prop · GL0369 · 1998-01-01 00:00:00 — Organisationens löpande verksamhet finansieras genom interna lån från konton för fredsbevarande operationer och genom att utbetalning av ersättning till länder som bidrar med fredsbevarande trupp eller materiel skjuts upp. intar en särställning, då innehållandet av bidrag förenas med krav på nedskärningar och förändringar av verksamheten. Den amerikanska kongressen beslutade ensidigt att sänka landets bidragsandel till fredsbevarande operationer från till . kom administrationen och kongressen överens om att, som villkor för att reglera skulden, kräva negativ tillväxt av FN-systemets samtliga budgetar, ett tak för organisationens utgifter och en successiv sänkning av bidragsandel till den reguljära budgeten från till . stoppade en minoritet kongressledamöter genomförandet av denna plan. Villkoren och de ensidiga besluten om den amerikanska bidragsandelen står i strid med och har inte godtagits av andra medlemsstater. Om ingen betalning görs riskerar att förlora sin rösträtt i generalförsamlingen enligt artikel 19 (obetalda bidrag). Medlemsstaternas bidragsandelar beräknas efter respektive lands bruttonationalprodukt och andel av världsekonomin. Det faktum att en amerikansk skuldbetalning inte beslutats kom att påverka förhandlingarna om FN:s bidragsskala för . En kompromiss nåddes om att bidragstaket behålls vid men bidragsgolvet för de minst utvecklade länderna sänks till . En möjlighet att omförhandla skalan infördes om FN:s finanser väsentligen ändras , dvs. om betalar sin skuld. andel sänks från 1,(1997) till 1,(1998), 1,(1999) och (2000). Denna sänkning beror på den svenska ekonomins ställning och den höga dollarkursen. eftersträvar en helhetslösning av FN:s finansiella problem. EU har presenterat ett förslag i reformarbetsgruppen för FN:s finanser som bygger på fyra grundprinciper: full och ovillkorlig skuldbetalning, reviderade bidragsskalor, skärpt tillämpning av stadgans regel om förlorad rösträtt på grund av obetalda bidrag samt införandet av incitament för att betala och påföljder (ränta) vid sen inbetalning. Parallellt med att beslut fattades om bidragsskalan förhandlade medlemsstaterna om FN:s programbudget för perioden . Budgeten fastställdes till . Av nuvarande ca 10 000 tjänster inom avskaffas en tiondel. Det är angeläget att FN:s resurser används så effektivt som möjligt. På generalsekreterarens förslag upprättas en ny samordningsstruktur mellan sekretariatet och fonder och program. Fyra exekutivkommittéer inrättas för den löpande verksamheten. Tolv sekretariatsenheter slås samman till fem. Generalsekreteraren moderniserar också administrationen genom ökad delegering, en ny personalpolitik och införande av mål- och resultatstyrning. 11 Avslutning Det är regeringens fasta övertygelse att multilateralt samarbete är oundgängligt för att trygga internationell fred och säkerhet och för att finna lösningar på de stora överlevnadsfrågorna. I arbete för ett starkt FN förenas därigenom egenintresset och viljan att i handling ge uttryck för internationell solidaritet. Medlemskapet i säkerhetsrådet är en av regeringen högt prioriterad uppgift. kommer att under återstoden av mandatperioden fortsatt kraftfullt verka i enlighet med det program som redovisades efter invalet. skall fortsätta att spela en aktiv roll nationellt, genom EU och i nordisk samverkan i det viktiga arbetet för att reformera och stärka FN-systemet, inklusive fackorganen. FN måste ges en stabil finansiell grund. Detta förutsätter att alla medlemsstater utan villkor uppfyller sina finansiella skyldigheter gentemot organisationen. Det svenska FN-arbetet präglas av en helhetssyn. Fred, säkerhet, demokrati, mänskliga rättigheter, humanitära principer och hållbar utveckling är i ett långsiktigt perspektiv oskiljaktiga. En sådan syn är särskilt viktig i arbetet för att söka förebygga konflikter inom och mellan stater. arbetar för att frågor om konfliktförebyggande skall ges ökad uppmärksamhet i hela FN-systemet, inklusive i säkerhetsrådet. Vår egen nationella kapacitet att möta FN:s behov av snabbt tillgänglig, kvalificerad militär och civil personal för fredsbevarande operationer kommer att ytterligare utvecklas. Därigenom förstärks inte minst vår förmåga att bidra till förebyggande insatser. arbete om civilpoliser i internationell tjänst bidrar till att stärka internationell och svensk kapacitet på det förebyggande området. Det är angeläget att FN:s humanitära samordningsroll stärks och samverkan mellan humanitär verksamhet och politisk konfliktlösning förbättras. kommer också att fortsatt spela en central roll i arbetet mot antipersonella minor (truppminor). Den främsta uppgiften på nedrustningsområdet förblir att verka för ett fullständigt avskaffande av alla massförstörelsevapen. Arbetet med att genomföra åtagandena FN- konferenser om hållbar utveckling, mänskliga rättigheter, befolkning, barn, social utveckling, kvinnor, boende- och bebyggelsefrågor samt livsmedelssäkerhet kommer att aktivt följas upp från svensk sida. FN:s utvecklingsverksamhet måste bli effektivare på landnivå. Den måste ges en stabilare finansiering byggd på en jämnare bördefördelning mellan fler bidragsgivare. skall verka för en bättre efterlevnad av det existerande regelverket om mänskliga rättigheter och för att mänskliga rättigheter skall ges en framträdande plats inom hela FN-systemet. Inom det folkrättsliga området är det en huvuduppgift att arbeta för att en permanent internationell brottmålsdomstol med tillräckliga befogenheter kan upprättas. Arbetet för att göra FN:s administration och förvaltning effektivare och modernare skall fortsätta. kommer att verka för att det tillfälle utnyttjas som Millenieförsamlingen erbjuder för att lägga fast inriktningen på FN:s framtida arbete. Regeringen har i denna skrivelse redogjort för vissa viktiga huvuddrag i arbete i . Redogörelsen visar att engagemanget i är och förblir en grundpelare i utrikespolitik. Få stater har i förhållande till sin storlek lämnat så betydande bidrag som till FN:s verksamhet såväl till det fredsfrämjande som det ekonomiska och sociala arbetet. Detta starka och långvariga engagemang, med brett folkligt stöd, skall nu fullföljas då FN står inför stora politiska och organisatoriska utmaningar. deltagande i FN:s fredsbevarande operationer m.m. per den Bilaga Mission Svenskt bidrag med Antal UNPREDEP/militär trupp 40 (FN:s förebyggande styrka) militär observatör 1 UNIPTF/civilpoliser 50 (FN:s internationella civilpolisinsats) UNTAES/civilpoliser 10 (FN:s övergångsadministration för östra militära observatörer 5 Slavonien, Baranja och västra ) /militär observatör 1 (i Prevlaka) MONUA/militära observatörer 3 (i ) civilpoliser 19 /civilpoliser 10 (för folkomröstningen i ) /militära observatörer 11 (FN:s kommission för stillestånds- övervakning) /Kashmir militära observatörer 9 FN:s militära observatörsgrupp i (inkl. en läkare) och UNIKOM/militära observatörer 6 (i ) /militära observatörer 5 (i ) MINUGUA/militära observatörer 2 (FN:s mission för övervakning av civilpoliser 2 mänskliga rättigheter i ) SFOR/militär trupp 510 (Stabiliseringsstyrkan, Nato-ledd insats som verkar på basis av ett mandat från Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , . Regeringen beslutar skrivelse 1997/98:69 i .