prop · GL03151D1 · 1998-01-01 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Intjänade men inte fastställda pensionspoäng Enligt antagna riktlinjer skall, som ovan nämnts, nuvarande regler för tillgodoräknande av ålderspensionsrätt i form av pensionspoäng i huvud- sak fortsätta att gälla. Även fortsättningsvis skall således pensionspoäng tillgodoräknas den försäkrade på grundval av inkomster av an- ställning och inkomster av annat förvärvsarbete, dvs. pensionspoäng skall fastställas på grundval av den pensionsgrundande inkomsten. Också den s.k. 30-årsregeln respektive 15-årsregeln skall alltjämt tillämpas vid beräkning av tilläggspension i form av ålderspension. Till grund för beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten läggs den försäkrades taxering för statlig inkomstskatt. Den pensionsgrundande inkomsten fastställs först i slutet av fastställelseåret, vilket innebär att även pensionspoängen tillgodoräknas först efter det att den pensionsgrundande inkomsten tjänats in. I praktiken får fastställelseåret uppgift från skattemyndigheten om den fastställda pensionsgrundande inkomsten och i samband med detta beräknas pensionspoängen. Detta innebär att när ålderspensionen tas ut är pensionspoängen för året före normalt okänd. Detsamma gäller vid beräkning av pension kommande år om den försäkrade fortsätter att arbeta och inte har fyllt . Om den försäkrade tillgodoräknats pensionspoäng för färre än och därför skall få sin ATP-baserade ålderspension reducerad, är det också okänt med hur många 30-delar pensionen skall minskas. För att pensionen redan från början skall kunna beräknas så korrekt som möjligt kan beräkningen enligt nuvarande regler göras med antagande av att var med pensionspoäng. Detta sker med stöd av 20 kap. 2 a § AFL. Fram till dess att det har blivit känt om det skall tillgodoräknas pensionspoäng, betalas pensionen ut med ett provisoriskt beräknat belopp. När pensionspoängen för det året senare tillgodoräknas, räknas pensionen om och eventuellt för lite utbetald pension för mellantiden betalas ut. 20 kap. 2 a § AFL innehåller generella bestämmelser som ger försäk- ringskassan möjlighet att fatta provisoriska beslut bl.a. om det står klart att rätt till ersättning föreligger men ersättningens belopp inte kan bestämmas utan betydande dröjsmål. För sådan ersättning får föreskrivas särskilda villkor. Denna bestämmelse trädde i kraft . Bestämmelser om vissa provisoriska beslut i fråga om pension fanns i 16 kap. 3 § AFL. För att pensionen skall kunna beräknas på detta sätt och därmed med ett högre belopp än som följer av registrerade poängår har Riksförsäk- ringsverket i sina rekommendationer uppställt vissa villkor. När pensio- nen tas ut och pensionspoängen inte är känd, räknas detta år med som med pensionspoäng under förutsättning att den sjukpenninggrundande inkomsten uppgick till lägst två basbelopp såväl vid ingången som vid utgången av året före uttagsåret och att pensions- poäng finns för och för sammanlagt . Det första kravet har uppställts mot bakgrund av att om den försäkrade hade sjukpenninggrundande inkomst både i början och slutet av året före ut- tagsåret, är det sannolikt att han eller hon då också haft en inkomst som ger pensionspoäng. Anledningen till att det för den försäkrade måste finnas registrerat med pensionspoäng är att om poängen för är låg påverkar detta inte medelpoängen vid beräkningen av den provisoriska pensionen och inte heller beräkningen av pensionen sedan poängen tillgodoräknats. har i dessa situationer att fatta ett provisoriskt beslut om pensionens storlek utan särskild be- gäran från den försäkrade. När den pensionsgrundande inkomsten senare blir känd och därmed även pensionspoängen, ersätts alltså det tidigare provisoriska beslutet av ett slutligt beslut om ålderspensionens storlek. Om detta senare beslut innebär att pensionen höjs skall skillnaden mellan det senare fastställda beloppet och den beslutade provisoriska pensionen betalas ut till den försäkrade. Om det slutliga beslutet innebär en sänkning av pensionens storlek, är den försäkrade emellertid inte skyldig att betala tillbaka för mycket utbetalad pension annat än i de fall återbetalningsskyldighet föreligger på grund av bestämmelserna i 20 kap. 4 § första stycket AFL, t.ex. därför att oriktiga uppgifter lämnats eller i anledning av underlåtelse att fullgöra en uppgiftsskyldighet. föreligger också återbetalningsskyldighet för för mycket utbetald pension i de fall en pensionsberättigad som uppburit inkomst av annat förvärvsarbete underlåtit eller brustit i sin skyldighet att betala avgifter (tilläggspensionsavgift) till ålderspensionssystemet. Fråga har uppkommit om det även skall finnas en möjlighet att vid beräkningen av tilläggspension i form av ålderspension betrakta året före uttagsåret som med pensionspoäng. Pensionsgrundande inkomster föreslås nu att fr.o.m. beräknas och fastställas på samma sätt i det nuvarande ålderspensionssystemet som i det reformerade och pensionspoäng kommer även fortsättningsvis att tillgodoräknas på grundval av den fastställda pensionsgrundande inkomsten. Därför kommer även efter reformeringen en eftersläpning att ske såväl vid tillgodoräknandet av pensionsrätt som vid fastställandet av pensionspoäng. Eftersom det inte finns någon övre åldersgräns för att tjäna in pensionsrätt i det reformerade livsinkomstbaserade ålderspensionssystemet kommer denna eftersläpning med utbetalning av intjänad pensionsrätt att fortgå som den pensionsberättigade fortsätter att förvärvsarbeta och tjänar in pensionsrätt. Däremot kommer pensionspoäng för ATP inte att kunna tjänas in individen har fyllt . Pensionsrätten i det reformerade systemet är livsinkomstbaserad, dvs. alla pensionsgrundande inkomster under livet väger lika tungt oberoende av när i livet de tjänats in och det är endast de inkomster som den pen- sionsberättigade tjänat in och de pensionsgrundande belopp som han eller hon är berättigad till som bestämmer storleken på den ålderspension som betalas ut. Någon bestämmelse liknande den nuvarande 15-årsregeln respektive 30-årsregeln finns inte i det reformerade systemet. Bl.a. med beaktande härav kan en ovan redovisad regel inte utan svårighet konstrueras för den livsinkomstbaserade ålderspensionen. Vi föreslår inte heller att någon motsvarighet till 20 kap. 2 a § AFL införs i det reformerade inkomstbaserade ålderspensionssystemet. För ålderspension från ATP-systemet har däremot inte enbart storleken av den samlade pensionsgrundande inkomsten betydelse, utan antalet år som tillgodoräknats med pensionspoäng har också stor betydelse för den utgående pensionens storlek. För individen kan därför med pensionspoäng ha större betydelse i ATP-systemet än med pensionsrätt har i det livsinkomstbaserade systemet. I det reformerade ålderspensionssystemet skall vidare den utgående ålderspensionen inom fördelningssystemet beräknas genom att individens pensionsbehållning delas med ett delningstal. Delningstalet bestäms bl.a. med hänsyn till det antal år som pensionen förväntas utges och kommer därför att variera för olika pensionsåldrar och även för olika födelseårgångar beroende på hur medellivslängden i befolkningen förändras (se avsnitt 18.2). Detta innebär att individen genomsnittligt över livet får lika mycket pension oavsett när den tas ut och inte förlorar på den ovan redovisade eftersläpningen. Någon motsvarande beräkning av ålderspension från ATP-systemet finns inte. Den individ som uppbär ålderspension från ATP-systemet kompenseras därför inte i samma utsträckning för den eventuella förlust han eller hon gör om beräkningen av pensionen inte sker med beaktande av att året före det år beräkningen av pensionen görs är med pensionspoäng och kommer att påverka pensionen. Med beaktande av vad som redovisats anser regeringen att det även bör finnas en möjlighet att vid beräkningen av tilläggspension i form av ålderspension ta hänsyn till vid uttagstillfället intjänad men inte fastställd pensionspoäng. Frågan är då hur denna regel skall konstrueras. För att den pensionsberättigade skall få sin tilläggspension i form av ålderspension beräknad med beaktande av för vilket pensionspoäng ännu inte tillgodoräknats gäller, som sagts, enligt nuvarande regler att han eller hon skall ha haft en sjukpenninggrundande inkomst som både i början och slutet av året uppgick till lägst två basbelopp. Se- dan är den hos anmälda sjukpenning- grundande inkomsten inaktuell. Detta beror på att anmälan till om uppgift och ändring av de inkomstförhållanden och andra omständigheter som kan påverka rätten till sjukpenning och sjukpenningens storlek normalt görs först i samband med att den försäkrade gör anspråk på sjukpenning. Det kan därför ifrågasättas om denna uppgift bör ligga till grund för bedömningen huruvida det är sannolikt att sådan inkomst som berättigar till pensionspoäng tjänats in . Någon annan registrerad uppgift om den försäkrades inkomstförhållanden finns inte att tillgå. Om den sjukpenninggrundande inkomsten inte kan användas måste i stället den pensionsberättigade själv visa att han eller hon haft inkomst motsvarande ett visst belopp. Detta skulle kunna ske genom att den försäkrade uppvisar lönebesked, kontrolluppgift e.d. Detta torde vara möjligt för de försäkrade som har inkomst av anställning. En försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete har dock inte alltid samma möjlighet att visa att han eller hon haft tillräckligt höga inkomster för att pensionspoäng skall tillgodoräknas. Vad som sagts om att den enskilde skall göra sannolikt att han eller hon året före det pensionen avser hade en inkomst för vilken pensions- poäng skall tillgodoräknas, kunde ändå möjligtvis vara administrativt hanterbart om det endast avsåg beräkning av pension vid första uttaget. Emellertid kan sådan beräkning bli aktuell fram till det året den pensionsberättigade fyller för den som t.ex. tar ut halv pension och fortsätter att arbeta deltid. Att då kräva att den enskilde skall komma in med utredning rörande sina inkomstförhållanden synes ohanterligt. Ett annat krav som uppställs för att få rätt att tillgodoräkna sig för vilket pensionspoäng ännu inte tillgodoräknats är att den pensionsberättigade har fastställda pensionspoäng . Det kan ifrågasättas om inte detta krav är onödigt hårt eftersom med pensionspoäng har minst lika stor betydelse för den som endast har exempelvis med poäng som för den som har . Med hänsyn till vad som anförts finner regeringen att det skulle bli administrativt svårt att fortsättningsvis tillämpa en motsvarighet till 20 kap. 2 a § AFL såvitt avser inkomstgrundad ålderspension i form av tilläggspension. Det har därför under den fortsatta beredningen gjorts den bedömningen att en annan ordning bör väljas. Vi föreslår i stället att beräkningen görs endast på fastställd pensionsgrundande inkomst och fastställd pensionspoäng. När den intjänade pensionsgrundande inkomsten och poängen för året före uttagsåret har blivit känd (normalt året efter), får den beslutade pensionen ändras med hänsyn till den då fastställda pensionspoängen. Om ändringen innebär att pensionen skall höjas för retroaktiv tid, skall skillnaden betalas ut till den pensionsberättigade. Om en tilläggspension skall ändras på grund av att tillkommande pensionspoäng har fastställts bör omräkning av pensionen göras närmast efter fastställelseåret och eventuell utbetalning avse tid fr.o.m. januari året efter intjänandeåret eller fr.o.m. den senare månad då pensionen börjat utges. Någon återbetalningsskyldighet på grund av att ett för högt belopp betalats ut med anledning av att med pensionspoäng medräknats kan inte bli aktuell, eftersom beslutet enbart fattats på grundval av fastställda pensionspoäng. Det nu lämnade förslaget innebär att den pensionsberättigade kommer att få den pension som han eller hon är berättigad till på grund av intjä- nade pensionspoäng även om en viss del kan komma att betalas ut retro- aktivt. Med denna lösning kommer också beräkningen av den utgående ålderspensionen att grundas på samma underlag oavsett i vilken form pensionen utges, dvs. i båda fallen kommer beräkningen att göras enbart på de fastställda pensionspoängen respektive pensionsrätterna. För den eftersläpning som lösningen innebär, kompenseras den pensionsberätti- gade som uppbär pension i form av inkomstpension genom att ett högre belopp betalas ut för framtiden, medan den som uppbär tilläggspension i form av ålderspension kompenseras genom en retroaktiv utbetalning av pension. De personer som har en låg tilläggspension i form av ålderspension och för vilka det innestående beloppet har betydelse för försörjningen kommer i stor utsträckning att beviljas garantipension. Enligt de antagna riktlinjerna skall denna emellertid inte betalas ut förrän fr.o.m. den månad den pensionberättigade fyller . Kompensation för första basbeloppet Grundskyddet i nuvarande ålderspensionssystem utgörs av folkpension beräknad i 40-delar inklusive de särskilda folkpensionsförmånerna samt det särskilda grundavdraget för folkpensionärer. Enligt de antagna riktlinjerna skall grundskyddet i folkpensionen ersättas av garantipension. För de personer som är födda eller tidigare skall enligt de antagna riktlinjerna en särskild övergångsvis garantipension införas. Regeringen har utsett en särskild utredare att lämna förslag till konstruktion av en sådan övergångsvis garantipension (dir. 1997:149). Vid beräkningen av pension som utges enligt ATP-reglerna har, mot bakgrund av det nuvarande systemets konstruktion med folkpension och tilläggspension, vissa överväganden blivit nödvändiga. Övervägandena avser främst frågan hur tilläggspensionen och folkpensionen skall behandlas i förhållande till inkomstpensionen vid en jämförelse med garantipensionen. I det nuvarande pensionssystemet tillgodoräknas pensionspoäng endast för inkomster som överstiger ett förhöjt prisbasbelopp. Lägre inkomster kan sägas kompenseras genom folkpensionen. Pensionsrätt enligt det reformerade ålderspensionssystemet skall däre- mot grundas i princip på hela inkomsten från första kronan. Som tidigare redovisats föreslår regeringen att personer födda eller tidigare helt eller delvis kommer att få sin pension beräknad enligt de nuvarande reglerna. För att den inkomstrelaterade pensionen från de olika systemen i detta avseende skall vara jämförbar, måste den försäkrade vid beräkningen av den ATP-baserade pensionen kompenseras för den folkpension som skulle ha utgetts om pension hade utbetalats enligt nuvarande regler. Enligt princippropositionen skall såväl garantipensionen som den övergångsvisa garantipensionen avräknas mot bl.a. tilläggspension i form av ålderspension med tillägg för folkpensionens grundbelopp. Som redovisats i avsnitt 28 om mellangenerationen, föreslås att vid beräkningen av den inkomstrelaterade pensionen som baseras på ATP, skall den försäkrade kompenseras för den folkpension som skulle ha utgetts om pension hade utbetalats enligt nuvarande ålderspensionssystem, dock att inkomsterna under ett förhöjt prisbasbelopp skall kompenseras med den högre nivå som folkpensionen uppgår till, dvs. av prisbasbeloppet för den som är ogift och av samma basbelopp för den som är gift. Denna kom- pensation kommer alltså att följa den pensionsberättigades civilstånd och har föreslagits normalt utgöra lika stor del av oavkortad folkpension som motsvarar den andel av oavkortad tilläggspension som skall utges till den pensionsberättigade. Detta innebär i princip att det folkpensionsbelopp som läggs till tilläggspensionen skall räknas i 30- delar efter antal tillgodoräknade år med pensionspoäng enligt motsvarande regler som gäller för tilläggspensionen. Detta belopp kommer därefter att utgöra en del av tilläggspensionen. Även när det gäller personer som är födda eller tidigare bör folkpensionens grundbelopp eller en del av denna läggas till som en del av tilläggspensionen för att därvid erhålla vad som faktiskt är den inkomstgrundade ålderspensionen. Regeringen föreslår därför att den kompensation för det första förhöjda prisbasbeloppets inkomster, såsom den redovisats i avsnitt 28, även skall gälla för personer födda eller tidigare. Emellertid finns, beträffande denna kompensation, vissa skillnader mellan de personer som är födda eller tidigare och de som tillhör den s.k. mellangenerationen. Bland de äldre pensionärerna finns personer som redan uppbär folkpension som 40-delsberäknats, dvs. pensionen är beräknad i förhållande till dennes bosättningstid i . Om inget annars görs skulle sådana pensionärer efter omläggningen till sin ATP få ett folkpensionsbelopp med 30-delsberäkning enligt de regler som gäller ATP i stället för på den 40-delsberäknade folkpensionen. För personer med hög inkomstgrundad ålderpension som inte är berättigade till övergångsvis garantipension skulle detta innebära att den totala ålderspensionen sänks. Hur detta skall regleras får lösas i samband med utredningen om över- gångsvis garantipension. I ovan nämnda utredningsdirektiv anges att utre- darens uppdrag är bl.a. att utforma reglerna för en omläggning från folkpension till övergångsvis garantipension så att i princip ingen ålders- pensionär får sänkt disponibel inkomst. Detta skall gälla såväl för de ål- derspensionärer som kommer att få del av den övergångsvisa garantipen- sionen som den grupp av pensionärer som inte kommer få del av den utan berörs av omläggningen enbart avseende den inkomstgrundade ålderspensionen. Särskilda regler vid uttag Såsom behandlats i avsnitt 29.2.2 föreslår vi att det även för framtiden skall gälla att den pensionsrätt som vid bristande avgiftsbetalning för inkomst av annat förvärvsarbete anses hänförlig till de icke betalda av- gifterna skall falla bort. Detta gäller även de två åren närmast före pen- sioneringen. Detta är redan reglerat i 11 kap. 6 § AFL (SFS 1997:485). För de personer som tar ut ålderspension kommer emellertid övergångsbestämmelserna till lagen (1997:485) om ändring i AFL att ha betydelse. Enligt dessa skall vissa föreskrifter i 11 kap. 6 § och 20 kap. 4 § AFL gälla . Detta innebär att den som tar ut tilläggspension i form av ålderspension skall få pensionen beräknad som om avgifter för betalats till fullo och i rätt tid även om så inte skett. Avdrag för den obetalda avgiften får då göras på pensionen. 29.4 Uttag och utbetalning av tilläggspension i form av ålderspension Regeringens förslag: Rätten att återkalla eller minska ett uttag av ålderspension skall begränsas till endast en gång per sexmånadersperiod. Möjligheten enligt nuvarande regler att få ålderspension utbetald för tid före det att ansökan om pension har getts in avskaffas . För de personer som till någon del uppbär förtidspension eller särskild efterlevandepension skall dock ålderspension kunna betalas ut för före det att ansökan om pension getts in. Promemoriornas förslag: Förslagen i Ds 1995:41 och Ds 1997:66 stämmer överens med regeringens förslag, dock att förslaget i Ds 1995:41 inte innehöll någon särreglering för utbetalning av ålderspen- sion till förtidspensionärer. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Ålderspension kan enligt nuvarande regler tas ut såväl utan begränsning som i vissa andelar. Enligt nuvarande regler finns möjlighet att när som helst återkalla eller begränsa pen- sionsuttaget. I avsnitten 18.1 och 21 har föreslagits att möjligheterna att återkalla eller minska utgående ålderspension från det reformerade ålderspensionssystemet skall begränsas på så sätt att återkallelse eller minskning skall kunna ske endast en gång per sexmånadersperiod. Någon motsvarande begränsning i möjligheten att öka pensionsuttaget föreslås inte. Behovet av den nuvarande möjligheten att när som helst återkalla eller minska ett pågående pensionsuttag ur fördelningssystemet kan ifrågasättas. Inom tjänstepensioneringarna och inom privat försäkring finns inga eller begränsade möjligheter till återkallande. Om en sådan möjlighet skulle kvarstå vad gäller pension som beräknats enligt ATP- systemets regler skulle en diskrepans mellan det nuvarande och det reformerade ålderspensionssystemet uppkomma, vilket med tanke på att mellangenerationens pensioner skall beräknas enligt båda systemen knappast kan komma i fråga. Därutöver ger nuvarande regler utrymme för spekulation inom ramen för ATP-systemet. Detta har sin orsak i att det vid den försäkringsmässiga justeringen av pensionens storlek vid pensionsuttag vid annan ålder än tillämpas en schablonmetod. Den i det reformerade pensionssystemet föreslagna begränsningen av möjligheterna till återkallande eller minskning av ett pensionsuttag bör även få sin motsvarighet i ATP-systemet. Regeringen föreslår således att möjligheterna att återkalla eller minska utgående pension enligt nuvarande regler begränsas på så sätt att återkallelse eller minskning skall kunna ske endast en gång per sexmåna- dersperiod. Vi föreslår vidare att denna regel skall träda i kraft och gälla fullt ut inom ATP-systemet, dvs. även för personer födda eller tidigare. Enligt nuvarande regler kan ålderspension betalas ut före ansökningsmånaden. I avsnitt 25 har föreslagits att någon möjlighet till utbetalning av pension för tid före det att en ansökan kommit in till inte skall finnas i det reformerade ålderspensions- systemet. Behovet av regeln i det nuvarande systemet kan också ifråga- sättas. Även ATP-baserad ålderspension är försäkringsmässigt beräknad om än schablonmässigt på så sätt att ett senare uttag ger högre årlig ålderspension och därmed, i genomsnitt, samma livspension som vid ett tidigare uttag. Möjligheten att ta ut ålderspension för tid före ansök- ningstillfället fyller därför ingen egentlig funktion. Med hänsyn härtill föreslår vi att ändring i nuvarande regler i det avseendet skall ske och att de nya reglerna skall gälla redan från . Förslaget inne- bär att ålderspension får betalas ut tidigast för tid fr.o.m. månaden när- mast efter ansökningsmånaden. Liksom när det gäller reformerad ålderspension från fördelningssystemet bör dock undantag göras för den som uppbär förtidspension eller särskild efterlevandepension. Regeringen föreslår alltså att den som till någon del uppbär förtidspension eller särskild efterlevandepension skall kunna beviljas ålderspension även för tid före det att ansökan inkom till . Detta gäller dock endast före ansökningsmånaden. 29.5 Följsamhetsindexering av tilläggspension i form av ålderspension Regeringens förslag: Inkomstgrundad ålderspension som utges helt eller delvis enligt nuvarande regler skall från och med det årsskifte som föregår det år då personen fyller räknas om med in- komstindexets procentuella förändring minskad med 1,6. Detta skall börja gälla fr.o.m. årsskiftet 2001/2002. Promemoriornas förslag: Förslag i Ds 1995:41 stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag vad gäller principerna för följsamhetsindexering med undantag för att regeringen nu föreslår att den årliga omräkningen av ATP-baserad ålderspension med inkomstindexets förändring skall börja gälla först fr.o.m. årsskiftet 2001/2002 och att detta skall först ske fr.o.m. det årsskifte som föregår det år då personen fyller . Vad gäller nivån på presenterades i Ds 1997:67 två alternativ till följsamhetsindexering. Det ena alternativet innebar följsamhetsindexering kring 1,75, det andra prisindexering om den reala tillväxten är inom intervallet 1,5 till . Remissinstanserna: Ds 1995:41 () framför att organisationen inte kan acceptera en följsamhetsindexering i det nuvarande pensions- systemet. PRO anser också att nuvarande regler rörande förtida och uppskjutet uttag av ålderspension även skall gälla fortsättningsvis. anser det varken skäligt eller rättvist att den ATP-baserade inkomstpensionen nedräknas enligt . konstaterar att det i ATP- systemet inte finns någon koppling mellan och höjden på ingångspensionen till skillnad mot vad som är fallet i det reformerade ålderspensionssystemet.