i stället för att köpa ny, vilket leder till bättre kapitalutnyttjande. Omläggningen innebär även en tillfällig minskning av resursbehovet genom att kostnader senareläggs. Sammanfattningsvis kommer således omläggningen av finansieringssystemet för dyrbar vetenskaplig utrustning och ett anslagssparande att kunna utnyttjas för att mildra effekterna av den beslutade besparingen. Dessa åtgärder ger emellertid endast ett temporärt resurstillskott. måste kostnaderna för medlemskapen i de internationella organisationerna minska. Ställningstagande till den samlade forskningsfinansieringen kommer att kunna göras mot bakgrund av bedömningar och förslag från den parlamentariska forskningsutredningen som redovisas nedan. Övrigt Forskningsrådens program för forskarutbyte med utlandet innebär värdefulla möjligheter för svenska forskare att inhämta kunskap och knyta kontakter. Genom tillkomsten av nya forskningsfinansiärer har forskarutbytet med utlandet fått betydligt bättre förutsättningar. Mot denna bakgrund föreslås för en minskning av forskningsrådens anslag med totalt . Utredningar om den svenska forskningspolitiken, forskningsetik och bioteknik beslut med anledning av regeringens proposition Forskning och samhälle innebär förändringar av forskningspolitiken och nya förutsättningar för forskningen. Dessutom har nya finansiärer tillkommit. Det är enligt regeringens mening bl.a. mot denna bakgrund angeläget att genomföra en samlad analys och bedömning av forskningens roll i samhället och av dess villkor, inriktning och organisation. Regeringen har därför tillsatt en parlamentarisk kommitté som skall lämna förslag om den framtida svenska forskningspolitiken (dir. 1997:67). Uppdraget skall redovisas till regeringen . Kommittén skall analysera de svenska statliga forskningsinsatserna med utgångspunkt från samhällets behov och forskningens möjligheter och ansvarsfördelningen mellan statsmakterna, myndigheter och andra finansiärer, lämna förslag rörande utformning av forskningsorganisation samt förslag som främjar nära samverkan och ömsesidigt kunskapsutbyte mellan högskolor och samhället i övrigt. I enlighet med regeringens riktlinjer för forskningspolitiken i propositionen Forskning och samhälle aviserades också en utredning för en allsidig belysning av forskningsetiska frågor. Utredningen skulle tillsättas med hänsyn till de forskningsetiska frågornas stora betydelse för forskning och samhälle och den snabba utvecklingen inom vetenskapen. Dessa frågor har ytterligare aktualiserats genom den senaste tidens debatt i och andra länder om konsekvenserna av utvecklingen inom cell- och molekylärbiologin. Regeringen har därför tillsatt en parlamentarisk kommitté för att utreda etiska frågor i forskningen (dir. 1997:68). Uppdraget skall redovisas till regeringen . Kommittén skall analysera vilka etiska frågor som uppstår i forskningsprocessen och med denna utgångspunkt granska utbildningen i forskningsetik och även överväga andra åtgärder som kan öka medvetenheten om etiska frågor i forskningen. Kommittén skall vidare analysera problematiken kring forskningsfusk och vetenskaplig oredlighet, se över det nuvarande systemet för forskningsetisk granskning och föreslå utformning av forskningsetisk granskning av sådana projekt som innefattar användning av personnummer. Utvecklingen i andra länder skall belysas och konsekvenser för av internationella konventioner skall beaktas. Bioteknikområdet, som är stort och mångfasetterat, genomgår en snabb utveckling och påverkar därvid en rad politikområden. Det föreligger ett stort behov av överblick och underlag för att stödja en utveckling av den svenska politiken på området. FRN har fått i uppdrag att göra en kunskapsöversikt över den moderna biotekniken och dess tillämpning inom olika samhällsområden. Vidare skall FRN identifiera viktiga frågeställningar och problem som bioteknikens användning aktualiserar. Regeringen avser att tillkalla en kommitté med representanter från riksdagspartierna som, bl.a. med utgångspunkt från FRN:s kunskapsöversikt, skall lämna förslag till en övergripande svensk politik för den moderna bioteknikens tillämpning. Kommittén skall arbeta i ett framtidsperspektiv både med avseende på bioteknikens möjligheter och dess risker. Kommittén skall bedöma möjligheter när det gäller industriell utveckling inom bioteknikområdet och granska den nuvarande myndighetsorganisationen för tillsyn, tillståndsgivning och information. En viktig fråga är hur behovet av kunskap och diskussion om etiska aspekter av biotekniken bättre skall kunna tillgodoses . Utredningen skall arbeta öppet och bl.a. anordna debatter och hearings . 7.2 Resultatinformation I det följande redovisas resultatinformation avseende forskningsråden, och Rymdstyrelsen. Resultatbedömningen av övriga myndigheters verksamhet, Kungl. , Statens psykologisk- pedagogiska bibliotek, , och EU/görs under respektive myndighets anslagsavsnitt. Forskningsråden, FRN och Rymdstyrelsen har som gemensamt övergripande mål att i ett internationellt jämförande perspektiv stödja forskning av högsta vetenskapliga kvalitet som bas för kompe- tensuppbyggnad, kunskapsöverföring och tillämpningar i samhället och därigenom främja kulturell utveckling och kritiskt tänkande. Råden skall även främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt verka för att information om forskning och forskningsresultat sprids. Råden skall utvärdera den forskning till vilken råden har fördelat medel och därvid särskilt bedöma forskningens kvalitet och dess relevans för samhället och forskningens utveckling. Råden skall också undersöka vilka forskningsbehov som är angelägna inom olika samhällsområden, redovisa resultaten av dessa undersökningar samt ta initiativ till och främja forskning som behövs för att tillgodose sådana behov. FRN har till uppgift att ta initiativ till och stödja forskning främst inom områden som är angelägna från samhällets synpunkt, bl.a. tvärvetenskaplig forskning, samt främja information om forskning och forskningens roll i samhället. FRN skall även främja jämställdhet, kvinno- och genusforskning. Rymdstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svenska rymd- och fjärr- analysverksamheten, särskilt för forskning och utveckling. Rymdstyrelsens övergripande mål är att bidra till utvecklingen av svensk rymdforskning och näringsverksamhet till högsta internationella nivå. För infördes vissa nya verksamhetsmål för råden, FRN och Rymdstyrelsen. Myndigheterna skall t.ex. ägna ökad uppmärksamhet åt forskningens samhällsrelevans samt stödja forskning som är strategisk för såväl forskningens utveckling som samhällets behov. Myndigheterna skall även stödja tvärvetenskaplig forskning, både över ämnes- och sektorsgränser. Myndigheterna skall prioritera förnyelsen inom forskningen, rikta särskild uppmärksamhet mot den internationella anknytningen, öka antalet internationella utvärderingar av svensk forskning, förstärka informationen om forskning och forskningsresultat samt verka för jämställdhet vid granskning av ansökningar och fördelning av forskningsmedel. Resultatbedömning och slutsatser Regeringen har i regleringsbrevet för /96 ställt mer långtgående och preciserade återrapporteringskrav än tidigare budgetår. Myndigheterna har i varierande utsträckning uppfyllt dessa krav. Detta beror dels på att råden har kommit olika långt vad gäller utvecklingen av resultatredovisningen, dels att myndigheterna valt delvis olika angreppssätt som bl.a. beror på skilda förutsättningar inom respektive vetenskapsområde. Regeringen har i regleringsbrevet för på en rad punkter ytterligare skärpt kraven på redovisning i forskningsrådens årsredovisningar vad avser myndigheternas arbete med kvalitetssäkring, jämställdhet, samhällsrelevans m.m. Regeringen gör bedömningen att myndigheternas resultatredovisningar kan vidareutvecklas. Regeringen förutsätter att myndigheternas redovisningar fortsättningsvis görs utifrån de av regeringen fastställda resultatindikatorerna. En enhetlig redovisningsmodell skall eftersträvas som medger överblick och jämförelser mellan myndigheterna. Detta förutsätter ett samarbete mellan myndigheterna. Nedan följer en sammanfattande redovisning och bedömning av forskningsrådens, FRN:s och Rymd- styrelsens redovisningar utifrån verksamhetsmålen för /96. Vetenskaplig kvalitet, utvärderingar av forskning. Svensk forskning håller i ett internationellt perspektiv hög kvalitet, vilket bl.a. framgår av forskningsrådens internationella utvärderingar av forskning och bibliometriska analyser. En väsentlig kvalitetskontroll av den forskning till vilken rådens stöd går sker då ansökningar granskas och prioriteras av experter. Granskningen och prioriteringen genomförs med hjälp av yttranden från internationella och nationella experter, s.k. peer reviews , samt i disciplinärt eller tvärvetenskapligt indelade beredningsgrupper. Detta förfaringssätt är sannolikt det bästa tillgängliga men är inte fritt från svagheter. Dessa svagheter behöver därför uppmärksammas och minimeras genom aktiva åtgärder. MFR har med utgångspunkt bl.a. från en rapport från () i modifierat de bedömningskriterier och den poängskala rådet använder. Det är naturligtvis angeläget att alla statliga forskningsfinansiärer följer upp och utvecklar sina bedömningsmetoder på motsvarande sätt. En viktig kvalitetskontroll sker också inom ramen för de utvärderingar av svensk forskning som råden kontinuerligt utför inom olika ämnen. Under /96 har t.ex. FRN genomfört två utvärderingar - den ena avser forskning om självmord och den andra avser temaområdet naturresurs- och miljöforskning. MFR har utarbetat ett program för internationella utvärderingar av rådets olika forskningsområden. NFR planerar fyra nya ämnesutvärderingar samt en utvärdering av de nationella anläggningarna. NFR påbörjade en utvärdering av den svenska rymd- och plasmafysiken. Regeringen anser att rådens utvärderingar är mycket värdefulla och förutsätter att de i ökad utsträckning också leder fram till förändringsförslag och konkreta åtgärder. Regeringen har i innevarande års regleringsbrev uppdragit åt myndigheterna att redovisa hur arbetet med kvalitetssäkring bedrivs, med avseende på granskningen av ansökningar. En sammanfattning av de utvärderingar som genomförts samt åtgärder med anledning härav skall lämnas av råden i årsredovisningarna. I regleringsbrevet för infördes ett nytt verksamhetsmål som avser forskningens samhällsrelevans. Redan nu kan regeringen konstatera att några råd har inlett en översyn av sina arbetsformer i syfte att stärka kontakterna med forskningens avnämare i samhället. Detta har skett såväl genom förstärkta informationsinsatser som en utveckling av ansökningsprocedurer. Det är angeläget att forskningsråden fortsätter dessa ansträngningar så att forskningen i ökad utsträckning kan nyttiggöras i samhället. Förnyelse inom forskningen När det gäller rådens och FRN:s förnyelsearbete sker detta bl.a. genom stöd till forskarrekrytering och yngre forskare, åtgärder för att åstadkomma ökad rörlighet av forskare och genom bidrag till ökat samarbete mellan forskare. FRN redovisar bl.a. att av de projekt som stöds av nämnden omfattar forskare från flera högskolor. Den ämnesmässiga rörligheten är relativt god i FRN-stödda projekt, främst därför att de just är tvärvetenskapliga till sin karaktär. Åldersfördelningen bland FRN-stödda forskare är relativt jämn, med en viss övervikt för yngre forskare. har under budgetåret givit ett betydande stöd såväl till unga disputerade forskare som till doktorander. anser sig i mycket liten grad kunna påverka rörligheten i forskarsamhället genom sina projektbidrag. Däremot kan rådet stimulera till rörlighet genom att stödja verksamheter som innebär ökade kontakter mellan forskare på olika orter, genom t.ex. stöd till konferenser, områdesgrupper och nätverk. Rådet har även beslutat inrätta stipendier för kvinnliga forskare för att främja rörlighet inom landet. Det vanliga är att sådana stipendier annars gäller utlandsvistelser. Av MFR:s redovisning framgår att yngre forskares möjlighet till kompetensutveckling har prioriterats genom en satsning på rörliga forskarassistenter, postdoktorstipendier för kvinnor, bidrag för metodikstudier för doktorander och bidrag för forskning i utlandet. Antalet bidrag till yngre forskare har ökat. NFR:s stöd till förnyelse av forskningen sker genom stöd till forskarrekrytering (anställning som doktorand, postdoktorstipendier, anställning som forskarassistent) samt genom bidrag till nya forskare och nya forskningsinriktningar. Rörligheten premieras genom bidrag till från utlandet hemvändande postdoktorer som söker sig till en ny ort. NFR visar hur forskningen förnyas bl.a. genom att cirka en tredjedel av beviljade projekt är nya projekt. Fördelningen av rådets stöd till olika forskningsområden är emellertid oförändrat mellan åren. Införandet av insatsområden för gränsöverskridande forskning med en budget utanför de ordinarie utskotten är här ett positivt inslag. Antalet forskarrekryteringstjänster har sjunkit i antal /96. Rådet har beslutat om en ökning av antalet forskarassistenttjänster för . TFR använder sig av flera anslagsformer, t.ex. postdoktorala stipendier och stipendier till doktorander från utlandet, för förnyelse av forskningen och till att öka rörligheten mellan institutioner och mellan lärosäten. Rådets stöd till postdoktorer har ökat /95. Rådet beslutade /96 om 44 nya postdoktorstipendier. För att stimulera rörligheten mellan industri och universitet/högskola har TFR ett industridoktorandprogram, som är under uppbyggnad. /96 gavs stöd till 33 industridoktorandprojekt och nio nya beviljades . Stödet till yngre forskare sker främst genom s.k. TFR-doktorander, doktorander i projekt, TFR- forskarassistenter, postdoktorer, doktorander från utlandet och industridoktorander. Rymdstyrelsen beaktar speciellt behovet inom forskarutbildningen och behovet av meriteringstjänster för yngre forskare vid tilldelning av tjänster. Forskningsverksamhetens karaktär gör dock att yngre medarbetare redan tidigt i sin karriär får erfarenhet av internationell verksamhet, både utomlands och vid hemmainstitutionen, varför några riktade insatser beträffande forskarrörligheten inte bedömts nödvändiga. Regeringens bedömning är att myndigheterna bör prioritera arbetet med förnyelsen inom forskningen. I innevarande års regleringsbrev har regeringen uppdragit åt myndigheterna att i samråd med () och Skogs- och jordbrukets forskningsråd () gemensamt utarbeta ett program för ökat stöd till yngre forskare. Internationell anknytning Flera av myndigheternas arbete är starkt kopplat till internationella samarbetsprojekt, internationella organisationer och EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Myndigheterna har fasta åtaganden i olika internationella organisationer och flera av dem är kontaktorgan för olika EU-forskningsprogram inom resp. vetenskapsområden. Rådens insatser för internationell bevakning och uppföljning har ökat , inte minst med anledning av EU:s forskningsprogram. Bland övrig internationell verksamhet märks bl.a. att vissa myndigheter under budgetåret har haft program för postdoktorala stipendier som syftar till att bereda yngre forskare möjlighet att bedriva forskning utomlands. Råden främjar även internationella forskarkontakter t.ex. genom gästprofessurer och genom utbytesavtal med akademier och forskningsråd i andra länder. Den svenska rymdforskningen genomförs i stor utsträckning i internationell samverkan, framför allt inom den men även tillsammans med utomeuropeiska forskargrupper. Även EU uppmärksammar rymdfrågor och förväntas stärka sin roll som användare av satellitdata. Jämställdhet Myndigheternas redovisningar av jämställdhetsarbete visar vissa positiva inslag. Av FRN:s redovisning framgår att 400 forskare /96 har finansierats genom bidrag från FRN. Av dessa var kvinnor jämfört av antalet ansökningar. I FRN:s programkommittéer är kvinnor. För att öka stödet till kvinnliga forskare har inrättat tjänster och stipendier särskilt avsedda för kvinnor. MFR:s redovisning visar att andelen beviljade nya ansökningar har ökat markant bland de kvinnliga forskarna 94/95 till 95/96. Trots denna utveckling går av rådets allmänna projektbidrag till kvinnliga forskare. Den kraftiga skillnaden mellan män och kvinnor i andelen beviljade forskarassistenter /95 minskade /96. Rådet tillsatte 39 forskarassistenter varav 15 med kvinnliga sökande. Av rådets totalt 126 forskarassistenter var således 36 kvinnor. Vid tilldelning av motsvarande anställningar gick lika många tjänster till kvinnor som till män. En översyn av prioriteringskommittéernas sammansättning har resulterat i att antalet kvinnor bland prioriteringskommittéernas ledamöter har ökat från sex till 16 av totalt 60. NFR:s analys visar ett stort behov av åtgärder för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Rådet har under budgetåret fördelat de särskilda medel för kvinnliga postdoktorer och gästprofessurer som disponerats och ett jämställdhetsprogram har antagits . Antalet behandlade och beviljade ansökningar från kvinnor har ökat från till . TFR arbetar enligt en fastställd handlingsplan för att öka stödet till kvinnor inom sitt ansvarsområde. Effekten av detta arbete syns bl.a. i den växande andelen beviljade ansökningar för kvinnliga sökande. Av samtliga beviljade ansökningar /95 avsåg kvinnliga sökande och motsvarande siffra för /96 är . Av 44 beviljade postdoktorala stipendier gick till kvinnor. Rymdstyrelsen uppmärksammar att det kvinnliga inslaget i verksamheten är relativt litet, räknat i antalet verksamma personer på rymdområdet. Jämställdhet är en högt prioriterad fråga i regeringens arbete. Ett flertal åtgärder för att påskynda utvecklingen mot en ökad jämställdhet inom forskning och forskarutbildning har vidtagits. En samlad redovisning ges i avsnitt 5.6. Arbetsgruppen för jämställdhet inom högre utbildning och forskning, JÄST-gruppen finansierade 1995 en analys om poängsättning vid tjänstetillsättningar vid MFR. Analysen publicerades senare i tidskriften . I analysen framgår att kön och personliga kontakter i hög grad påverkat tillsättningen av forskarassistenttjänster. JÄST-gruppen har kontaktat och initierat en dialog med samtliga statliga forskningsråd m.fl. JÄST-gruppen konstaterar att forskningsråden fortfarande har låga kvinnoandelar bland dem som söker respektive beviljas forskningsanslag och forskartjänster. Vid samtliga forskningsråd finns dock en hög grad av medvetenhet om att det råder en oacceptabel könsmässig snedfördelning. Den debatt som förts kring MFR:s meritvärdering har starkt bidragit till att öka denna medvetenhet. Vissa reformer har skett inom forskningsråden men åtgärderna synes otillräckliga. Den ovan redovisade studien och JÄST-gruppens rapport (Ds 1997:56) tyder på att kvinnliga forskare fortfarande diskrimineras. Regeringen kommer att uppdra till forskningsråden att inkomma med en särskild redovisning avseende vilka åtgärder som vidtagits med anledning av denna och liknande rapporter samt redovisa planerade åtgärder. Forskningsinformation FRN har ett särskilt ansvar för forskningsinformation och finansierade forskningsinformationsinsatser för totalt ca /96. I den praktiska verksamheten ingår populärvetenskaplig publicering, t.ex. Källa och Forskningens frontlinjer, möten mellan barn/ungdom och forskning, information om genusforskning, vetenskapsveckor, telefonsluss, vetenskapsteater, Rosénpriset, projektstöd m.m. Rådens informationsinsatser omfattar bl.a. tidskrifter, årsböcker, publiceringsstöd, stipendier och deltagande vid mässor och konferenser. Av rådens redovisningar framgår t.ex. att NFR och MFR har kommit långt i arbetet med forskningsinformation. Även övriga råd har vidtagit åtgärder för att förbättra forskningsinformationen. Vissa av råden har beslutat att utvärdera sitt arbete med forskningsinformation och resultatspridning. Myndigheternas redovisningar visar att en utveckling av arbetet med forskningsinformation initierades redan under /96. Regeringen har i den forskningspolitiska propositionen och budgetpropositionen för framhållit vikten av att forskningsinformationen förbättras och har betonat att forskningsråden och FRN bör utveckla sitt arbete med forskningsinformation. Omfattningen av myndigheternas informationsverksamheter varierar starkt. I regleringsbrevet för gav regeringen forskningsråden och Rymdstyrelsen i uppdrag att i samråd med FRN utarbeta en strategi för hur forskningsinformationsfrågorna skall bedrivas. För att förstärka forskningsinformationen har regeringen även uppdragit åt FRN att ansvara för ett nyhetsbrev om den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor. Regeringens bedömningar med anledning av revisionens iakttagelser RRV:s revisionsberättelser för myndigheterna inom verksamhetsområdet och internationella forskningsresurser innehåller inga invändningar. Övriga frågor Rådet för forskning om universitet och högskolor avvecklas fr.o.m. . Enligt förslag i budgetproposition 1994/95:100 bör den verksamhet som rådet finansierar fr.o.m tillgodoses genom stöd från forskningsorgan som finansierar forskning av liknande slag och vägas mot andra angelägna ändamål inom berörda forskningsområden. Verksamhet motsvarande den som Rådet för forskning om universitet och högskolor bedriver bör särskilt kunna stödjas av och . Anslaget för Arkivet för ljud och bild redovisas under utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid. 7.3 Utgiftsutvecklingen MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 3 524 2 495 2 308 2 220 2 281 2 345 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Verksamheten inom forskningsområdet utvecklas enligt de målsättningar och riktlinjer som fastställts. Besparingarna inom forskningsrådens verksamhet under innevarande budgetår har i huvudsak kunnat kompenseras genom en förbättrad samverkan mellan råd och forskningsstiftelser. Forskningssystemet har tillförts ytterligare resurser genom forskningsstiftelsernas verksamhet. Större förändringar Mål för forskningen och riktlinjer för forskningspolitiken har införts. Förbättrade möjligheter för ett nära samarbete mellan stiftelser, forskningsråd, sektorsorgan samt universitet och högskolor har skapats. Forskningens samhällsrelevans, jämställdhet inom forskning och forskarutbildning, förnyelse inom forskningen lyfts fram särskilt. Utredningar om den svenska forskningspolitiken och forskningsetik har tillsatts. Prioriteringar Ett effektivt utnyttjande av offentliga forskningsresurser, bl.a. genom ökad samverkan mellan forskningsfinansiärer. Kontinuerlig avvägning mellan internationella och nationella forskningsresurser. 7.4 Bemyndiganden Forskningsråden och FRN bör ges fortsatt möjlighet att åtaga sig mer långsiktigt projektstöd. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till forskning som finansieras under verksamhetsområdet och internationella forskningsresurser som innebär åtaganden enligt följande uppställning () : Forskning och forskningsinformation 67 44 27 18 9 D3. : Forskning 154 103 62 41 21 D5. : Forskning 249 166 100 66 33 D7. : Forskning 532 355 213 142 71 D9. : Forskning 178 119 71 48 24 D18. Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning 47 31 19 13 6 Summa 1 227 818 492 328 164 7.5 Anslag D 1. : Forskning och forsknings- information 7 630 Därav 1996 Utgift 94 000 Utgifts - progno s 87 080 1998 Förslag 88 858 1999 Beräkna t 91 348 2000 Beräkna t 85 461 Beloppen anges i tusental kronor. FRN:s huvuduppgifter är att initiera och stödja forskning som är angelägen från samhällets synpunkt, bl.a. tvärvetenskaplig forskning, samt främja information om forskning och forskningens roll i samhället. har FRN ansvar för i . En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att detta år hade en reservation om .