prop · GL0356 · 1998-01-01 00:00:00 — Om och i så fall i vilken utsträckning framkomligheten kan komma att påver- kas avgörs dels av de etappmål som antas för delmålet en säker trafik, dels av utvecklingen avseende tekniska, rättsliga och ekonomiska förut- sättningar. Regeringen anser att dessa samband utförligt bör belysas i samband med utformningen och utvecklingen av kvantifierade etappmål för bl.a. vägtransportsystemets utformning och funktion. De ansvariga myndigheterna bör vidareutveckla och fullfölja den här förordade inriktningen för vägtransportsystemets säkerhet. Det är av stor vikt att det operativa arbetet för en säker trafik och god miljö i möjligaste mån samordnas, dels för att utnyttja de samordnings- och effektivise- ringsvinster som i många fall finns mellan de två verksamhetsgrenarna, dels för att motverka eventuella målkonflikter. Re- geringen anser därför att miljö- och trafiksäkerhetsprogram bör utarbetas för perioden 2007. Härvid bör bl.a. relevanta verksamhetsmål och tillvägagångssätt beskrivas. Som en del i detta arbete bör bl.a. anges hur andelen säker gång- och cykeltrafik skall kunna ökas samt hur biltrafi- kens och moped- och motorcykeltrafikens säkerhet skall ökas. Säkerhetsaspekterna vad gäller transport av farligt gods handlar till stor del om förebyggande säkerhetsarbete rörande de risker som tredje man och miljön utsätts för och är därigenom en del av den totala trafik- säkerheten. Närmare farligt gods transporterades med landtransporter i . Av dem transporterades på lastbil och resten med järnväg. Regeringen har i prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter framhållit att risken för olyckor med farligt gods bör minska och att åtgärder bör vidtas för att minska konsekvenserna av sådana olyckor. Regeringen tillsatte också en särskild utredare för att bl.a. klarlägga behovet av och lämna förslag till lagstiftning som krävs med anledning av nya EG-direktiv. I uppdraget ingick även att undersöka om myndighetsansvaret för transport av farligt gods bör för- ändras. Utredningen avlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1998:13) . Regeringen avser att återkomma till med en skrivelse om transport av farligt gods. 8.7 Insatser för ökad användning av IT inom transportsektorn Regeringens bedömning: Staten bör säkerställa tillgången till en grundläggande informationsinfrastruktur. Utvecklingen av nya tillämpningsområden för transportinformatik bör stödjas bl.a. genom satsning på forskning och utveckling, pilotförsök samt deltagande i det internationella utvecklings- och standardiseringsarbetet. Staten bör vidare ta ansvar för att ett regelverk kring transportinformatiken och dess användning skapas. Sådan transportinformatik som främjar ett effektivt utnyttjande av befintlig infrastruktur och ett säkrare, tillgängligare och mera miljö- anpassat transportsystem bör prioriteras. Transporttelematikdelegationens förslag: Överensstämmer i huvud- sak med regeringens bedömning. har i sina förslag rörande transportinformatik främst hänvisat till Transporttelema- tikdelegationens betänkanden. Remissinstanserna: Ett antal remissinstanser anför att tekniken nu ut- vecklats så mycket att staten bör gå in med stimulanser för att stödja det praktiska införandet av nya tillämpningar. Några remissinstanser varnar för att vissa tillämpningar av transportinformatik kan resultera i en sämre trafiksäkerhet och miljö. Skälen för regeringens bedömning: Delegationen för transportinfor- matik har i sitt slutbetänkande (SOU 1996:186) analyserat transport- informatikens användning, konsekvenser och införande i det svenska transportsystemet utifrån ett transportpolitiskt perspektiv. Slutbetänkan- det innehåller bl.a. förslag till utveckling av vägtrafikledning, en införan- destrategi samt ett nationellt program för transportinformatik. Den stra- tegi för att stödja införandet av informationsteknik (IT) inom transport- sektorn som redovisas i det följande baserar sig i huvudsak på delegatio- nens förslag. Regeringen har även vägt in medde- lande till rådet och om en gemenskapsstrategi och ram för utbyggnaden av transportinformatik i (KOM(97) 223). Som högprioriterade områden anges därvid trafikinformationstjänster, elektroniskt avgiftsupptag, utbyte av transportinformation/informations- hantering, människa maskin-gränssnitt samt systemarkitektur. Utgångspunkten för regeringens överväganden är att transportinforma- tiken måste införas på ett genomtänkt sätt så att ett effektivt utnyttjande av den befintliga infrastrukturen gynnas samt att ökad säkerhet, tillgäng- lighet och miljöanpassning i transportsystemet främjas. Regeringen anser att insatser framför allt krävs för att främja användningen av transport- informatik inom vägtrafikområdet samt inom de områden som berör samverkan mellan trafikslagen. Transportinformatiken används redan i hög grad inom järnvägen, flyget och sjöfarten. Inom samtliga dessa sek- torer ligger också långt framme när det gäller utnyttjande och utvecklande av avancerad informationsteknik. Inom luftfarten och sjö- farten arbetar nu aktivt inom EU för att sprida delvis svensk- utvecklade tekniktillämpningar bl.a. vad gäller satellitbaserade navige- ringssystem och skapa standarder som medger ytterligare utveckling av dessa. Den starkt decentraliserade organisation som utmärker vägtrafiken medför att det är svårare att hitta en naturlig huvudman som kan tillhan- dahålla en gemensam informationsinfrastruktur. Andra hinder för en snabb introduktion av transportinformatik är dels brist på viss grundläg- gande infrastruktur (geodetiska nät, referensstationer m.m.) dels tillräck- ligt detaljerad information om bl.a. trafikanläggningar, trafik och trans- porter och otillräcklig informationskvalitet samt brister i lagstiftningen. Ett offentligt engagemang bör enligt regeringens mening finnas för att säkerställa uppbyggnaden av en grundläggande informationsinfrastruk- tur. Etablering av en marknad för tjänster bör underlättas, bl.a. genom utformning av erforderliga regelverk och standarder/specifikationer. Systemen bör vidare byggas så att de är interoperabla med varandra och att de kan integreras med en IT-vision för framtiden. I största möjliga mån bör generella IT-system utnyttjas. Slutligen bör användarna sättas i centrum för utvecklingsprocessen. Innan sådana tillämpningar som kan ha betydande påverkan på viss typ av transporter införs i större skala bör de vara tillräckligt utprovade och om möjligt testade genom pilotförsök. Regeringen anser att en offentlig infrastruktur för transportinformatik, bestående av grundläggande information om vägar och trafik och annan information som krävs för ett effektivt transportsystem bör byggas upp. Som ett led i en sådan uppbyggnad beslutade regeringen att in- rätta en nationell digital vägdatabas och har i uppdrag att etablera vägdatabasen före utgången av . Vidare är uppbyggnad av en informationsinfrastruktur med insamling, lagring, bearbetning och möjligheter till utsändning/inhämtning av information av central bety- delse för många transportinformatiktillämpningar. Denna infrastruktur är också nödvändig för att skapa förutsättningar för en marknad av infor- mationstjänster. På bör strävan vara att användarna i form av exempelvis trafikanter och trafikutövare är de som driver utvecklingen. För att detta skall kunna ske krävs dock betydande kunskapsuppbyggnad kring trans- portinformatiken. Bristande kunskap är sannolikt den enskilda faktor som kommer att utgöra det största hindret för ett snabbt och anpassat infö- rande av IT inom transportsektorn. Regeringen ser teknikupphandling som ett möjligt medel för produktutveckling inom transportinformatik- området och som kan bidra till att få ut nya produkter och tjänster på en marknad där köparen kan ha svårt att göra sig gällande. Förutom ansvaret kring den grundläggande infrastrukturen bedömer regeringen att i statens roll även ingår att ta initiativ till att påskynda standardisering, satsa på forskning och utbildning (se även avsnitt 8.8), samordna insatser samt bidra till samverkan mellan myndigheter, opera- törer och näringsliv. Till stor del bör detta kunna ingå som en del i det sektorsansvar som trafikverken har och som regeringen ytterligare tyd- liggör i denna proposition (avsnitt 6.1). I rollen ingår även att besluta om vilka myndighetstillämpningar som bör införas samt avväga vad som bör skötas av marknaden och vad som bör ingå i ett offentligt åtagande. Regeringen anser att statens roll ytterligare bör preciseras. Deltagande i det internationella utvecklings- och standardiserings- arbetet är viktigt inom detta område. För är det väsentligt att kunna få del av internationella erfarenheter, produkter och tjänster men också att inom t.ex. EU:s olika organ kunna påverka besluten. Standardi- sering utgör en viktig grundval för införandet av transportinformatik. Det finns även behov av att inom arbeta för harmonisering av olika system. Beträffande EU-strategin inom detta område, se även avsnitt 7.4 och 12.9. Delegationen för transportinformatik pekade i sitt betänkande på ett antal specifika åtgärdsbehov. De förslag som delegationen redovisat spänner över en rad olika ansvarsfält. Beträffande förslagen inom väg- informatiken återkommer regeringen till dessa i avsnitt 12.3. Regeringens uppfattning är att investeringar i den grundläggande infra- strukturen för transportinformatik bör finansieras på samma sätt som annan infrastruktur. Mot bakgrund av att det bedöms behövas stöd till IT- investeringar i kollektivtrafiken och i kommunerna vill regeringen peka på att den regionala planeringsramen för infrastrukturåtgärder numera kan användas för bl.a. bidrag till kommunala väghållare för transport- informatik för förbättring av miljö och ökad trafiksäkerhet. Regeringen avser att återkomma med ytterligare förslag för att jämställa IT-åtgärder med andra åtgärder i den kommande planeringsomgången. Den nationella vägdatabas som är under uppbyggnad utgör som nämnts en viktig del i uppbyggnaden av en informationsinfrastruktur. Transporttelematikdelegationen och har fö- reslagit att vägdatabasen skall utvecklas till en transportdatabas som om- fattar infrastrukturen inom samtliga trafikgrenar. Regeringen bedömer för sin del att tillgången till en heltäckande transportdatabas skulle kunna vara betydelsefull för att underlätta samplanering och samverkan mellan trafikslagen. Tillgång till data i digital form som beskriver de olika tra- fikslagens infrastruktur blir av allt större betydelse för såväl långsiktig transportplanering som för operativ planering av enskilda transporter. För att nå de transportpolitiska målen krävs bättre samordning mellan trafik- slagen och regeringen bedömer att detta kan motivera en uppbyggnad av en nationell digital transportdatabas omfattande samtliga trafikslag. Regeringen anser emellertid att ett slutligt ställningstagande till denna utvidgning bör tas först när formerna för etableringen av den nationella digitala vägdatabasen är fullt klarlagda. 8.8 Forskning och utveckling för ett långsiktigt hållbart transportsystem 8.8.1 Transportforskningens mål Regeringens bedömning: Styrningen av transportforskningen bör präglas av långsiktighet. De övergripande mål som tidigare beslutats för kommunikations- forskningen bör ligga fast. Kommitténs förslag: Kommittén anser att programmen för forskning, utveckling och demonstration inom transportområdet kan behöva kraft- samla inom några få områden för att påskynda och förstärka en utveck- ling i riktning mot miljöanpassning och långsiktig hållbarhet. Kommittén föreslår inga nya mål för transport- eller kommunikationsforskningen. Remissinstanserna: Flera remissinstanser anser att det är positivt att kommittén förordar en kraftsamling kring några få områden. anser emellertid att det är bättre med en stor bredd inom transportforskningen. Målformuleringen har inte berörts av re- missinstanserna. Skälen för regeringens bedömning: Enligt regeringens uppfattning finns det två grundläggande krav som bör ställas när det gäller den fort- satta transportforskningen. Den skall dels ta fram underlag för åtgärder som krävs för att uppnå de av fastställda målen på trans- portområdet, dels skapa handlingsberedskap inför problem som inte kan förutses och bygga upp en kompetens- och kunskapsbas . Dessa mål överensstämmer med de äldre mål som även be- kräftats forskningspolitiska proposition (prop. 1996/97:5 av- snitt 8, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99). De övergripande mål som beslutades i denna proposition bör därför ligga fast. Att utnyttja transporternas inneboende förändringspotential så att de kan bidra till viktiga samhällsmål som ekonomisk tillväxt, rättvis fördel- ning, hushållningen med miljö och naturresurser, trygghet och hälsa, kulturell och social gemenskap m.m. ställer höga krav på insikter om hur utvecklingen av transporterna kan påverkas och fås att samverka med skeenden inom andra samhällsområden. Den kunskap och kompetens som utvecklas genom den statligt finansierade transportforskningen måste därför också ha stor bredd och täcka olika infallsvinklar på trans- portväsendet och dess samspel med omgivningen. Transportpolitiken behöver fortlöpande underbyggas med FoU-insatser inom vitt skilda discipliner. Svårigheterna att förena kraven på en god livsmiljö, kulturmiljö och hushållning med mark, vatten och andra natur- resurser samt förbättrad trafiksäkerhet med anspråken på hög rörlighet för personer och gods skapar spänningar och behov av politiska avväg- ningar. Att finna utvägar för att balansera denna typ av intressekonflikter är en stor och växande utmaning för forsknings- och utvecklingsverk- samheten. Även forskning om transportpolitiken krävs för att intentionerna i denna politik skall kunna förverkligas. En kontinuerlig granskning av politikens effekter på transportväsendet och dess omgivning är som rege- ringen berört i avsnitt 6.6 nödvändig för att kunna följa upp effekterna av statsmakternas beslut. 8.8.2 Prioriterade forskningsområden Regeringens bedömning: I den fortsatta forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamheten inom transportområdet bör inom strategisk transportforskning följande områden prioriteras: - långsiktig hållbarhet - kommunikationernas betydelse och roll i samhället - processer och modeller för planering, styrning och uppföljning Inom tillämpad transportforskning bör följande områden prioriteras: - miljöanpassade transporter och drivmedel - kollektiv persontrafik och offentligt betalda resor - säkerhet i transporter - logistik och samverkande godstransportlösningar - transportinformatik - infrastrukturens drift och underhåll Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Kommittén föreslår även en särskild satsning på att stödja projekt med samordnade kollektivtrafikprojekt i glesbygd och om sam- distribution av varor, bilpooler m.m. Remissinstanserna: Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) anser att kommitténs val av prioriterade områden ligger helt i linje med vad myndigheten själv bedömer vara angelägna forskningsområden. anser att den av kommittén föreslagna inriktningen på forsk- ningen rörande processer och modeller för planering, beslut och uppfölj- ning bör kompletteras med andra modeller som visar på känsligheten för ekonomiska styrmedel, priser, skatter och avgifter. Även framför liknande synpunkter. Skälen för regeringens bedömning: De prioriteringar regeringen föreslår överensstämmer i huvudsak med kommitténs förslag. Rege- ringen delar dock den synpunkt som flera remissinstanser framfört att även modeller som avser ekonomiska styrmedel, priser, skatter och av- gifter bör prioriteras. Detta tillgodoses genom att den av kommittén före- slagna prioriteringen av processer och modeller för beslut vidgas till att avse processer och modeller för styrning. Kommittén har även föreslagit att KFB skall få i uppdrag att stödja projekt med samordnade kollektivtrafiklösningar i glesbygd och att sprida information om lyckade satsningar, samt att stödja pilotprojekt rörande samdistribution av varor samt kooperativa s.k. bilpooler. Rege- ringen delar kommitténs syn på behovet, men konstaterar att KFB har medfinansierat utvecklings- och demonstrationsprojekt bl.a. med inriktning mot samordnade transportlösningar i tätorter och i gles- bygd. Anslagen för denna typ av projekt tillfördes ytterligare . Det är angeläget att fortsätta stödja sådana projekt, men framför allt måste de goda exemplen spridas för ett bredare genom- förande. De nu redovisade prioriteringarna ligger till stor del i linje med den in- riktning som den övergripande transportforskningen har haft . FUD-insatserna (forskning, utveckling och demonstrationer) har ökat väsentligt i omfattning som det skett en successiv för- stärkning av bl.a. den strategiska forskningen och forskningen inom telematikområdet. I den övergripande forskning som KFB svarar för har transportforsk- ningen som en följd av forskningspolitiska beslut integrerats med övrig kommunikationsforskning, dvs. forskning inom post-, tele- och IT-området. Detta övergripande kommunikationsperspektiv är enligt regeringens uppfattning av stort värde och regeringen avser därför senare att komplettera de nu redovisade prioriteringarna som huvudsakligen avser transportområdet med motsvarande prioriteringar inom övriga om- råden. Regeringen anser att regeringens och främsta uppgift när det gäller styrningen av forskningen inom kommunikationsområdet lik- som bör vara att ange de övergripande ramarna och riktlinjerna för forskningen samt att svara för att det skapas en effektiv organisation för att förvalta de resurser som avsatts för detta ändamål. Att planera och genomföra forskningen bör däremot överlåtas till ansvariga myndigheter och till forskarna. När regeringen i det följande närmare utvecklar sin syn på inriktningen av FUD-verksamheten inom de prioriterade områdena bör detta därför främst uppfattas som exempel på överväganden som lig- ger bakom regeringens bedömning i denna del och inte som detaljerade anvisningar för hur den fortsatta transportforskningen bör läggas upp. Strategisk transportforskning Det övergripande syftet med den strategiska transportforskningen bör vara att förbättra kunskapsunderlaget för transportpolitiska ställnings- taganden. Forskningen skall bidra till att öka förståelsen av bl.a. kommu- nikationernas roll i samhället, vilka drivkrafterna är och vilka konsekven- ser transportsystemen ger upphov till för individer och samhälle. Strate- gisk transportforskning spänner över vida problemområden och berör många ämnesdiscipliner. Ökade kunskaper behövs om vad ett långsiktigt hållbart samhälle inne- bär och vad det kan komma att ställa för krav på individer, näringsliv, organisationsstrukturer och på samhället i stort. Kommunikationernas betydelse och roll i samhället är ett annat strategiskt forskningsområde som bl.a. innefattar frågor om attityder och beteende, hur människors livsförutsättningar och välfärd påverkas av transporter och transportsys- tem, transportsystemets betydelse för näringslivet m.m. Vid planeringen av investeringar i den statliga infrastrukturen används kvantitativa modellanalyser i stor utsträckning t.ex. prognosmodeller. Dessa metoder och modeller behöver kontinuerligt utvecklas för att de skall kunna bidra till att ta fram tillförlitliga och väl beskrivande beslutsunderlag. Även metoderna för att utvärdera gjorda åtgärder och investeringar mot upp- ställda mål behöver utvecklas. Olika modeller som visar på transportkonsumenternas känslighet för olika typer av styrmedel, bl.a. priser, skatter och avgifter, behöver vidareutvecklas. Miljöanpassade transportmedel och drivmedel Utvecklingen av trafiksäkra, bränslesnåla och i övrigt miljöanpassade fordon och drivmedel från förnybara energikällor ställer krav på omfat- tande FUD-insatser. Dagens transportsystem är inte långsiktigt hållbart, bl.a. därför att det baseras på icke förnybara energiresurser och ger upphov till negativa miljöeffekter lokalt, regionalt och globalt. Det krävs många slags insatser för att åstadkomma kostnadseffektiva och långsiktigt hållbara transport- lösningar. Kollektiv persontrafik och samhällsbetalda resor För att stimulera utvecklingen mot mer effektiv och attraktiv kollektivtra- fik samt övriga samhällsbetalda resor krävs en FUD-verksamhet, som ger ökad kunskap och kompetens om hur dessa trafikformer skall bli mer kundanpassade och av högre kvalitet. Grundläggande är en ökad kunskap om olika gruppers resbehov och krav på trafiken. Befintliga trafiksystem behöver förbättras och nya trafiksystem, service- och trafikformer ut- vecklas. FUD om och för samhällsbetalda resor som färdtjänst, sjukresor m.m. bör ges ett större utrymme än vad som varit fallet . Utveckling av system för information och en bättre samordning kommer att bli allt viktigare i takt med att de olika trafikformerna blir mer kundanpassade. Säkerhet i transporterna har forskning om trafiksäkerhet i allt väsentligt varit inriktad på vägtrafikens säkerhet. Med hänsyn till vägtrafikolyckornas omfattning har denna prioritering varit väl motiverad. Nollvisionen ställer ytterligare och något annorlunda krav på den framtida forskningen. Eftersom noll- visionen successivt gör säkerhet dimensionerande för vägtransportsyste- met är det bl.a. väsentligt att få ökade kunskaper om hur framkomlighet och tillgänglighet påverkas och kan utvecklas inom ramen för ett säkert vägtransportsystem. Modellutveckling för koppling mellan säkerhet och andra trafikpolitiska mål bör därför prioriteras. Det är även angeläget att vidga FUD om säkerhet till att även inkludera övriga trafikslag och att prioritera insatser som gäller riskhantering och trygghetsfrågor. Logistik och samverkande godstransportlösningar De snabba förändringarna i samhället och näringslivets varuproduktion innebär att godstransportsektorn står inför stora utmaningar när det gäller att möta kraven från näringslivet och från andra samhällssektorer. har logistiken fått en överordnad roll när det gäller att få en överblick och möjlighet att styra materialflöden från rå- vara till färdig produkt och leverans till kund. I logistikkedjan måste också inkluderas omhändertagande och återanvändning av restprodukter . Frågan om logistik och samverkan mellan trafikslagen bör uppmärk- sammas, liksom vad internationaliseringen och inträde i EU innebär för transportflödena. Effektiv logistik berör näringslivets pro- duktion av varor och innefattar även godstransporter till och från viktiga marknader inom och utanför landet. Syftet med FUD-insatser bör vara att effektivisera näringslivets produktionssystem inklusive transportleden samt att möta samhällets krav på effektiva och miljöanpassade varutrans- portsystem inom tätorterna. Transportinformatik Kombinationen av informations- och kommunikationsteknik ger upphov till nya system och tjänster. FUD inom detta område kan gälla säkerhets- relaterade människa maskinsamband, möjligheter att genom transport- informatik underlätta användning av kollektivtrafik eller effektivisera godstransporterna. Potentialen för att förbättra trafiksäkerhet och miljö är stor genom ny teknik och motiverar stora insatser inom området. Infor- matik i vägtrafiken kan förbättra kapacitet, effektivitet och säkerhet och minska vägtrafikens negativa miljöeffekter. En huvuduppgift är att klar- lägga vilka de samhälleliga effekterna blir av en introduktion av s.k. intelligenta system. Infrastrukturens drift och underhåll Syftet med FUD-insatser inom detta område är att sänka kostnader, öka säkerheten och påverka framkomligheten i trafiken samt att minska mil- jöstörningar. Bland annat behöver kopplingen mellan investeringarnas kapitalkostnader och framtida underhållskostnader analyseras närmare. Behovet av bättre kunskap inom området infrastruktur gäller också hur infrastrukturen används och själva trafikprocessen.