prop · GL031D6 · 1998-01-01 00:00:00 — Detta gäller inte minst kärnvapenområdet. Den för en liten stat unika kunskap som besitter har varit en förutsättning för den respekt som landet åtnjutit i detta sammanhang. Regeringen avser även fortsättningsvis ta initiativ inom nedrustningsområdet. kommer som ett led i det svenska nedrustningsarbetet att genomföra ett seminarium i syfte att studera förutsättningarna för ett eventuellt verifikationssystem för ett avtal om förbud mot produktion av klyvbart material. Regeringen har jämfört med den bedömning av verksamheten som gjordes i anslutning till myndighetens fördjupade anslagsframställning som lämnades också beräknat ett engångsbelopp, för sanering efter forskning kring explosivämnen i Ursvik, som överförts från medel som tidigare inplanerats för Försvarsmakten. Det är avsikten att eventuella medel för sanering som inte förbrukas skall återföras till Försvarsmakten. Slutsatser Resultatet av verksamheten under /96 har varit gott såväl verksamhetsmässigt som ekonomiskt. De mål som regeringen har satt upp för verksamheten under /96 har uppnåtts. Regeringen beräknar medlen för till . 7.9 Anslag D 5 D 5. 1 Anslag s- sparan de 2 921 Därav 1996 Utgift 27 540 Utgifts - progno s 30 000 1998 Förslag 31 773 1999 Beräkna t 32 755 2000 Beräkna t 33 770 1 Beloppen anges i tusental kronor Flygtekniska försöksanstalten är en i huvudsak avgiftsfinansierad myndighet med uppgift att främja utvecklingen av flygtekniken inom landet. Flygtekniska försöksanstalten är riksmätplats för tryck enligt förordningen (1989:527) om riksprovplatser och riksmätplatser. Flygtekniska försöksanstalten finansieras med avgiftsinkomster och anslag. Verksamheten leds av en styrelse med fullt ansvar. Regeringens överväganden Resultatinformation Flygtekniska försöksanstaltens omsättning uppgick för /96 till , en ökning på 12-månadersbasis från föregående budgetår med . Resultatet ökade från en nollnivå till . Verksamheten var under budgetåret uppdelad på följande verksamhetsgrenar: Gemensamt, Aerodynamik, Struktur- och materialteknik, Flygsystemteknik, Akustik, Vindenergiverksamhet. Flygtekniska försöksanstalten har under /96 följt upp och ytterligare reducerat verksamhetens omkostnader. Sammantaget bedömer Flygtekniska försöksanstalten att en årlig nettokostnadsbesparing på uppnåtts. Den försvarsanknutna verksamheten på aerodynamiksidan dominerades under /96 av arbeten med anknytning till flygplan JAS 39 . Verksamheten inom teknikområdet struktur- och materialteknik har bl.a. omfattat fortsatta arbeten med utveckling av ny krigsreparationsteknik för JAS 39 . Verksamheten inom teknikområdet flygsystem har omfattat luftstridssimulering, flygdynamik och människa/maskinsamverkan samt flygets miljöpåverkan. Flygtekniska försöksanstaltens analysverktyg för ljud- och vibrationsutbredning har tillämpats i uppdrag för bl.a. 2000 och 5. Inom ramen för ett program av har Flygtekniska försöksanstalten varit projektledare för ett samarbetsprojekt avseende aktiv bullerkontroll för lätta tågvagnar. Den statliga vindenergiforskningen bedrivs i konsortieform under ledning av Flygtekniska försöksanstalten. Arbetet med att utvidga vindkraftsforskningen mot övriga har under /96 enligt försöksanstalten varit framgångsrikt. BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 137 363 136 310 1 053 101 varav 1996 96 866 92 874 3 992 104 Prognos 1997 115 500 114 400 1 100 101 Budget 1998 120 000 119 000 1 000 101 Beräknat 1999 125 000 Beräknat 2000 130 000 Regeringens förslag Regeringen föreslår att godkänner inriktningen av Flygtekniska försöksanstaltens investeringsplan för enligt följande. (MILJONER KRONOR) TOTAL KOSTNA D PROGNO S 1997 BUDG ET 1998 BERÄKN AT 1999 BERÄKN AT 2000 Investering ar - Ställbar dysa till T 1500 - Kompress or- anläggnin g - Simulerin gs-center - Övriga objekt 15,0 Summa invester- ingar 171,4 45,9 75,8 20,0 20,0 Finansierin g - lån 20,0 Summa finansiering 171,4 45,9 75,8 20,0 20,0 Slutsatser Regeringen bedömer att verksamheten under /96 har genomförts med gott resultat. Regeringen beräknar medlen för Flygtekniska försöksanstalten till . 7.10 Anslag D 6 D 6. STÖD TILL FRIVILLIGA FÖRSVARS- ORGANISATIONER INOM TOTALFÖRSVARET Därav 1996 Utgift 83 336 Utgifts - progno s 98 770 1998 Förslag 101 971 1999 Beräkna t 101 971 2000 Beräkna t 101 971 1 Beloppen anges i tusental kronor 2 anslaget G 15 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret Anslaget omfattar kostnader för stöd till den verksamhet som anges i förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. Härutöver tilldelas de frivilliga försvarsorganisationerna för sin utbildningsverksamhet medel från anslagen A 1 Försvarsmakten, B 3 Befolkningsskydd och räddningstjänst samt B 6 Hälso- och sjukvård m.m. tilldelas medel genom en anslagspost under anslaget B 3 Befolkningsskydd och räddningstjänst. Regeringens överväganden Resultatinformation De frivilliga försvarsorganisationer som anges i bilaga till förordningen om frivillig försvarsverksamhet får bidrag för den del av deras verksamhet som främjar totalförsvaret och som omfattar ledning och administration, försvarsupplysning och rekrytering. Verksamhet som finansieras med statsbidrag omfattas inte av bestämmelserna i förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisning. Härav följer att årsredovisningar och anslagsframställningar inte lämnats i enlighet med föreskrifterna i nämnda förordning. I enlighet med vad regeringen redovisar skrivelse disponerar och fördelar myndigheterna Försvarsmakten och medlen för stöd till de frivilliga försvars- organisationerna. Från och med ingår även medel för stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. Medlen ges i form av statsbidrag. Slutsatser tilldelas de frivilliga försvarsorganisationerna för stöd till verksamheten. För utbildningsverksamheten bedöms avdelas, varav från anslag inom det civila försvaret och från anslag inom det militära försvaret. Regeringen har även skrivelse behandlat de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet i avsnitt 8. 8 Ändringar i lagen om statligt personskadeskyd Regeringens förslag Minimibeloppen i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd för beräkning av sjukpenningunderlag och livränteunderlag, liksom för beräkning av underlag för den särskilda sjukpenningen, höjs för dem som omfattas av bestämmelserna om längre grundutbildning än enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. För dem återinförs också rätten till ersättning för nödvändiga kostnader för läkarvård, sjukvårdande behandling, sjukhusvård samt läkemedel. Skälen för regeringens förslag Bakgrund Lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd gäller ersättning av staten vid personskada till bl.a. den som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller inställer sig till mönstring, eller annan uttagning enligt den lagen eller till antagningsprövning enligt lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning. När begreppet totalförsvarspliktiga används i det följande avses även kvinnor som fullgör utbildning med stöd av lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning. Personskadeskyddet är avsett att ge de totalförsvarspliktiga ett motsvarande skydd som förvärvsarbetande har. Skyddet gäller inklusive fritid och övningsuppehåll. En totalförsvarspliktig har under sin tjänstgöringstid rätt att behålla sina förmåner enligt förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga även när han eller hon är sjuk. Bland förmånerna ingår fri hälso- och sjukvård. Även efter utryckningsdagen har en totalförsvarspliktig som vid tiden för utryckning får sluten vård vid vårdinrättning alltjämt rätt till sådan fri sjukvård under därefter. Däremot har en totalförsvarspliktig han eller hon är inkallad, den s.k. skyddstiden, inte någon rätt till sjukpenning enligt lagen om statligt personskadeskydd. En totalförsvarspliktig har vanligtvis inte heller någon rätt till sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Sjukpenning enligt lagen om statligt personskadeskydd utges först efter skyddstidens utgång. Hel sjukpenning utges, efter avdrag med en karensdag, av sjukpenningrundande inkomst. utges sjukpenningen av sjukpenninggrundande inkomst efter avdrag med en karensdag (prop. 1996/97:63, bet. 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273). Sjukpenninggrundande inkomst är den inkomst som den sjuke kan antas få. Många totalförsvarspliktiga rycker dock in till grundutbildning innan de hunnit få arbete och inkomster. Den sjukpenninggrundande inkomsten kommer därför i stället att bestämmas med hjälp av vissa minimibelopp kopplade till den skadades ålder, vilket innebär att endast en låg ersättning utges. Utredningen om totalförsvarspliktigas sociala och ekonomiska situation lämnade i ett betänkande (SOU 1996:18) bl.a. vissa förslag till förbättringar i personskadeskyddet för totalförsvarspliktiga. Frågan om förändringar av personskadeskyddet har också drivits av värnpliktsrörelsen och behandlades i det sammanhanget bl.a. på Värnpliktskongressen i . Även har uttryckt att förbättringar bör göras av ersättningen som utges vid skador. Regeringen uppdrog åt Försvarsmakten och att dels göra en kartläggning av de totalförsvarspliktigas personskador som inträffat efter , dels redovisa förslag på förbättringar i ersättningssystemet samt kostnaderna för förändringarna. Försvarsmakten inkom med en skrivelse till regeringen och inkom med en skrivelse . Båda myndigheterna har föreslagit att en fördjupad analys görs av behovet av förändringar inom ersättningssystemet. Myndigheterna har även lämnat förslag till förändringar av ersättningssystemet. Såväl som har medverkat i arbetet med skrivelserna. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av arbetsskadeförsäkringen. Enligt direktiven (1997:91) skall utredaren i det sammanhanget även se över personskadeskyddet för de totalförsvarspliktiga. Uppdraget skall vara avslutat . Regeringen anförde 1996, att den avsåg att återkomma med förslag om förbättringar i de totalförsvarspliktigas personskadeskydd. Vikten av att arbetet med förändringar av personskadeskyddet skyndsamt fullföljs betonades i riksdagsbehandlingen (bet. 1996/97:FöU1). Försvars-makten och har lämnat förslag till förändringar. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns anledning att redan nu föreslå vissa förändringar av reglerna om ersättningsunderlaget för sjukpenning och livränta samt ersättning för vissa nödvändiga kostnader för läkarvård m.m. för de totalförsvarspliktiga. I beredningen av det förslag som regeringen nu förelägger har Försvarsmakten och lämnat synpunkter under hand. Nuvarande ordning Lagen om statligt personskadeskydd tillämpas, såsom nämnts, bl.a. på den som tjänstgör enligt lagen om totalförsvarsplikt eller inställer sig till mönstring, eller annan uttagning enligt den lagen eller till antagningsprövning enligt lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning. Begreppet skada innefattar enligt lagen om statligt personskadeskydd både olycksfallsskada och sjukdom (prop. 1976/77:64, s. 127). Enligt 10 § lagen om statligt personskadeskydd lämnas ersättning för sjukdom, bestående nedsättning av arbetsförmågan och dödsfall. Personskadeskyddet omfattar enligt 6 § skada som har ådragits . Med skyddstid avses enligt 4 § den tid som löper mellan det att den första färden påbörjats till inställelsen till dess att den sista färden från verksamheten avslutats. I 7 och 8 §§ har vissa presumtionsregler intagits för när en skada skall anses ha uppkommit. Reglerna innebär att om någon har varit utsatt för ett olycksfall , skall skada som han eller hon då ådragit sig anses vara orsakad av olycksfallet, om övervägande skäl talar för det. Om skada till följd av annat än olycksfall visar sig efter skyddstiden skall den anses vara ådragen om verksamheten skäligen kan antas ha väsentligt bidragit till skadan. Vid bestämmandet av sjukpenning tillämpas vissa i 10 § lagen om statligt personskadeskydd angivna bestämmelser i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Enligt 3 kap. 1 § lagen om arbetsskadeförsäkring har den som är sjukförsäkrad enligt lagen om allmän försäkring vid arbetsskada rätt till samma förmåner från sjukförsäkringen som vid annan sjukdom. Hel sjukpenning utges enligt 3 kap. 4 § lagen om allmän försäkring, efter en karensdag, av den sjukpenninggrundande inkomsten dividerat med 365. Såsom tidigare nämnts utges hel sjukpenning av sjukpenninggrundande inkomst. Sjukpenninggrundande inkomst är enligt 3 kap. 2 § lagen om allmän försäkring den årsinkomst som den försäkrade tills vidare kan antas få. Det är dock vanligt förekommande att totalförsvarspliktiga inte har haft något arbete varför det inte går att fastställa någon sjukpenninggrundande inkomst. I stället får ett sjukpenningunderlag enligt 12 § lagen om statligt personskadeskydd bestämmas med hjälp av de regler om vissa minimibelopp kopplade till den skadades ålder som återfinns i 4 kap.10 § andra stycket lagen om arbetsskadeförsäkring. Sjukpenningunderlaget får inte beräknas till lägre belopp än vad som motsvarar två gånger basbeloppet för tid , basbeloppet för tid och basbeloppet för tid från och med . Bestämmelserna i 12 § omfattar den som har skadats under grundutbildning som är längre än . Sjukpenning och livränta utges enligt 11 § andra stycket lagen om statligt personskadeskydd inte . Även såvitt gäller bestämmandet av livränta tillämpas vissa i 10 § lagen om statligt personskadeskydd angivna bestämmelser i lagen om arbetsskadeförsäkring. Den som genom arbetsskada fått sin förmåga att skaffa inkomst genom arbete nedsatt med minst en femtondel har enligt 4 kap. 1 § lagen om arbetsskadeförsäkring rätt till ersättning i form av livränta, såvida den årliga förlusten inte understiger en fjärdedels basbelopp. Livränteunderlaget bestäms enligt 4 kap. 5 § lagen om arbetsskadeförsäkring på samma sätt som den sjukpenninggrundande inkomsten enligt 3 kap. 2 § lagen om allmän försäkring. Om det inte går att fastställa någon sjukpenninggrundande inkomst får även för livräntan reglerna i 4 kap. 10 § andra stycket lagen om arbetsskadeförsäkring om vissa minimibelopp kopplade till den skadades ålder tillämpas. Enligt 13 § lagen om statligt personskadeskydd kan en särskild sjukpenning utges om en totalförsvarspliktig under grundutbildning som är längre än har ådragit sig sjukdom , utryckningsmånaden eller den efterföljande månaden och denna sjukdom nedsätter den sjukes förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete med minst en fjärdedel. Denna form av sjukpenning utges vid sjukdom som på grund av bestämmelserna i 6-8 §§ inte täcks av lagens övriga ersättningsbestämmelser. Om den sjuke har rätt till annan ersättning enligt lagen om statligt personskadeskydd, sjukpenning enligt lagen om arbetsskadeförsäkring eller sjukpenning enligt 3 kap. lagen om allmän försäkring, utges den särskilda sjukpenningen endast om den är högre. Hel särskild sjukpenning utges som annan sjukpenning till av den sjukpenninggrundande inkomsten dividerat med 365. Den särskilda sjukpenningen kommer i likhet med sjukpenningen enligt lagen om allmän försäkring att utges av den sjukpenninggrundande inkomsten. Ersättningsunderlaget för särskild sjukpenning bestäms alltid enligt reglerna i 4 kap. 10 § lagen om arbetsskadeförsäkring. Överväganden Det är av stor betydelse att medborgarna känner ansvar för och efter förmåga medverkar till försvar. Detta tillgodoses bäst genom ett system med plikttjänstgöring. Under tjänstgöringen utsätts dock de totalförsvarspliktiga för vissa risker som de i annat fall inte skulle utsättas för. Det är därför viktigt att utbildningen genomförs på ett sådant sätt att riskerna så långt det är möjligt minimeras. När en olycka trots vidtagna åtgärder ändå inträffar är det angeläget att reglerna om personskadeskydd kan ge ett gott skydd för den som drabbas av en skada. En viktig del av personskadeskyddet är rätten till sjukpenning. Vissa förändringar som gjordes bl.a. i lagen om arbetsskadeförsäkring och i lagen om allmän försäkring, har medfört sänkt ersättningsnivå för sjukpenning som utges i samband med skador. De förändringar som gjorts har gällt de totalförsvarspliktiga på samma sätt som arbetstagare m.fl. togs även vissa ersättningar för sjukvårdskostnader bort. Enligt regeringens uppfattning är det angeläget att personskadeskyddet förbättras för de totalförsvarspliktiga. Utredningen om totalförsvarpliktigas sociala och ekonomiska situation föreslog att de totalförsvarspliktiga som drabbas av skador får en bättre sjukpenning och att de ändringar som gjordes tas bort såvitt gäller de totalförsvarspliktiga. Den särskilde utredare som fått i uppdrag att se över arbetsskadeförsäkringen skall, som tidigare nämnts, även se över personskadeskyddet för de totalförsvarspliktiga. Uppdraget skall vara avslutat . Försvarsmakten och har föreslagit en rad olika förändringar, varav bl.a. den att beloppet för sjukpenningunderlaget höjs. Regeringen anser att det är nödvändigt att vissa förbättringar av de totalförsvarspliktigas ersättningsskydd genomförs . Enligt det förslag som lämnats av Försvarsmakten och bör sjukpenningunderlaget grunda sig på fyra basbelopp för den som är , fyra och ett halvt basbelopp för den som är och fem basbelopp för den som fyllt . Regeringen anser att den föreslagna höjningen av antalet basbelopp ger en god förbättring av sjukpenningen för den som före fullgörandet av grundutbildningen inte har haft möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. I 12 § lagen om statligt personskadeskydd bör därför göras en ändring av innebörd att för den som omfattas av bestämmelserna om längre grundutbildning än enligt lagen om totalförsvarsplikt och som har skadats under sådan utbildning, får sjukpenningunderlaget inte beräknas till lägre belopp än vad som motsvarar fyra gånger basbeloppet för tid , basbeloppet för tid och fem gånger basbeloppet för tid från och med . Såsom har nämnts finns enligt 13 § lagen om statligt personskadeskydd även en rätt till särskild sjukpenning för den som under grundutbildning som är längre än har ådragit sig sjukdom som efter skyddstidens slut sätter ned hans förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete med minst en fjärdedel. Detsamma gäller vid sjukdom som har ådragits under utryckningsmånaden eller månaden efter denna. Även i denna bestämmelse bör göras en ändring som innebär att den särskilda sjukpenningen skall beräknas på ett underlag som uppgår till de belopp som motsvarar fyra gånger basbeloppet, basbeloppet samt fem gånger basbeloppet för de olika ålderskategorierna. Såsom tidigare redovisats skall även för livränta reglerna om vissa minimibelopp i 4 kap. 10 § andra stycket lagen om arbetsskadeförsäkring tillämpas, om det inte går att fastställa någon sjukpenninggrundande inkomst för den skadade. Det är inte lämpligt att underlaget för livränta beräknas till ett lägre belopp än underlaget för sjukpenning. Därför bör i 12 § lagen om statligt personskadeskydd göras en sådan ändring att även livränteunderlaget bestäms till de antal basbelopp för de olika ålderskategorierna som föreslagits gälla vid bestämandet av sjukpenningunderlaget. Rätten till ersättning för vissa sjukvårdskostnader enligt lagen om arbetsskadeförsäkring och därigenom motsvarande ersättning enligt lagen om statligt personskadeskydd för sådana kostnader som uppkommer efter skyddstiden upphörde . Regeringen anser att totalförsvarspliktiga som genomgår den längre grundutbildningen bör få samma ersättning som utgavs före . I lagen om statligt personskadeskydd bör därför införas en ny bestämmelse av innebörd att den som omfattas av bestämmelserna om längre grundutbildning än enligt lagen om totalförsvarsplikt och som har skadats under sådan utbildning äger efter skyddstidens utgång, rätt även till ersättning för nödvändiga kostnader för läkarvård, sjukvårdande behandling, sjukhusvård samt läkemedel av högst . I kostnader för vård skall inräknas nödvändiga kostnader för resor. Regeringen beräknar att kostnaderna för förbättringarna uppgår till (se vidare avsnitt 4.14). De nya reglerna bör träda i kraft . 9 Ändring i lagen om tullfrihet m.m Regeringens förslag I tullfrihetslagen föreslås en ändring av innebörd att regeringen får meddela föreskrifter om tullfrihet även för varor från ett land utanför EU som förtullas för och som skall användas för militärt ändamål. Skälen för regeringens förslag Regeringen får enligt 7 § första stycket 3 lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. meddela föreskrifter om tullfrihet för varor som förtullas för Försvars- makten eller för och som skall användas för militärt ändamål eller varor som skall användas i landet för tillverkning eller underhåll av produkter för sådant ändamål. Bestämmelsen trädde i kraft . Enligt 8 a § förordningen (1994:1605) om tullfrihet m.m. gäller tullfrihet för varor som förtullas för Försvarsmakten eller för och som skall användas i det militära försvaret och utgör krigsmateriel enligt förordningen (1992:1303) om krigsmateriel eller avses i 1 § förordningen (1994:2060) om strategiska produkter. Tullfrihet gäller också för varor som skall användas i landet för tillverkning eller underhåll av produkter för svenskt militärt ändamål. Denna bestämmelse trädde i kraft . Bakgrunden till bestämmelserna var att i och med medlemskapet i EU inte längre kunde tillämpa den ordning för tullfrihet i fråga om import av försvarsmateriel som tidigare hade gällt i (prop. 1995/96:12 och 57, bet. 1995/96:SkU17, rskr. 1995/96:120). All handel mellan medlemsstaterna inom EU är i princip fri och man har gemensamma tullar mot tredje land. 1b öppnar dock en möjlighet för medlemsländerna att bl.a. hålla den egna importen av försvarsmateriel från tredje land fri från tull. Enligt artikeln får således varje medlemsstat vidta de åtgärder som den anser nödvändiga för att skydda sina väsentliga säkerhetsintressen i fråga om tillverkning av eller handel med vapen, ammunition och krigsmateriel. Sådana åtgärder får dock, enligt vad som sägs i artikeln, inte försämra konkurrensvillkoren på den gemensamma marknaden vad gäller varor som inte är avsedda speciellt för militära ändamål. Frågan om tullfrihet var föranledd av en anmälan av till och hade beretts av en arbetesgrupp inom . Mot bakgrund av att även är en sådan myndighet som hanterar försvarsmateriel som skall användas för militärt ändamål, har inom (Försvars-departementet) utarbetats en promemoria med förslag att föreskrifter om tullfrihet får meddelas även för varor som förtullas för och som skall användas för militärt ändamål. , , och har getts tillfälle att yttra sig över promemorians lagförslag. De har inte haft något att erinra mot promemorieförslaget. Såvitt avser bestämmelsen i 7 § tullfrihetslagen får som nämnts föreskrifter om tullfrihet bl.a. meddelas för varor som förtullas för Försvarsmakten eller för och som skall användas för militärt ändamål. Även är en sådan myndighet som hanterar försvarsmateriel som skall användas för militärt ändamål. I 7 § första stycket 3 bör därför en ändring göras av innebörd att regeringen får meddela föreskrifter om tullfrihet även för varor som förtullas för och som skall användas för militärt ändamål. Ändringen bör träda i kraft . Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. kan formellt sett anses höra till Lagrådets granskningsområde. Den föreslagna ändringen, att låta ytterligare en myndighet omfattas av bestämmelserna om tullfrihet, är dock av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 6