prop · GL03151 · 1998-01-01 00:00:00 — I den mån det över huvud taget föreligger en risk för att myndigheten inte skall kunna betala ut de pensionsförmåner som de enskilda har rätt till, får den antas vara störst i början, innan erforderliga buffertfonder byggts upp. I en sådan situation har regeringen, som sagts, möjlighet att besluta om kredit hos . 23.4 organisation m.m. Regeringens förslag: skall ledas av en styrelse med fullt ansvar inför regeringen. Det praktiska hanterandet av livräntor får läggas ut på utomstående uppdragstagare. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig instämmer i utredningens förslag. Statskontoret framhåller att stor hänsyn bör tas till eventuella mål- och intressekonflikter mellan Premiepensionsmyn- dighetens olika uppgifter vid utformningen av myndighetens inre organi- sation. biträder förslaget att myndigheten där så är möjligt anlitar utomstående för skötseln av vissa funktioner. Inspektionen erinrar om att detta inte får innebära att styrelsens ansvar för kontroll och ledning försvagas eller att styrelsens ansvar inför de försäkrade blir mindre tydligt. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av beskrivningen av försäkringsverksamheten i premiepensionssystemet kommer att bedriva en verksamhet som liknar den som bedrivs av privata försäkringsbolag. Tillhandahållandet av den traditionella livränteförsäkringen innebär ett stort finansiellt ansvar för myndigheten. Mot denna bakgrund anser regeringen att den ledningsform som bör väljas för myndigheten är styrelse med fullt ansvar för verksamheten inför regeringen (jfr bet. 1995/96:KU1). I styrelsen bör ingå personer med god kunskap om och bred erfarenhet av socialförsäkring, privat livförsäkring och de finansiella marknaderna. I styrelsen bör också finnas företrädare för allmänintresset. Enligt regeringens mening bör vara en liten organisation med hög kompetens. Det bör inte krävas att myndig- heten bygger upp egna resurser på alla verksamhetsområden. bör ha möjlighet att i stället anlita organ utanför myndigheten för skötseln av olika funktioner, när myndigheten bedömer att detta blir billigare och effektivare. På grund av rege- ringsformen gäller dock den begränsningen att myndigheten inte utan stöd av lag kan överlämna en förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning till utomstående (se 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen). Såvitt regeringen kan bedöma innefattar de uppgifter där överlämnade kan bli aktuellt inte myndighetsutövning. På en punkt vill regeringen direkt förorda att verksamheten läggs ut på utomstående uppdragstagare. skall tillhandahålla en livränteförsäkring av traditionellt slag till dem som har blivit pensionärer. Denna funktion skall finnas klar . För att minska kostnaderna i premiepensionssystemet och inte minst för att underlätta myndighetens uppbyggnad är det lämpligt att Premie- pensionsmyndigheten i vart fall under ett initialskede anlitar utomstående för skötseln av livränteförsäkringen. Även med en sådan ordning är myndigheten i formell mening försäkringsgivare. Skötseln av försäkringsfunktionen och den kapitalförvaltning som hör till denna funktion bör läggas ut på uppdragstagare efter en upphandling under konkurrens. Syftet med utläggningen av verksamheten är att er- hålla kostnadsbesparingar för premiepensionssystemet. En sådan verk- samhet hos utomstående kräver dock att följande förutsättningar är upp- fyllda. Även med en utläggning av funktioner till utomstående uppdragstagare skall myndigheten ha egen expertis som kan bedöma om uppdragstaga- ren eller uppdragstagarna sköter sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt. Uppdraget skall regleras i avtal som kan avslutas från Premiepen- sionsmyndighetens sida utan längre uppsägningstid. Myndigheten be- stämmer omfattningen av uppdraget och innehållet i avtalet kan därför variera. Det skall säkerställas att inte kostnader av betydelse eller stör- ningar i försäkringsverksamheten uppstår om uppdraget upphör. Upp- draget får inte försvåra tillsyn. Detsamma gäller självfallet tillsyn. En sådan uppdragsverksamhet kan också bli aktuell i andra fall t.ex. när det gäller utarbetandet av information och i fråga om ADB-driften. De förutsättningar för uppdragslämnandet som angetts i fråga om livräntan gäller också i dessa fall. Ett nära samråd med och är alltså nödvändigt. Närmare föreskrifter om verksamhet skall fastställas i instruktionen för myndigheten. 23.5 Tillsyn Regeringens förslag: skall stå under tillsyn av och . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: () föreslår att verket blir chefsmyndighet över och ges ett samlat ansvar för information om hela det allmänna pensionssystemet, för utbetalning av premiepension och för IT-stöd. RFV delar utredningens mening om delad tillsyn mellan verket och , varvid inspektionen skall ha tillsyn över den försäkringsmässiga delen av myndighetens verksamhet. RFV anser att eftersom premiepensionen är en del av den allmänna pensionen och därmed en del av socialförsäkringen bör IT-stödet för premiepensionen ingå i socialförsäkringssystemets gemensamma IT-system. skulle alltså använda IT-systemet på motsvarande sätt som en försäkringskassa, dvs. med RFV som systemägare. avstyrker att Premiepensionsmyn- digheten ställs under inspektionens tillsyn. Som skäl för detta anförs främst att det tänkta regelverket inte kan fungera på samma vis när det gäller en statlig myndighet som ifråga om försäkringsbolag. Delad tillsyn förutsätter, enligt inspektionens och Statskontorets mening, i vart fall att det uttryckligen slås fast, i lagtext eller förarbeten, vad RFV:s respektive inspektionens tillsyn skall omfatta. () menar att lagtextens uttryck verka för att bestämmelserna ... tillämpas likformigt och rättvist är för vagt för att kunna anses som ett tillsynsmandat. Skälen för regeringens förslag: blir en del av socialförsäkringsadministrationen och det är naturligt att dess verksamhet står under tillsyn av RFV. Tillsynen bör avse att bestäm- melserna om premiepension tillämpas på ett likformigt och rättvist sätt i förhållande till de enskilda. Motsvarande uppgift har RFV också gente- mot de allmänna försäkringskassorna. Regeringen anser inte att det i lagform krävs ytterligare förtydligande av tillsynsansvaret för RFV. RFV:s tillsyn över omfattar de delar som ligger vid sidan av kapitalförvaltningen och den försäkringstekniska verksamheten. Som nämns i avsnitt 35 om information skall RFV dess- utom ha huvudansvaret för samordningen av informationen till de en- skilda. RFV ansvarar för ekonomistyrningen av hela den nuvarande socialför- säkringsadministrationen och ansvarar som systemägare för de centrala ADB-systemen, vilket innebär att verket skall ställa krav på och utveckla dessa system så att de överensstämmer med regelverket. RFV har också, i egenskap av ansvarig systemägare, fått ett särskilt ansvar för det om- fattande vidareutvecklingsarbetet beträffande socialförsäkringens IT- verksamhet (prop. 1997/98:41 s. 98 f.). uppdrog regeringen åt Statskontoret att bidra med underlag inför regeringens överväganden i de angivna frågorna. Upp- draget redovisas i promemorian Organisation och styrning av IT-verksamheten inom socialförsäkringsområdet (dnr 242/97 5). Det är inte möjligt att nu avgöra hur ADB-verksamheten i premiepen- sionssystemet skall vara organiserad. har ansvaret för ADB-systemet inom sitt område. Uppbyggnaden av ett sådant system kräver ett långtgående samarbete mellan Premiepen- sionsmyndigheten och RFV. Vid arbetsfördelningen dem emellan skall stor vikt läggas vid en effektiv samverkan mellan de olika socialför- säkringsorganen. Självfallet bör möjligheten att utnyttja befintliga ad- ministrativa resurser och rutiner inom socialförsäkringsområdet beaktas när byggs upp. Denna myndighet och övriga socialförsäkringsorgan skall samarbeta på ett sådant sätt att sys- temet för den inkomstgrundade ålderspensionen fungerar effektivt och till en låg kostnad som en hög kvalitet på informationen till de enskilda upprätthålls. Bl.a. när det gäller information och utbetalning av pension från de olika delarna i det reformerade ålderspensionssystemet kan det komma att behövas verkställighetsföreskrifter som närmare reglerar samord- ningen mellan olika organ. Regeringen kan i instruktionen för RFV överlåta åt verket att meddela sådana föreskrifter för Premiepen- sionsmyndigheten. I de delar sådana föreskrifter lämnas kan RFV sägas få en funktion som chefsmyndighet för . RFV bör vidare ha rätt att på motsvarande sätt som gäller i verkets förhållande till försäkringskassorna överklaga Premiepensionsmyn- dighetens beslut och att överta rollen som företrädare för staten om en enskild överklagar myndighetens beslut till allmän förvaltningsdomstol. är part i ärenden om pre- miepension. När det gäller de mer försäkringstekniska sidorna av Premiepensions- myndighetens verksamhet har regeringen, som framgått, föreslagit att verksamheten skall drivas enligt försäkringsmässiga principer och att huvuddelen av de rörelseregler som gäller för försäkringsbolag också skall gälla för myndigheten. I den utsträckning de enskilda låter sina till- godohavanden ligga kvar i värdepappersfonder efter pensioneringen, kommer myndigheten att driva samma verksamhet som ett fondför- säkringsbolag. I den mån de enskilda väljer att ta ut sin pension i form av livränta med garanterade belopp och överlåta den finansiella risken för placeringarna på myndigheten, kommer verksamheten i stället att överensstämma med verksamheten i ett traditionellt livförsäkringsbolag. Regeringen delar därför utredningens bedömning att Premiepen- sionsmyndigheten skall ställas under tillsyn av i de delar av verksamheten som rör kapitalförvaltningen och tillämpningen av näringsrättsliga regler. Även om inte det näringsrättsliga sanktionssyste- met för försäkringsbolag kan utnyttjas när det gäller en statlig myndighet är det angeläget att inspektionens försäkringstekniska kompetens kan tas till vara i verksamheten. Också i fråga om myndighetens roll som aktör på finansmarknaden är inspektionens tillsyn betydelsefull. 24 Den nuvarande förvaltningen hos 24.1 Inledning beslutade att det reformerade pensionssystemets intjänanderegler skall träda i kraft och att utbetalningarna av pension enligt de reformerade reglerna skall påbörjas (prop. 1996/97:1 utg.omr. 11 avsnitt 5.1, bet. 1996/96:SfU1, rskr. 1996/97:124). skall pensionsrätter för förfluten tid fastställas, såvitt avser premiepension (jfr 31 § lagen [1998:000] om införande av lagen [1998:000] om inkomstgrundad ålderspension [införandelagen]). Enligt 4 kap. 3 § lagen (1981:691) om socialavgifter placeras en viss andel av influtna tilläggspensionsavgifter på konto hos (t.o.m. och fr.o.m. ). Enligt lagen (1994:1748) om förvaltning av vissa tilläggspensionsavgifter gäller att medlen skall placeras på räntebärande konto samt att räntan skall vara marknadsmässig och läggas till kapitalet. bestämmer de närmare villkoren för placeringen. I lagen anges också att förvaltade medel skall finansiera framtida pensioner. Avsikten är att dessa medel skall täcka de pensionsrätter för premiepension som enligt det ovanstående skall fastställas för förfluten tid när pensionsreformen träder i kraft (jfr prop. 1994/95:41 s. 46 f.). När dessa pensionsrätter har fastställts, skall de förvaltade medlen jämte avkastning föras över till förvaltning inom premiepensionssystemet (en motsvarande överföring skall fortsättningsvis göras enligt 8 kap. 2 § lagen om inkomstgrundad ålderspension, LIP). 24.2 Förvaltningen av medlen hos Regeringens förslag: Den nuvarande förvaltningen hos Riksgälds- kontoret skall bestå fram till . Lagen om förvaltning av vissa tilläggspensionsavgifter skall upphöra att gälla vid utgången av . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Utred- ningen har dock inte uttryckligen föreslagit att lagen om vissa tilläggs- pensionsavgifter skall upphöra att gälla vid utgången av . Remissinstanserna: Förslaget har inte mött någon erinran. Skälen för regeringens förslag: I det föregående har föreslagits att den tillfälliga förvaltningen i premiepensionssystemet skall ligga på . Det är därför naturligt att den nuvarande förvalt- ningen hos kontoret skall bestå till dess överföring till kapitalförvaltare sker (se avsnitt 20.1). Till det kommer den korta tid som återstår till ikraftträdandet och den tidpunkt då huvuddelen av de förvaltade medlen kan beräknas bli överförda till fondförvaltare i det re- formerade systemet. Mycket litet skulle alltså stå att vinna på en föränd- ring av förvaltningen. Den nuvarande förvaltningen skall därför bestå fram till ikraftträdandet då lagen om förvaltningen av vissa tilläggspensionsavgifter skall upphöra att gälla. De medel som kan återstå när medel motsvarande pensionsrätter för intjänandeåren 1995 1997 har förts över till fondförvaltare (se nästa avsnitt) bör ingå i den tillfälliga förvaltningen enligt LIP. I denna förvaltning är motpart i avtal om villkoren för placeringen. 24.3 Fördelningen av medlen mellan de försäkrade Regeringens förslag: Den samlade avkastningen från förvaltningen hos 1998 skall tillföras sådana försäkrade för vilka premiepensionsrätt för åren 1995 1997 har fast- ställts. Avkastningen skall fördelas mellan de olika intjänandeårens pensionsrätter i förhållande till hur länge avgiftsmedlen stått inne på kontot. Avkastningen på ett visst års pensionsrätter skall fördelas mellan de försäkrade i proportion till den intjänade pensionsrätten. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förslagen har godtagits utan kritik. Skälen för regeringens förslag: Efter ikraftträdandet kommer det att vara möjligt att fastställa de pen- sionsrätter som hänför sig 1997. En underrättelse om fastställd pensionsrätt för premiepension skall lämnas till den enskilde . Med hänsyn till den korta tid som står till buds för uppbyggnad av det nya systemet har förskjutits för till utgången av maj månad. När fastställelsen skett kan med samma fördelningsprincip som föreslås för den nya tillfälliga förvaltningen (enligt 8 kap. 1 § andra stycket LIP) till de tre nämnda årens pensionsrätter då läggas avkastningen från förvaltningen hos 1998. Enligt preliminära beräkningar som gjort för utred- ningen kommer behållningen hos kontoret i detta skede att uppgå till ca , varav ca 4 miljarder utgör avkastning. När gäller fördelningen mellan de tre avgiftsåren finns det två faktorer som kan beaktas; hur länge avgiftsmedlen har stått inne på kontot och vilken den faktiska avkastningen har varit för de olika årens avgifts- medel. Någon hänsyn bör inte tas till vilken den faktiska avkastningen har varit för de avgiftsmedel som har betalats in de olika åren. Skälet för detta är främst att placeringen av medel för olika perioder har varierat. En ordning som inte tar hänsyn till vilken ränta eller annan avkastning ett visst års avgifter har genererat är också enklare att hantera. Avkastningen för de tre avgiftsåren bör alltså ses som ett enda belopp. Däremot är det rimligt att tidsfaktorn, som har väsentligt mycket större betydelse än räntesatsen , beaktas. Ju längre avgiftsmedlen har stått inne på kontot, desto större andel av den totala avkastningen bör läggas till pensionsrätten. Avgiftsmedlen avseende betalades till största delen in succes- sivt under . Omräknat till tid kan det uttryckas som att avgifts- medlen stod inne på kontot halva året. Det innebär att medlen avseende vid utgången av kan sägas ha stått inne ca . På motsvarande sätt kan medlen avseende sägas ha stått inne ca och medlen avseende ca . Den avkastning som belöper på ett visst års pensionsrätter skall sedan fördelas mellan de försäkrade. Det bör göras proportionellt i förhållande till den intjänade pensionsrätten. Det innebär att varje försäkrads pensionsrätt för ett visst år räknas upp med den procentsats som det årets andel av den totala avkastningen utgör av det aktuella årets sammanlagda pensionsrätter. Eftersom bestämmelsen i 8 kap. 1 § andra stycket LIP om fördelning av avkastningen från den tillfälliga förvaltningen skall gälla i fråga om pensionsrätter som fastställs för , skall en särskild bestämmelse om detta tas in i införandelagen. Den ränta som kan uppkomma på de medel som enligt det föregående skall föras till dem som tjänat in pensionsrätt för premiepension för åren 1995 1997, bör tillfalla dessa försäkrade. Mot bakgrund av den omfattande system- och organisationsuppbygg- nad som skall genomföras innan en överföring till fondförvaltare blir möjlig får det antas att överföringen kommer till stånd relativt sent detta första år. Lagen omtryckt 1982:120. Senaste lydelse av 11 kap. 2 § 1997:1273 11 kap. 3 § 1997:1274 11 kap. 4 § 1996:1336 11 kap. 6 § 1997:485 11 kap. 6 a § 1997:485 20 kap. 14 § 1981:692. Senaste lydelse 1984:1104. Senaste lydelse 1997:565. Senaste lydelse 1996:1217. Senaste lydelse 1997:1040. Senaste lydelse 1992:1277. Senaste lydelse 1990:743. Senaste lydelse 1979:127. Senaste lydelse 1990:743. Senaste lydelse 1994:46. Senaste lydelse 1981:1038. Senaste lydelse 1979:127. Ändringen innebär bl.a. att första och andra styckena upphävs. Senaste lydelse 1995:1478. Senaste lydelse 1997:946. Senaste lydelse 1994:1746. Senaste lydelse 1997:485. Senaste lydelse 1984:1104. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. Senaste lydelse 1997:1040. Lagen omtryckt 1993:357. Ändringen innebär bl.a. att andra fjärde styckena upphävs. Senaste lydelse 1997:1042. Senaste lydelse 1997:1042. Senaste lydelse 1994:241. Senaste lydelse av 4 kap. 8 § 1995:658 4 kap. 10 § 1995:852. Senaste lydelse 1995:414. Senaste lydelse 1997:526. Senaste lydelse 1997:938. Senaste lydelse 1996:1335. Senaste lydelse 1997:526. Senaste lydelse 1996:1218. Senaste lydelse 1990:658. Senaste lydelse 1997:938. Senaste lydelse 1990:658. Senaste lydelse 1996:1066. Senaste lydelse 1990:658. Senaste lydelse 1997:437. Senaste lydelse 1997:938. Senaste lydelse 1997:938. Senaste lydelse 1997:240. Senaste lydelse 1997:249. Senaste lydelse av lagens rubrik 1997:936. Senaste lydelse 1997:936. Ändringen innebär att andra stycket upphävs. Senaste lydelse 1997:936. Senaste lydelse 1997:936. Ändringen innebär bl.a. att första stycket upphävs. Senaste lydelse 1997:936. Senaste lydelse 1995:1624. Senaste lydelse 1996:1331. Senaste lydelse 1997:950. Senaste lydelse 1997:950. Senaste lydelse 1996:1331. Senaste lydelse av lagens rubrik 1991:688. Senaste lydelse 1997:940. Senaste lydelse 1997:940. Lagen omtryckt 1991:1857. Senaste lydelse 1997:952. Senaste lydelse 1997:1034. Senaste lydelse 1988:1301. Lagen omtryckt 1992:1474. Senaste lydelse 1993:1661. Senaste lydelse 1997:243. Senaste lydelse 1981:698. Senaste lydelse 1997:1041. Senaste lydelse 1997:1043. Senaste lydelse 1997:1043. Lagen omtryckt 1983:143. Lydelse enligt prop. 1997/98:134. Senaste lydelse 1997:329. Senaste lydelse 1991:691. Lagen omtryckt 1994:548. Senaste lydelse 1997:594. Lydelse enligt prop. 1997/98:134. Senaste lydelse 1994:1926. Senaste lydelse 1997:252. Senaste lydelse 1997:939.