prop · GL0385 · 1998-01-01 00:00:00 — Rekommendationen utgör ett konkret resultat av verksamheten i den arbetsgrupp som f.d. internationelle sekreterare har lett på generalsekreterarens initiativ. Gruppen har vidare färdigställt och genomfört en aktionsplan för stödinsatser på idrottsområdet i . Inom ramen för aktionsplanen har gett stöd till idrottens internationalisering genom bidrag till och dövas projekt i . verksamhetsprogram och budget antogs med prioritering av följande områden: - Demokrati och idrott, med inriktning på dels idrott som en demokratisk rörelse, dels idrott och lagstiftning - Tolerans genom idrott, med betoning på samarbete med EU under Europaåret mot rasism - Realiserande av antidopningskonventionen - Åskådares uppträdande och säkerhet vid idrottsaktiviteter - Ömsesidigt biståndsprogram för nya medlemmar av CDDS - Informationsfrågor genom ett fortsatt samarbete med , som är ett idrottsinformationscenter under beskydd. I slutdeklarationen vid toppmötet uttryckte stats- och regeringscheferna sin erkänsla för idrottens betydelse för att främja social integration, särskilt bland unga människor. CDDS bör i den fortsatta verksamheten söka vägar att närmare fokusera på denna markering av idrottens viktiga roll för att förena människor i . Konventionen mot läktarvåld hade ratificerats av 28 länder och undertecknats av ytterligare 6 länder. har deltagit i arbetet inom den permanenta kommitté som övervakar konventionen. Av EU:s medlemmar hade 13 ratificerat och 1 undertecknat konventionen. hade varken undertecknat eller ratificerat den. /98 hade 34 länder ratificerat konventionen mot dopning och ytterligare 7 länder hade undertecknat densamma. har varit aktivt inom övervakningsgruppen för konventionen och ansvarade för ledningen av arbetsgruppen för rättsliga frågor och dopning. Av EU:s medlemmar hade 13 länder ratificerat och 2 enbart undertecknat konventionen. 4.3.3 Ungdomsfrågor påbörjades en översyn av ungdomssektor. På generalsekreterarens initiativ har en särskild studie genomförts om mål, medel och organisation. Översynen äger rum i samarbete med ministerkommitténs rapportörgrupp för ungdomsfrågor. för ungdomsfrågor (CDEJ) höll sitt 19:e och 20:e möte. En rad frågor behandlades. Inom ramen för ett nytt initiativ med ungdomspolitiska länderförhör presenterades en utvärdering av politik på området. kommer enligt nuvarande tidtabell att bli föremål för en motsvarande granskning . En särskild arbetsgrupp har i uppgift att förbereda den kommande ungdomsministerkonferensen i . CDEJ lämnade ett förslag till konvention om volontärtjänst för ungdomar som avses öppnas för undertecknande vid konferensen. En rekommendation har utarbetats och antagits om ungdomars delaktighet i samhällslivet och det civila samhällets framtid. Dessutom ingicks ett samarbetsavtal med ERYICA, en sammanslutning av lokala europeiska informations- och rådgivningscentrum för ungdomar, om utbildningsinsatser på informationsområdet. deltog i den gemensamma styrelsen för europeiska ungdomsfonden och båda ungdomscentrum och innehade också, via för ungdomsorganisationer (LSU), ordförandeposten i den s.k. rådgivande kommittén som består av representanter från europeiska ungdomsorganisationer. Europeiska ungdomsfonden delade ut i bidrag. Sammanlagt anordnades 145 projekt i form av seminarier och konferenser om aktuella ungdoms- och samhällsfrågor. Administrativa bidrag tillföll 57 internationella ungdomsorganisationer. Fonden gav även stöd till 37 publikationer eller utbildningsmaterial. bidrog med till fondens budget. De båda europeiska ungdomscentrumen i och i anordnade sammanlagt 47 seminarier för ungdomar, 6 ungdomsledarutbildningar, 12 språkkurser, 1 s.k. konsultativt möte och 2 symposier. I dessa aktiviteter deltog 2 022 ungdomar, varav 80 från . En nyhet för året var att två särskilda ungdomsledarutbildningar genomfördes för ungdomar från minoritetsgrupper respektive för unga romer. 5 Arbetet inom ramen för partsavtalen Vid sidan om den verksamhet som finansieras över den ordinarie budgeten har inom etablerats ett antal s.k. partsavtal. Dessa bygger på principen om frivillig anslutning. De medlemsländer som så önskar förbinder sig att delta i aktiviteter inom ramen för respektive avtal liksom att på för varje avtal föreskrivet sätt bidra till finansieringen. Det svenska deltagandet i filmstödsfonden Eurimages och det europeiska audiovisuella observatoriet bekostas av respektive . Avgifter till övriga partsavtal där är medlem utbetalas via budget. 5.1 på social- och hälsoområdet partsavtal på social- och hälsoområdet har två överordnade kommittéer, handikappkommittén (CD-P-RR) och hälsokommittén (CD- P-SP). Båda har etablerat en rad underordnade expertgrupper. En tredje verksamhetsgren, socialkommittén (CD-P-CS), har inte varit aktiv . tillämpas avtalet i ombildad form (jämför skr. 1996/97:140). deltar i partsavtalets handikappkommitté. Arbetet bedrivs förutom vid kommitténs ordinarie möten i expertgrupper. I en av dessa, som är inriktad på WHO:s internationella klassifikation för skada/sjukdom, funktionsnedsättning och handikapp, var representerat . 20:e möte hölls i Bled, , den 10 . Mötet behandlade bl.a. rapporter från följande fyra expertgrupper: strategigruppen för arbete för människor med funktionsnedsättning, gruppen för lagstiftning mot diskriminering av människor med funktionsnedsättning, gruppen för bedömning av personrelaterade kriterier för bidrag och personlig assistans avseende människor med funktionsnedsättning och slutligen den grupp som granskar hur den nya teknologin påverkar livskvaliteten för människor med funktionsnedsättning. har inte deltagit i någon av dessa expertgrupper. Kommittén beslutade föreslå ministerkommittén att en andra europeisk konferens för ministrar med ansvar för handikappfrågor skall anordnas av . Den första hölls i . Utgångspunkter för konferensen skulle vara: parlamentariska församlings rekommendation 1185 (1992) om handlingsprogram för människor med funktionsnedsättning, för delaktighet och jämlikhet för människor med funktionsnedsättning jämte den särskilde rapportören rapport om uppföljningen av standardreglerna, EU:s handikappresolution m.m. var också representerat i flera av hälsokommitténs expertgrupper, varav en (med undergrupperingar) behandlar olika aspekter av material som kommer i kontakt med livsmedel, en annan gäller aromämnen i livsmedel och en tredje kosmetikaprodukter. En svensk ledamot deltog i två möten med kosmetikagruppen, varvid gränsdragning mellan läkemedel och kosmetika diskuterades. Vidare pågår en genomgång av det vetenskapliga underlaget för växter som används i kosmetiska produkter. 5.2 har varit anslutet till konvention om utarbetandet av en europeisk farmakopé. Den innehåller kvalitetsnormer för läkemedelssubstanser och vissa färdiga läkemedel och har bindande giltighet i de länder som är anslutna till konventionen. Tjugosex länder i samt EU har ratificerat konventionen. EU deltar därmed som medlem vid mötena i . Dessutom deltar ytterligare fjorton länder samt WHO som observatörer. Bland observatörsländerna finns , och . har stor normgivande betydelse för läkemedels kvalitet. Den tillämpas av och läkemedelsindustrin vid registrering och kontroll av läkemedel samt av Apoteksbolaget vid beredning och hantering av läkemedel. Den första upplagan av trädde i kraft i . Den andra upplagan trädde i kraft i medlemsländerna och har sedan kompletterats med ett eller två häften med monografier (standarder) och föreskrifter . Den tredje upplagan trädde i kraft och gavs även den första tilläggsboken till den tredje upplagan ut. Totalt omfattar ca 1 300 monografier för läkemedelsråvaror, läkemedelsformer och bruksfärdiga läkemedel. Dessutom innehåller den generella analysmetoder. fastställdes 212 monografier (varav 105 var revisioner) för läkemedelsråvaror, läkemedelsformer och bruksfärdiga läkemedel samt 9 generella metodmonografier för införande i . Detta är ungefär samma volym som föregående år. Arbetet med framtagande och översättningar av Definitioner och regler för namngivning av färdiga läkemedel , där reviderat och harmoniserat EU:s tidigare regler, fortsatte och rörde då främst veterinära termer. genomfördes en ny prioritetsomgång inom Europasamarbetet. Beslut togs om vilka nya läkemedelsråvaror, läkemedelsformer och bruksfärdiga läkemedel man skall arbeta med . För svenskt vidkommande anses den medicinska betydelsen utgöra det viktigaste kriteriet att ta hänsyn till vid prioriteringen. En första genomgång av de äldre monografierna, i syfte att välja ut dem som behöver revideras och moderniseras, ägde också rum. var representerat av sina tre delegater vid årets samtliga tre kommissionsmöten. I de ca 30 expert- och arbetsgrupper som förbereder och bearbetar material som skall ingå i farmakopén medverkade 20 svenska företrädare hämtade från , , läkemedelsindustrin och Apoteksbolaget. De olika experterna ansvarar för ett omfattande experimentellt förarbete på sina respektive laboratorier. Verksamheten samordnas i av resultatenheten Standardisering vid och Svenska farmakopékommittén. Samarbetet mellan representanter för och de amerikanska respektive japanska farmakopéerna avseende harmonisering av monografier fortsatte . påbörjades ett försök till harmonisering av farmakopéernas generella metoder. i är även samordnare för samarbetet mellan de nationella läkemedelskontrollerna i , inom vilket deltog i flera kollaborativa studier som hade anknytning både till kontrollarbetet och farmakopéarbetet. Denna praktiska samverkan är mycket viktig för att åstadkomma en gemensam, enhetlig syn på läkemedels kvalitet. Det utökade laborativa samarbetet har även lett till att alla laboratorier i har påbörjat en uppbyggnad av kvalitetssäkrande rutiner för att stärka det ömsesidiga förtroendet länderna emellan. I sker denna kvalitetssäkringsuppbyggnad i samverkan mellan kontrollaboratorierna och farmakopélaboratoriet. En farmakopédag genomfördes i , där intressenter informerades om det pågående arbetet och nyheter inom . Dagen var välbesökt med deltagare från läkemedelsindustrin, Apoteksbolaget, , och . Resultatet av en enkät visade att initiativet var mycket uppskattat och att deltagarna är intresserade av att det återkommer regelbundet, helst . 5.3 sociala utvecklingsfond sociala utvecklingsfond bildades ursprungligen, , som ett instrument för att möta dåtidens flyktingsituation men är även inriktad på att medverka till att lindra verkningarna av naturkatastrofer samt att finansiera infrastruktur-, sysselsättnings- och bostadsbyggnadsprojekt i regioner där sådana investeringar är av socialt värde. har även ett antal utbildnings- och sjukvårdsprojekt finansierats. /98 var samtliga medlemsländer utom , , , , (f.d. jugoslaviska republiken ), , , , , , , , och anslutna till sociala utvecklingsfonden. anslöt sig dock . Härutöver är Heliga Stolen medlem. Den socialistiska federativa republiken var associerad medlem 1991. Ytterligare central- och östeuropeiska länder har visat intresse att bli medlemmar. Fonden använder den europeiska valutaenheten ecu i sin redovisning (1 ecu = /98). På grund av den tidiga tidpunkten för överlämnandet av denna skrivelse till kan inga fastställda belopp lämnas för fondens verksamhet . Redan nu kan dock sägas att utlåningen ökade kraftigt. Beloppet för godkända låneansökningar var således det högsta i fondens historia, 2 153 miljoner ecu. Härav avsåg 1 543 miljoner ecu den för fonden nya verksamheten med s.k. globala lån. Följande redovisning gäller därför i huvudsak . Den totala balansomslutningen /97 var 9 183 miljoner ecu och överskott uppgick till 86 miljoner ecu. vinst beräknas bli av samma storleksordning. har fonden bedrivit en omfattande översyn i syfte att förbättra sin finansförvaltning, låneverksamhet, projektuppföljning och internadministration. Ett övergripande mål är att sätta de sociala aspekterna i centrum. beslöt att fondens arbete bör intensifieras, särskilt vad avser lån till sociala projekt och till åtgärder som kan skapa sysselsättning. Detta har tagits till intäkt för en väsentlig expansion av verksamheten, bl.a. avseende den geografiska omfattningen av områden i vilka lån kan lämnas till sysselsättningsskapande projekt. Nya stadgar för verksamheten trädde i kraft . inträdde i fonden . Vår andel i kapitalet uppgår till ca 36 miljoner ecu, vilket motsvarar av medlemsländernas insatser. Av detta belopp har 3,9 miljoner ecu betalats in och 32,1 miljoner ecu är ett garantiåtagande. har varit pådrivande i de senaste årens arbete med att förbättra fondens verksamhet. Målsättningen har bl.a. varit att utlåningen skall få en bättre geografisk fördelning och koncentreras till de socialt mest angelägna projekten, att en större andel av vinsten skall användas för lån på särskilt fördelaktiga villkor samt att flera länder skall ansluta sig. En första låneansökan från ett svenskt organ bereds . I syfte att stärka kapitalbasen och att kunna integrera länderna i i verksamheten utökades fondens kapital mycket kraftigt. De central- och östeuropeiska staternas behov ställer fonden inför nya och större uppgifter såväl vad gäller risktagande som projektplanering och administration. har uttryckt starka önskemål om att fonden skall delta i återuppbyggnaden i f.d. , främst i . Lån på särskilt fördelaktiga villkor har också lämnats till projekt där. Utlåningen till är dock ännu blygsam men kan förväntas öka . Medlemsstaternas insatser uppgick till sammanlagt 1 318 miljoner ecu i form av inbetalda medel, garantiåtaganden och vinstmedel som tillförts enskilda medlemsländer. Härtill kommer att fonden vid utgången av 1996 hade reserver och vinstmedel på 601 miljoner ecu. Med dessa medel som bas kan fonden på jämförelsevis fördelaktiga villkor ta upp lån på den internationella kapitalmarknaden. Fonden bedöms av det Standard & Poors ha högsta kreditvärdighet, AAA, för sin långsiktiga upplåning. Lånen förmedlas sedan till projekt i medlemsländerna med den inriktning som beskrivits ovan. En liten del av utlåningen har skett på speciellt fördelaktiga villkor. Denna subventionerade utlåning, som äger rum genom en särskild för ändamålet inrättad lånefond, bekostas av en del av fondens vinstmedel. Sedan sin tillkomst och till slutet av har fonden finansierat projekt i medlemsländerna om totalt 9 943 miljoner ecu. /97 utestående lån uppgick till 5 705 miljoner ecu. De största låntagarna (1987 1996) har varit (av lånemedlen), (), (), (), () och (). De ändamål som fått mest lån är åtgärder för flyktingar och migranter, lån i samband med infrastrukturinvesteringar, bostadsbyggande samt landsbygdsutveckling. 5.4 Pompidougruppen för narkotikafrågor Pompidougruppen inrättades i huvudsak som ett forum för erfarenhetsutbyte i . Initiativet togs av den dåvarande franske presidenten och var ett svar på det växande narkotikaproblemet i . Gruppen hade ingen formell status men blev då en samarbetsgrupp inom . Ursprungligen fanns 16 medlemmar men antalet har ökat och uppgick till 28. Samarbetet omfattar de flesta västeuropeiska staterna samt flera stater i . Andra central- och östeuropeiska länder inbjuds att på ad hoc-basis delta i olika aktiviteter anordnade av Pompidougruppen. Den har ställt medel till förfogande för att underlätta dessa länders deltagande i konferenser, symposier och andra möten som arrangeras av gruppen. Verksamheten i Pompidougruppen rör såväl förebyggande insatser i syfte att minska efterfrågan på narkotika som insatser inom kontrollpolitikens område. Samarbetet är således tvärsektoriellt. De ministrar som ansvarar för samordningen av narkotikafrågor möts och beslutar då om inriktningen fram till nästa ministermöte. sammanträder representanter för medlemsländerna (s.k. permanenta korrespondenter) för att besluta om konkreta åtgärder och för att rapportera om pågående och planerade insatser i respektive länder. Vid ministermötet antogs programmet för Pompidougruppens arbete . Det nya programmet betonar vikten av efterfrågedämpande insatser och av att den tvärsektoriella inriktningen behålls. deltar aktivt, bl.a. genom medverkan i det omfattande epidemiologiska samarbete som pågår. I detta ingår en europeisk skolundersökning av elevers drogvanor som leds och samordnas av det för alkohol- och narkotikaupplysning (CAN). Rapporten presenterades och en uppföljande studie är planerad att genomföras . Vidare har ett särskilt tränings- och utbildningsprogram för personer verksamma inom narkotikaområdet i pågått . Projektet avslutades och skall nu utvärderas. har tillsammans med och EU:s PHARE-program varit huvudbidragsgivare. Utöver ovanstående genomfördes möten i olika arbetsgrupper rörande bl.a. gravida missbrukare, polissamarbete, tullsamarbete samt insatser mot syntetiska droger. 5.5 Filmstödsfonden Eurimages etablerade genom ett partsavtal en europeisk fond för stöd till filmproduktion, kallad Eurimages . Fonden hade 24 medlemmar /98. Fonden förfogade över ca . De länder som deltar i partsavtalet bidrar till finansieringen i relation till sin storlek. bidrag, som utbetalas av , uppgick till ca . Verksamheten utvärderades och och resultatet kommer att redovisas . En grundförutsättning för att erhålla stöd är att minst tre medlemsländer samproducerar. kommer fonden att vara öppen även för samproduktioner mellan två medlemsländer. Maximalt finansieras av ett projekts budget. Stöd utgår inte bara till spelfilm utan också i vissa fall till dokumentärfilm. Länder som inte deltar i EU:s Media II-program kan få stöd även till distribution liksom till biografer som förbinder sig att visa europeisk film. erhöll 79 projekt bidrag från Eurimages till ett sammanlagt belopp av . Två svenska projekt fick bidrag till ett sammanlagt värde av . 5.6 Kommissionen för demokrati genom lag Den europeiska kommissionen för demokrati genom lag () bildades i . Den etablerades på italienskt initiativ under överinseende och är knuten till genom ett partsavtal. Kommissionen, som är sammansatt av experter i statsrätt utsedda av respektive lands regering, skall bl.a. verka för att sprida information om de olika rättssystemen i medlemsstater liksom även i de icke-medlemsstater som samarbetar med kommissionen. Svensk ledamot är justitieombudsmannen . Till kommissionens viktigare uppgifter hör att, som expertorgan och på begäran, bistå de före detta kommunistiska staterna i vid utarbetandet av nya demokratiska konstitutioner, baserade på grundläggande principer. Samarbetet bedrivs så att mindre grupper av kommissionsmedlemmar, med ansvar för ett visst land, granskar och successivt reviderar upprättade lagförslag. Ofta följs arbetet upp med besök i landet i fråga. Kommissionens verksamhet har satt åtskilliga spår i de nya konstitutioner som antagits. arbetade kommissionen bl.a. med konstitutionella frågor i och ett flertal andra stater. 5.7 Det europeiska audiovisuella observatoriet Det europeiska audiovisuella observatoriet etablerades 1992 som ett utvidgat partsavtal inom . är medlem sedan starten. Observatoriet, med placering i , har till uppgift att främja spridning av information om den audiovisuella industrin (film, TV och video) i . Det svarar för insamling och bearbetning av data från ett nätverk av europeiska organisationer och fungerar som ett informationscenter för hela det audiovisuella området. Bland annat utges en statistisk årsbok om den audiovisuella sektorn i . Genom beslut i ministerkommittén tog observatoriet steget från en fyraårig försöksperiod (1993 96) till en reguljär verksamhet. 5.8 Nord/Sydcentrum anordnade i nära samarbete med EU en kampanj om nord sydfrågor. Arbetet med kampanjen ledde till att Nord/Sydcentrum (Europeiskt centrum för globalt ömsesidigt beroende och solidaritet) året därpå etablerades genom ett partsavtal. /98 hade centret 16 medlemmar. deltar som enda central- och östeuropeiska land. Bland stater som står utanför kan nämnas , , och . Centret har sitt säte i , i lokaler bekostade av portugisiska staten. Det skall fungera som ett ramverk för europeiskt samarbete i syfte att öka medvetandegraden hos allmänheten om nord sydfrågor i ett globalt perspektiv och främja solidaritet i linje med mål och principer. Centret betraktas ofta som organisationens fönster mot världen utanför . Finansieringen bygger dels på uttaxering från medlemsstaterna för att täcka administrativa kostnader, dels på frivilliga bidrag som i huvudsak kommer från EU och används till programverksamheten. Nord/Sydcentret agerar utifrån en ovanlig samarbetsstruktur, kallad kvadrilog, i vilken ingår representanter för medlemsstaternas regeringar, parlamentariker, regionala och lokala myndigheter samt enskilda organisationer. diskuterades anordnandet av en eventuell andra nord sydkampanj, efter den manifestation som blev inkörsporten till centrets upprättande. beslutades att en ny kampanj skall genomföras, med invigning vid Europarådsdagen på världsutställningen i och avslutning i samband med organisationens 50-årsjubileum . Kampanjen, som bl.a. stöds av den parlamentariska församlingen, har mot fattigdom och social utslagning som tema och skall finansieras genom frivilliga bidrag. 6 Förteckning över medlemsländer (f.d. jugoslaviska republiken ) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1997/98:85 Redogörelse för verksamheten inom .