prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — 1994/95 Försvarsmakten 16 299,2 11 447,2 12 024,6 Polisväsendet 13 648,9 9 582,7 8 178,1 Riksförsäkrings- verket inkl. för- säkringskassorna 6 405,0 4 410,0 4 080,3 Skatteförvalt- ningen 6 342,7 4 354,5 4 065,2 Arbetsmarknads- verket 5 124,5 3 495,2 3 408,5 4 400,0 2 924,2 3 230,7 3 815,1 2 578,8 1 577,4 Kriminalvårds- verket 3 507,5 2 416,0 2 285,9 3 271,1 2 277,1 2 109,5 2 912,6 1 978,8 2 043,7 2 450,9 1 705,0 1 636,8 2 194,6 1 503,1 1 360,0 1 826,6 1 258,5 1 123,9 1 784,3 1 228,2 1 161,2 Övriga myndigheter 51 224,2 35 680,2 23 697,0 7 031,8 4 723,7 4 341,8 2 171,2 1 507,2 1 502,0 921,4 623,1 556,0 111,0 75,7 69,9 Summa 135 462,6 93 769,2 78 452,5 Statens tjänste- pensioner m.m. +14 453,9 +10 318,2 8 245,1 Elimineringar av arbetsgivaravg., lönekskatt m.m. -34 752,0 -23 689,0 -15 246,0 Summa 115 164,5 80 398,5 71 451,6 Myndigheternas arbetsgivaravgifter som betalats in till är en statsintern transaktion och således inte en kostnad för staten. Motsvarande eliminering har gjorts hos . Ökningen inom polisväsendet förklaras av att har avsatts till framtida pensionskostnader. Ökningen vid förklaras främst av ändrade redovisningsprinciper. Antalet anställda inom den juridiska enheten staten var 256 700 personer, vilket var en minskning på jämfört med året innan. Omräknat till heltidspersoner var antalet 230 300 personer, en minskning jämfört med året innan. I underbilaga 3 redovisas uppgifter om antalet sysselsatta inom den juridiska enheten staten även fördelat per departement. KOSTNADER FÖR LOKALER MILJONER KRONOR 1994/95 Försvarsmakten 2 908,6 1 965,3 2 050,4 Polisväsendet 1 718,6 1 168,3 1 072,9 Skatteförvalt- ningen 1 188,9 788,0 832,2 Riksförsäkrings- verkets inkl. för- säkringskassorna 974,0 652,0 651,0 Kriminalvårds- verket 837,7 563,4 480,4 Arbetsmarknads- verket 808,2 539,4 558,9 709,8 480,8 481,2 662,2 452,3 383,5 661,7 446,2 422,0 Utrikes- departementet 611,5 379,6 393,9 587,3 394,1 378,1 567,3 387,7 348,3 509,8 340,5 329,5 508,3 344,6 310,5 Övriga myndigheter 7 625,9 5 001,5 61,0 40,0 43,0 36,0 27,3 25,0 119,2 75,5 18,6 14,7 21,0 Eliminering inom stat- liga lokalkostn -4 817,7 -3 268,2 Summa 16 296,8 10 793,0 * * I myndigheternas årsredovisningar /95 särredovisades inte lokalkostnaderna vilket medför att någon total för det året inte kan redovisas här. ÖVRIGA DRIFTSKOSTNADER MILJONER KRONOR 1994/95 Försvarsmakten 38 449,1 26 927,3 27 296,6 26 574,9 18 610,9 13 813,5 3 879,6 4 157,3 10 934,0 Polisväsendet 1 870,2 1 163,5 1 152,2 1 794,9 1 247,7 1 128,4 1 654,0 1 063,6 700,0 Statens fastig- hetsverk 1 597,5 1 162,5 1 423,1 1 584,7 819,4 708,6 Skatteför- valtningen 1 512,2 990,1 1 214,3 1 442,8 870,8 721,5 Kriminalvårds- verket 1 406,3 951,3 1 001,3 1 400,5 829,4 857,6 1 390,1 835,8 456,6 Riksförsäkrings verket inkl försäkringskassor na 1 266,0 915,0 1 654,7 1 189,6 749,7 777,9 1 178,9 834,8 2 464,7 Arbetsmarknads- verket 1 063,1 689,5 739,0 Övriga myndigheter 18 664,4 16 150,9 34 688,5 9 931,7 7 533,8 5 618,0 1 627,8 999,3 629,3 1 436,0 1 041,6 973,6 826,7 649,5 344,2 Summa 121 741,0 85 036,4 109 297,6 Eliminieringar -34 903,4 -25 260,2 -27 454,7 Summa 86 837,7 59 776,2 81 842,9 Krigsmateriel som anskaffats redovisas bland driftkostnader av Försvarsmakten. Anskaffningen uppgår till 24 272 (17 879/15 524) . kostnader består i huvudsak av kostnader för varor och materiel, 22 396 (15 549/13 904) . Största delen av driftkostnader avser förvaltningskostnader för samtliga myndigheter. Elimineringarna utgörs av kostnaden för köp av varor och tjänster inom staten. Motsvarande eliminering av intäkt av avgifter och andra ersättningar görs mot respektive myndighet eftersom intäkterna särredovisas i myndighetens redovisning. 1994/95 3 259,2 2 231,2 2 682,7 1 703,2 1 403,5 8 483,3 861,9 593,3 531,8 Polisväsendet 619,9 448,2 298,7 Övriga myndigheter 4 886,0 3 402,7 2 803,0 731,8 463,6 388,7 116,2 78,8 76,7 1 036,1 646,2 559,7 579,5 414,8 354,4 Summa 13 793,8 9 681,5 16 179,0 redovisar från och med samtliga investeringar i järnvägsanläggningar som tillgång i balansräkningen. De årliga avskrivningarna som görs på järnvägsanläggningarna belastar årets resultat. RESULTAT FRÅN ANDELAR I DOTTERFÖRETAG OCH INTRESSEFÖRETAG MILJONER KRONOR 1994/95 Närings departementet 6 139,6 6 139,6 Kommunikations- departementet 3 056,5 3 056,5 Social- departementet 437,0 437,0 Arbetsmarknads- departementet 126,1 126,1 Finans departementet -1 474,5 -1 474,5 Övriga myndigheter 89,0 89,0 Summa 8 373,8 8 373,8 resultatandel i är - . Resultatandelar redovisas för en tolvmånadersperiod till skillnad mot övriga poster i resultaträkningen. Not 39 FINANSIELLA INTÄKTER AVSEENDE STATSSKULDEN MILJONER KRONOR 1994/95 Ränteintäkter avseende upplåning i utländsk valuta 44 164,0 31 137,7 24 861,2 Ränteint. avseende upplåning i 055,7 54 800,6 20 356,7 Överkurs vid emission (netto) 3 847,8 2 350,5 5 210,0 Orealiserade valutavinster 49 930,4 532,9 0 Realiserade valutavinster 4 659,6 6 051,0 0 Intäktsförda preskr. obligationer m.m. 94,0 64,4 50,2 Summa 173 751,5 94 937,1 50 478,1 ÖVRIGA FINANSIELLA INTÄKTER MILJONER KRONOR 1994/95 Ränteintäkter från RGK:s kreditgivning till bolag 6 115,6 3 614,1 2 439,6 Ränteintäkter avseende studielån som finansierats via upplåning i RGK 5 142,4 3 576,5 2 697,8 3 304,5 1 188,3 1 196,2 Avkastning delpensionsfonden m.fl. 1 649,0 860,4 749,0 Ränta Kärnavfallsfonden 794,4 1 604,9 Ränteintäkter bostadslån 53,4 37,0 3 828,0 Arbetslivsfonden 498,4 Utdelning av statens aktier 7 019,0 Övriga finansiella intäkter 1 192,5 558,3 95,0 18,8 16,8 8,9 1 419,4 608,0 837,9 103,5 63,4 74,0 Summa 19 793,5 10 522,8 21 048,7 Finansiella intäkter totalt 193 545,0 105 459,9 71 526,8 Utdelning av statens aktier redovisas fr.o.m. redovisningsperioden /96 inte i resultaträkningen om det statliga bolaget är värderat enligt kapitalandels- metoden. redovisar utdelningen av statens aktier i . Affärsverkens ränteintäkter från särredovisas nedan eftersom de är eliminerade ovan men inte tillhör sektorn staten i nationalräkenskaperna. AFFÄRSVERKENS RÄNTEINTÄKTER MILJONER KRONOR 65,4 36,3 43,5 5,1 3,9 3,9 Summa 70,5 40,2 47,4 Not 40. FINANSIELLA KOSTNADER AVSEENDE STATSSKULDEN MILJONER KRONOR 1994/95 Räntekostnader avs. upplåning i 340,3 140 988,6 104 404,3 Räntekostnader avs. upplåning i utländsk valuta 77 644,6 54 730,6 49 070,5 Realiserade valutaförluster 0 0 15 599,3 Orealiserade valutaförluster 0 0 4 861,6 Realiserade kursförluster 6 503,0 5 685,6 2 358,1 Summa 287 487,9 201 404,8 176 293,8 192,5 148,7 15,7 23,0 15,1 49,2 1 019,1 563,7 171,6 0 0 4,3 Övriga finansiella kostnader 1 619,9 1 259,4 2 013,6 Summa 2 854,5 1 986,9 2 254,4 Finansiella kostnader totalt 290 342,4 203 391,7 178 548,2 Affärsverkens räntekostnader till särredovisas nedan eftersom de är eliminerade ovan men inte tillhör sektorn staten i nationalräkenskaperna. AFFÄRSVERKENS RÄNTEKOSTNADER MILJONER KRONOR 574,8 379,5 417,9 388,2 256,9 280,8 252,3 162,2 200,0 Summa 1 215,3 798,6 897,9 Not 41. JUSTERING TILL BETALNINGAR MILJONER KRONOR 1994/95 Förändring kassa, bank 17 113,0 1 871,1 Förändring övriga omsättningstillgångar -5 615,8 -190 Förändring kortfristiga skulder -3 278,5 -3 543,6 Förändring finansiella anläggnings- tillgångar 34 514,1 12 154,6 Förändring långfristiga skulder 9 833,0 3 126,1 Summa justeringar 52 565,8 13 418,2 JUSTERING TILL BETALNINGAR MILJONER KRONOR 1994/95 Förändring övriga omsättningstillgångar hänförbara till ränta på statens upplåning -7 677,8 Förändring kortfristiga skulder hänförbar till ränta på statens upplåning 25 318,6 1 455,2 Summa justeringar 17 640,8 1 455,2 SAMMANSTÄLLNING AV DEN STATLIGA SEKTORN Denna sammanställning sker med syftet att ge en översiktlig bild av de verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. Väsentligt inflytande har definierats som att staten skall ha en ägarandel på i de aktuella organisationerna. Definitionen överensstämmer med näringslivets definition av intresseföretag. Med denna definition bortfaller stiftelser, som är självägande. Statliga sektorn inkluderar förutom myndigheterna även statliga bolag och finansinstitut samt och . Den avgränsning som valts i sammanställningen innebär att den juridiska formen inte enbart är avgörande utan begreppet staten avgränsas så att även tillgångar och skulder hos andra juridiska enheter där staten har ett väsentligt inflytande kommer med. När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten via annan juridisk person har statens andel beräknats med hänsyn tagen till ägar-andelen. Detta innebär att ett helägt bolags tillgångar och skulder tas med i sin helhet. Sammanställningen, som bygger på de olika organisationernas officiella årsredovisningar eller delårsrapporter, ger en uppfattning om den totala statliga förmögenheten. Den ger även möjligheter till analyser av hur till exempel bolagiseringar och privatiseringar påverkar de inbördes relationerna mellan de olika kategorierna i sammanställningen och även den totala statliga förmögenheten. Någon total eliminering har inte kunnat göras eftersom underlag för elimineringar saknas och de olika organisationernas redovisningsperioder skiljer sig åt. De elimineringar som gjorts framgår av not 7. Principer för sammanställningen Sammanställningen av den statliga sektorn, som förutom myndigheterna omfattar statliga bolag, och , bygger på uppgifter från dessa organisationers årsredovisningar eller delårsrapporter som avgivits . Delårsrapporter har använts främst där aktuell årsredovisning saknats. Eliminering av mellanhavanden inom och mellan de olika organisationerna har endast skett i viss utsträckning. Mellan myndigheterna har eliminering skett. Värdet på aktierna i de statliga bolagen har eliminerats mellan myndigheter och bolag. Eliminering har också skett av mellan och myndighetssektorn. Den statliga sektorns samlade ekonomiska ställning En analys av den statliga sektorns samlade ekonomiska ställning kräver kännedom om både tillgångar och skulder. På tillgångssidan har staten såväl finansiella som materiella tillgångar av betydande omfattning. Skuldsidan utgörs bland annat av den av förvaltade statsskulden. Enligt sammanställningen i tabell 5.7 av den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder är tillgångarnas bokförda värde . Av dessa ingår, efter eliminering, i den juridiska enheten staten medan utgör statens andel i andra juridiska enheter. I relation till bruttonationalprodukten (BNP) är statens samlade tillgångar . För redovisningsperioden var BNP 1 678,1 miljarder enligt SCB. Skuldsidan visar att den statliga sektorns samlade skulder uppgår till . Den största enskilda skuldposten utgörs av den av förvaltade statsskulden på (efter eliminering). I relation till BNP är bruttoskulden och statsskulden . Eftersom skulderna är större än tillgångarna har den statliga sektorn en negativ nettoförmögenhet på -. I relation till BNP är nettoförmögenheten -. Jämfört med året innan har den statliga sektorns bokförda förmögenhet ökat med . Detta beror bl.a. på ökningen av AP-fondens och eget kapital med 24 respektive . Även de statliga bolagens eget kapital har ökat med . Elimineringarna har däremot ökat med -. Staten har utöver detta ansvarsförbindelser i form av statliga kreditgarantier m.m. uppgående till . Därutöver har staten ansvarsförbindelser på avseende de medel som är avsatta för framtida ändamål inom premiereservsystemet. Förändringar i den statliga sektorns förmögenhet såldes av statens aktieinnehav i Nordbanken. Försäljningen gav en intäkt på . Aktieinlösen 1996 minskade statens andel till . ingår endast 1996 i sammanställningen. Statshypotekskassans innehav om av aktierna i överfördes till staten och utbjöds till försäljning 1996. Staten sålde sina i till Nordbanken. Fr.o.m. februari är Nordbanken ensamägare till bolaget. är helägt av . ägdes bolaget av staten och med hälften vardera. () genomgick en omstrukturering. har överlåtit myndighetsbeslutade riskengagemang för till Venantius och förvärvat äldre anslagsfinansierade bostadslån av god kvalitet för . Venantius verksamhet inleddes . Venantius övertog bostadslån till ett nominellt belopp på ca från staten och , . har lånevolymen minskat till . Resultatet har förbättrats men visar dock ett underskott på (3,1). köptes Retriva upp av . Retriva och bildades efter bankkrisen för att ta hand om Nordbankens problemkrediter och problemengagemang. Vid en jämförelse mellan budgetåren 1994/95, 1993/94 och 1992/93 i tabellen Sammanställning av den statliga sektorn kan flera förändringar konstateras. Av sammanställningen framgår till exempel de förmögenhetsförskjutningar inom den totala statliga förmögenhetsmassan som bolagiseringar och dylikt inom staten inneburit. Innebörden härav är att de bolagiserade myndigheternas tillgångar och skulder i sammanställningen överförs, eventuellt efter omvärdering, från myndigheter till statliga bolag. I myndighetskolumnen kvarstår endast värdet på aktierna i bolaget. Privatiseringar, avvecklingar och dylikt av myndigheter innebär däremot att tillgångar och skulder helt försvinner ur sammanställningen. Direkta privatiseringar av myndigheter har dock uppgått till i sammanhanget närmast försumbara belopp. Det bör noteras att förändringarna i myndighetsdelen på grund av bolagiseringar, avvecklingar och omstruktureringar av myndigheter mellan budgetåren är större i verkligheten än som framgår av sammanställningen. Orsaken är att 1993/94 är som i princip samtliga myndigheter har fullständig tillgångsredovisning. De största förändringarna som minskat den totala myndighetssektorns balansomslutning och nettoförmögenhet mellan 1992/93 och 1993/94, är bolagiseringen av , och . Förändringar i förmögenhetsmassan i myndighetskolumnen mellan åren 1993/94 och 1994/95 beror främst på förändringar av redovisningsprinciper genom invärderingen av vägarna och av krigsmateriel. och har ombildats från myndighet till stiftelse och därmed utgått ur den statliga sektorn. Bolagen hus AB, , och är de största tillkommande statliga bolagen mellan 1992/93 och 1993/94. Privatiseringar har å andra sidan minskat storleken på den statliga bolagssektorn. De största hel- eller delprivatiseringarna som ägt rum är: , industrier AB, , , OK , och förvaltnings AB. Förändringarna i kolumnen Statliga bolag mellan åren 1993/94 och 1994/95 beror främst på att och tillkommit. har ombildats från myndighet till bolag inom den statliga sektorn. var tidigare stiftelse och ingick inte i den statliga sektorn. balansomslutning minskade med , främst beroende på att den särskilda inlåningen från upphörde . Särskild inlåning från avsåg den upplåning som gjorde främst för att förstärka valutareserven. Genom beslut att slopa den så kallade valutalånenormen överfördes dessa medel till ordinarie checkräkning. Förändringen av AP-fondens kapital består dels av avkastningen på fondens tillgångar, dels av en rad av fondförvaltningen ej påverkbara faktorer, som nettot av inbetalda ATP-avgifter och utbetalda pensioner, samt kostnader för administrationen av hela ATP-systemet. Utbetalningarna av allmän tilläggspension, ATP, kommer enligt nu gällande regler och nuvarande avgiftsnivå, att fortsätta att växa i snabbare takt än avgiftsinkomsterna, vilket leder till ökade anspråk på fonden. TABELL 5.7 SAMMANSTÄLLNING AV DEN STATLIGA SEKTORNS SAMLADE TILLGÅNGAR OCH SKULDER MILJARDER KRONOR MYNDIGHETER1 OCH FINANSINSTITUT STATLIGA BOLAG 2,3 1996 1994/95 1993/94 1992/93 1996 1995 1994 1993 1992 Tillgångar Omsättningstillgång ar 123,3 127,1 109,3 157,4 114,8 110,1 138,4 152,8 106,0 Anläggningstillgång ar 425,4 347,4 288,7 318,0 207,1 202,0 205,8 209,5 150,1 Summa tillgångar 548,7 474,5 398,0 475,4 321,9 312,1 344,2 362,3 256,1 Skulder och kapital Kortfristiga skulder 152,3 128,7 131,6 169,8 114,9 113,8 119,6 134,0 85,9 Långfristiga skulder 1434,5 1385,7 1190,1 997,5 95,1 94,9 126,2 140,5 97,7 Summa skulder 1586,8 1514,4 1321,7 1167,3 210,0 208,7 245,8 274,5 183,6 Nettoförmögenhet/ -1038,1 -1039,9 -923,7 -691,9 111,9 103,3 98,4 87,8 72,5 kapital skulder och kapital 548,7 474,5 398,0 475,4 321,9 312,0 344,2 362,3 256,1 STATLIGA BANKER 2,4 2 1965 1995 1994 1993 1992 1996 1995 1994 1993 1992 Tillgångar Summa tillgångar 576,1 504,3 560,4 619,0 610,7 212,6 257,3 269,1 275,0 370,6 Skulder och kapital Summa skulder 538,2 466,3 527,1 593,1 569,7 125,3 180,7 204,6 191,6 306,6 Nettoförmögenhet/ 37,9 38,0 33,3 25,9 41,0 87,3 76,6 64,5 83,4 64,0 kapital skulder och kapital 576,1 504,3 560,4 619,0 610,7 212,6 257,3 269,1 275,0 370,6 AP-FONDEN 2,5,6 ELIMINERING 7 1965 1995 1994 1993 1992 1996 1995 1994 1993 1992 Tillgångar Summa tillgångar 599,7 575,2 544,0 547,9 509,4 -125,3 -103,3 -65,7 -58,4 -41,6 Skulder och kapital Summa skulder 2,3 1,5 2,6 13,7 2,1 Nettoförmögenhet/ 597,4 573,7 541,4 534,2 507,3 -125,3 -103,3 -65,7 -58,4 -41,6 kapital skulder och kapital 599,7 575,2 544,0 547,9 509,4 -125,3 -103,3 -65,7 -58,4 -41,6 1996 1995 1994 1993 1992 Tillgångar Summa tillgångar 2133,7 2094,3 2126,5 2143,8 2180,6 Skulder och kapital Summa skulder 2462,6 2444,0 2494,5 2394,6 2229,3 Nettoförmögenhet/ -328,9 -349,8 -368,0 -250,8 -48,7 kapital skulder och kapital 2133,7 2094,2 2126,5 2143,8 2180,6 Noter till tabell 1. Myndigheter Underbilaga 2 redovisar de myndigheter som ingår i sammanställningen avseende redovisningsperioden /96. Statliga banker och finansinstitut, och De statliga bankerna och finansinstituten, och redovisas på summanivå på grund av verksamheternas speciella karaktär. Underliggande redovisningar medger inte en uppdelning på omsättnings- respektive anläggningstillgångar samt kort- respektive långfristiga skulder. Statliga bolag Med statliga bolag avses de bolag som ingår i regeringens skrivelse 1996/97:20 till med redogörelse för företagande med statligt ägande per och där statens ägande uppgår till . Uppgifter ur föregående års regeringsskrivelser har använts som underlag för 1992- värden. Underbilaga 1 redovisar de statliga bolag som ingår i sammanställningen. Statliga banker och finansinstitut banker och finansinstitut omfattar Nordbanken, , , (), AB och . ingår Nordbanken, Retriva, , () och AB och . ingår Nordbanken, Retriva, och (). Nordbanken inklusive (), Retriva, och och 1992 ingår , Nordbanken, och . KAPITAL 1-3 Fonden 557 513 1 851 555 662 4:e Fonden 25 355 10 25 345 5:e Fonden 5 972 2 5 970 6:e Fonden 10 816 403 10 413 Totalt 599 656 2 266 597 390 Not 6. Pensionsskulden I ett betänkande från Pensionsarbetsgruppen (SOU 1994:20) presenteras det nuvarande allmänna pensionssystemet. Nuvaranande folkpensions- och ATP- system är i princip uppbyggt som ett så kallat fördelningssystem. Detta innebär att löpande pensionsutbetalningar skall finansieras med de löpande pensionsavgifter som inbetalas till pensionssystemen av den förvärvsarbetande generationen. Enligt dagens regler tas emellertid dessutom såväl skattemedel som andra inkomster i anspråk för att täcka pensionsutgifterna. Sådana inkomster härrör bland annat från AP-fonden. Ett syfte med AP-fonden var att den skulle utgöra en buffert mot tillfälliga variationer i avgiftsbetalningarna och/eller pensionerna mellan olika år. Gjorda utfästelser inom ATP-systemet motsvarar en aktuariemässigt beräknad pensionsskuld på . (prop 1994/95:150 bil 1 s. 82). Underskottet i ATP-systemet var . Eliminering Statens aktier i statliga bolag med ett bokfört värde av 125,3 (103,3) miljarder kronor redovisas i myndigheternas redovisning främst av departementen och . Då sammanställningen av den statliga sektorn även omfattar statliga bolag, banker och finansinstitut elimineras aktierna mot bolagens kapital för att undvika dubbel redovisning. Även på 1,0 (1,0) miljard kronor ingår i myndigheterna och elimineras därför mot kapital. Affärsverkens aktier i dotterbolag eliminieras med ett bokfört värde av 849,5 miljoner. Däremot har inte AP-fondens innehav av statspapper eliminerats mot statsskulden. AP-fondens innehav av statspapper per var bokfört till 223,9 (196,6) miljarder kronor. 1994/95 56 409,3 50 512,4 Kommunikationsdeparte mentet 27 099,4 26 285,3 33 317,1 19 866,4 Arbetsmarknadsdeparte mentet 2 260,4 2 331,2 2 090,2 1 938,5 1 000 1 000 778,2 534,2 642,1 565,8 Summa 123 596,7 103 033,8 Övriga myndigheter 832,5 50 39,2 740,8 215,2 58,7 3,9 Summa 849,5 258,3 Totalt 125 278,5 103 292,1 Underbilaga 1 STATLIGA BOLAG MILJONER KRONOR BOKFÖRT VÄRDE 1995/96 JUSTERAT VÄRDE 1994/95 BÖRSVÄR DE 1996-12- 31 MYNDIGHET A-Banan projekt 50,0 50,0 100 /4 196,0 3 298,8 100 347,4 447,4 100 35,0 Arbetsmarknadsdeparteme ntet 1 134,9 1 262,0 66,7 287,1 7 094,0 6 105,3 50,25 278,7 11 240,3 Bostadsgaranti 2,0 6,9 50 576,0 1 044,3 25 1 419,6 4 908,0 5 298,1 100 550,0 gruvor AB 3,0 8,0 100 Kanalbolag 36,0 35,6 100 306,2 (50) (Operan) 0,1 32,4 100 Kurortsverksamhet 21,0 32,6 100 90,0 (50) 8 218,1 7 649,5 100 423,5 JUSTERAT VÄRDE 1994/95 BÖRSVÄR DE 1996-12- 31 6 514,4 12 900,0 59,4(10 0) 3 056,0 22 420,4 3,7 4,8 33 AB 3 292,0 2 831,7 100 Kommunikationsdeparteme ntet 1 000,0 1 000,0 100 3 860,4 (100) 1 913,0 1 878,9 100 Arbetsmarknadsdeparteme ntet 125,4 81,5 100 10,0 2 462,9 2 766,5 50 962,3 Kommunikationsdeparteme ntet 94,8 59,9 100 11 213,0 11 735,0 100 () 24,5 37,7 50 Kommunikationsdeparteme ntet AB4 4 791,8 7 435,6 3 006,9 1 707,5 100 1 477,0 5 590,5 3 716,9 100 239,1 256,0 259,3 52 6,4 Kommunikationsdeparteme ntet AB 2 349,0 1 694,1 50 248,5 Svensk fastighetsvärdering AB 12,2 60,5 53,1 100 7,5 Svenska 7,5 18,1 100 / Svenskhemmet A/S 6,1 7,1 100 , SGAB 36,8 38,2 100 Provnings- och forsknings- institut , SP 168,6 143,1 100 Swedcarrier 1 340,3 1 708,5 100 860,4 906,6 100 39,3 21 064,0 20 408,9 100 1 000,0 Kommunikationsdeparteme ntet 603,1 538,0 100 BOKFÖRT VÄRDE 1995/96 JUSTERAT VÄRDE 1994/95 BÖRSVÄR DE 1996-12- 31 MYNDIGHET Universitets Utvecklings- aktiebolag 9,0 1 466,6 2 241,3 100 980,0 6 550,0 7 254,5 100 322,2 28 188,0 24 772,1 100 1 500,0 5 307,1 10 100 Totalt 136 417,0 129 423,3 Statliga myndigheter och fonder Myndigheter Alkoholinspektionen Allmänna advokatbyråerna Arbetarskyddsstyrelsen för ljud och bild Barnombudsmannen , avv Civilbefälhavaren i mellersta civilområdet Civilbefälhavaren i norra civilområdet Civilbefälhavaren i södra civilområdet Datainspektionen Delegationen för genomförande av vissa EU- program Delegationen för utländska investeringar i Delegationen för översättning av / Försvarets materielverkt för radio och TV kultur- och fritidsråd Handikappombudsmannen forsknings- rådet i i i /i i /i i Justitiekanslern och jämställdshets- delegationen Kammarkollegiet för miljöskydd i , , i i i i och bohus län i i i i län i i län i i i i i i i län i i i i i i län i i Miljö- och forskningsrådet för offentlig upphandling nutida svensk konst i utlandet och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och diskriminering i Patentbesvärsrätten Radio- och och statens historiska museer ombudsmän revisorer Riksåklagaren Rådet för forskning om universitet och högskolor Rådet för forsknings- och utvecklings-samarbete mellan och EU Sameskolstyrelsen och sameskolor Skogs- och jordbrukets forskningsråd Smittskyddsintitutet av medicinsk metodik i skolan forskning Statens konstmuseer Statens löne- och pensionsverk Statens maskinprovningar Statens musiksamlingar för internationella adoptionsfrågor Statens psykologisk- pedagogiska bibliotek Statens skola för vuxna i Statens skola för vuxna i Statens utsädeskontroll för ackreditering och teknisk kontroll Styrelsen för lokalradiotillstånd Styrelsen för psykologiskt försvar , stiftelsen Svenskt biografiskt lexikon geologiska undersökning meteorologiska- och hydrologiska institut Talboks- och punktsskriftsbiblioteket i Tomtebodaskolans resurscenter för synskadade Totalförsvaret pliktverk universitet Verket för högskoleservice Överstyrelsen för civil beredskap FONDSTÄLLNINGAR PER MILJONER KRONOR