prop · GL0375 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1997/98:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen 75 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av de beslut regeringen fattat med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skrivelser till regeringen. Redogörelsen omfattar regeringsbeslut . Vidare lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författningar samt arbetet med regelreformering och språkvård. Reglers kvalitet, språkvård och information om regelverket 5 Statsrådsberedningen 12 14 34 Försvarsdepartementet 43 58 78 92 122 134 141 148 Närings- och 158 169 180 Utskottsindelat register 198 198 199 201 202 203 204 205 206 207 208 209 209 210 211 212 213 Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet 214 Utdrag ur regeringsprotokollet 215 Regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen Förord 1. Inledning har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut, senast i skr. 1996/97:15. Redogörelsen är knuten till de skrivelser i vilka meddelar regeringen sina beslut. Redovisningsperioden har omfattat tiden , dvs. sammanfallande med det tidigare brutna budgetåret. Redogörelsen har upptagit samtliga riksdagsskrivelser från det senaste som är ställda till regeringen, men även äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen har tagits med. Utöver själva redogörelsen för riksdagsskrivelsernas behandling har i de senaste årens skrivelser lämnats redovisningar av regelbeståndet och regelregistreringen (senast skr. 1996/97:15 s. 7 11). Sådana redovisningar lämnades i budgetpropositionerna (t.o.m. i bil. 2 Gemensamma frågor och i bil. 1995 utökades dessutom skrivelsen med en redogörelse för det pågående reformarbetet avseende reglers kvalitet, språkvård och information om regelverket. har upprättats en ny redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Den nu sammanställda redogörelsen avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits . Periodens omfattning övergångsvis 18 månader har bestämts i samråd med för att bättre stämma överens med de granskningsrutiner numera tillämpar och det statliga budgetårets nuvarande förläggning. riksdagsutskottens möjligheter att vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete få en så aktuell bild som möjligt har redovisningen fått omfatta även vissa regeringsbeslut från tiden efter den egentliga redovisningsperiodens utgång. Detta förfarande har använts om riksdagsskrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade. Liksom tidigare är redogörelsen uppställd departementsvis, som regel efter det departement riksdagsskrivelsen har ställts till. En sådan princip kan dock inte upprätthållas fullt ut eftersom ett departement upphörde under /92, varvid dettas ärenden fördelades på ett flertal andra departement. Vissa departement har vidare ändrat namn och även med i övrigt bibehållen departementsorganisation har ärendegrupper flyttats mellan olika departements verksamhetsområden. I sådana fall redovisas riksdagsskrivelserna, om de är under beredning, under de departement som är ansvariga för beredningen av sakfrågorna enligt uppdelningen i bilagan till förordningen (1996:1515) med instruktion för (omtryckt 1998:50). Inom varje departements område har materialet grupperats i fyra huvudavsnitt, nämligen först de äldre riksmötena (mer än ), därefter riksmötena /96 och 1996/97 och sist tiden fram till juluppehållet av det nu pågående /98. Redovisningen omfattar alla till regeringen ställda riksdagsskrivelser från riksmötena /96 och 1996/97 samt riksdagsskrivelserna t.o.m. nr 134 /98. Redovisningen omfattar vidare de riksdagsskrivelser från tidigare riksmöten som inte har redovisats som slutbehandlade. Vid utvärderingen och uppföljningen av beslut tilldrar sig regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivanden till regeringen ett särskilt intresse. De moment i utskottsbetänkandena som innehåller sådana tillkännagivanden utmärks i redovisningen med en asterisk (*). De departementsvisa avsnitten kompletteras med två register. Ett är kronologiskt uppställt och innehåller hänvisningar om var i redogörelsen varje riksdagsskrivelse återfinns, uppgift om vilket riksdagsutskott som berett ärendet och om regeringen har slutbehandlat skrivelsen eller ej. I det andra registret, som innehåller samma sakuppgifter, är riksdagsskrivelserna grupperade efter de utskott i vilka ärendena beretts. Ett väsentligt inslag i redogörelsen för behandlingen av riksdagsskrivelserna utgör lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grunden för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. Därför lämnas i detta sammanhang en aktuell redovisning av regelbeståndet och registreringen av regler. Stort avseende fästs vid regelfrågor och konsekvenser av regler. bedrivs ett omfattande arbete med att ompröva regler i takt med att resultat- och målstyrningen utvecklas. Syftet med detta arbete är främst att bättre anpassa reglerna till de aktuella målen för verksamheterna men även att så långt det går begränsa antalet regler. Till regelarbetet hör också att få en bättre struktur i reglerna och ett enkelt och klart språk. Inledningsvis lämnas därför en redovisning av arbetet som rör reglers kvalitet, språkvård och om informationen rörande regelverket. Reglers kvalitet, språkvård och information om regelverket Reglers kvalitet I propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) behandlar regeringen bl.a. regelarbetet och de insatser som görs för att förbättra regelkvaliteten i dess vidare betydelse som ett ändamålsenligt och effektivt styrmedel för förvaltningarnas verksamheter. I propositionen redovisar regeringen hur arbetet med att reformera regler kan utvecklas så att styrningen kan förenklas och göras tydligare. Det gäller såväl det egna regelverket som , som i stigande utsträckning tillämpas sida vid sida med vårt eget regelverk eller förs in i det. I propositionen behandlar regeringen även det regelreformarbete som EU och () bedriver och som i stora drag har samma inriktning som det svenska reformarbetet. Inom EU gäller det särskilt (Simpler Legislation for the Internal Market). Projektet har till uppgift att underlätta för små och medelstora företag att bedriva verksamhet. Det har engagerat och kan antas påverka regelreformarbetet här hemma. Också i PUMA är arbetet i första hand inriktat på de små och medelstora företagen och engagemanget från svensk sida är betydande. Bl.a. kommer att medverka i två enkäter om regelfrågor som PUMA genomför , den ena riktad till företagssektorn med bistånd av , den andra till regeringen och dess myndigheter. För del gäller det att i första hand analysera konsekvenser av regler och att ta fram rekommendationer i fråga om dels det framtida analys- och reformeringsarbetet, dels lämpliga arbetsmetoder. Språket är avgörande för regelkvaliteten. I finns språkexperter knutna till granskningsverksamheten i . De arbetar, förutom med den språkliga granskningen av lag- och förordningstexter, även med att ta fram handböcker och promemorior i text- och språkfrågor. De arbetar också med utbildning och rådgivning och ger vägledning i textarbetet i , framför allt när det gäller betänkande-, propositions- och författningsskrivningen. Det senaste bidraget från språkexperterna till ledning för textarbetet är (Ds 1997:1). I samband med att gick över till att använda ett enhetligt ordbehandlingssystem har språkexperterna medverkat vid utvecklingen av textmallarna i systemet och vid författandet av handledningar till dem. Klarspråksgruppen (Fi 1994:A), som arbetar för ett bättre myndighetsspråk, har medverkat till att starta ett systematiskt språkvårdsarbete hos flera myndigheter och skapat en växande insikt om språkets betydelse för effektiviteten i verksamheterna. Av Klarspråksgruppens berättelse 1997/98 (dnr Fi98/204) framgår att intresset för och behovet av språkvård hos myndigheterna är stort. Klarspråksgruppen försöker att möta detta genom att själv anordna eller medverka i seminarier och andra möten om klarspråksfrågor och genom att upprätthålla kontakter med myndigheterna i angelägna språkfrågor med hjälp av informationsbladet Klarspråksbulletinen och via gruppens hemsida på Internet. I klarspråksarbetet är det också viktigt att söka påverka den språkliga utformningen av EG-reglerna. När de genomförs i påverkar de nämligen i hög grad utformningen av de svenska författningarna. Av berättelsen framgår också att Klarspråksgruppens seminarier lockar ett stort antal deltagare och att allt fler besöker gruppens webbplats på Internet. För att ytterligare uppmuntra till språkvårdande insatser har Klarspråksgruppen instiftat ett språkvårdspris. Det skall tilldelas myndigheter eller enskilda som på ett särskilt sätt har utmärkt sig i språkvårdsarbetet och som genom sina insatser har bidragit till att förbättra myndighetsspråket. Priset kommer att delas ut första gången . Klarspråksgruppen deltar också aktivt i det nordiska språkvårdssamarbetet. Ett led i det arbetet är en nordisk språkkonferens i som Klarspråksgruppen och Nordiska språkrådet anordnar med stöd från . Det står klart för Klarspråksgruppen hur nära sambanden är mellan språkvårdsarbetet inom EU, i och hos myndigheterna. kunde Klarspråksgruppen redovisa hur den tänker sig att språkvårdsarbetet skulle kunna samordnas och därigenom bli effektivare. Gruppens överväganden och förslag har behandlats inom men har ännu inte lett till något beslut. Klarspråksgruppen i sin nuvarande form fortsätter därför tills vidare sin verksamhet. Information om regelverket och regelregistreringen tillsatte regeringen en arbetsgrupp inom med uppgift att lämna förslag till ett nytt rättsdatasystem i . Arbetsgruppen avlämnade sin slutrapport (Ds 1998:10) Ett offentligt rättsinformationssystem. I promemorian föreslår arbetsgruppen ett nytt och moderniserat system som skall kallas rättsinformationssystemet. Enligt promemorian skall staten svara för en kontinuerlig grundservice på rättsinformationens område med hjälp av informationsteknik. Denna grundservice skall kunna ges till både allmänheten och den offentliga förvaltningen. Ansvaret skall omfatta de offentliga rättskällorna och sträcka sig från lagarnas förarbeten och de statliga myndigheternas föreskrifter till domstolarnas och myndigheternas rättspraxis. Det mesta av rättsinformationen skall tillhandahållas utan avgifter. Grundläggande regler om rättsinformationssystemets innehåll, ansvar för det och samordning av det skall finnas i en förordning. Grundtanken med det föreslagna systemet är att varje offentligt organ som ger ut rättsinformation skall ansvara för att den sprids elektroniskt, att den är korrekt och att den är aktuell. Det betyder att informationen kommer att finnas i ett stort antal databaser runt om i landet. Innehållet i systemet skall dock med teknikens hjälp finnas tillgängligt för användarna på ett enhetligt och samlat sätt. Systemet kommer att kräva långtgående samordning mellan de deltagande myndigheterna varför en myndighet bör få ett särskilt samordningsansvar. Arbetsgruppen gör bedömningen att bör vara denna samordningsmyndighet under uppbyggnadsskedet. I den föreslagna förordningen finns en uppdelning mellan obligatoriskt innehåll och övrigt innehåll. Innehållet i () skall utgöra obligatoriskt material. Vidare föreslås att föreskrifter som beslutas av statliga myndigheter och som skall kungöras enligt lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar skall finnas tillgängliga i rättsinformationssystemet. Vad gäller förarbeten föreslås att bl.a. (SOU), departementsserien (Ds) och propositioner skall vara obligatoriskt innehåll i systemet. När det gäller rättspraxis från domstolar och förvaltningsmyndigheter föreslås att det obligatoriska innehållet skall bestå av vissa referensuppgifter om vägledande avgöranden. Referat av avgöranden från samt internationella överenskommelser skall också utgöra obligatoriskt material. I den föreslagna förordningen finns en generell bestämmelse som gör det möjligt att också annan rättsinformation än den obligatoriska sprids inom det nya systemet. Genom en sådan bestämmelse kan, enligt arbetsgruppen, medverka i systemet med den information som den förfogar över. Det gäller i första hand riksdagstrycket som är en väsentligt del av förarbetena och redan nu ingår i datasystem Rixlex. Arbetsgruppen räknar därför med att kommer att delta redan från början. Arbetsgruppen räknar vidare med att bl.a. allmänna råd från statliga myndigheter, rättsfallsreferat och rättsinformation med anknytning till EU och kommunala föreskrifter också kommer att bli en del av det nya rättsinformationssystemet och att arbetet med att föra in den informationen kommer att prioriteras. Huvuddelen av rättsinformationssystemets innehåll bör enligt arbetsgruppen kunna tillhandahållas utan avgifter. Det system som föreslås kommer att kräva standardisering. Arbetsgruppen redogör utförligt för sina överväganden i fråga om lösningar i det avseendet. Samhällsguiden, som innehåller en redovisning av de för medborgarna mera betydelsefulla reglerna, har kommit ut i en 8:e omarbetad upplaga. Den finns tillgänglig också på Internet under direkt på hemsida där den uppdateras när reglerna ändras. I det nya rättsdatasystemet är det tänkt att det skall vara möjligt att följa normgivningsbemyndigandena på de olika nivåerna i regelgivningen och de rättsregler de ger upphov till. I avvaktan på att det nya systemet kommer i gång fortsätter uppdateringen av regeringens bemyndiganden till myndigheterna i den databas som svarar för. själv svarar för databasen med dess normgivningsbemyndiganden till regeringen. Antalet gällande grundförfattningar i SFS per är 3 191. författningar är 1 181 lagar. Motsvarande siffror per var 3 217 grundförfattningar varav 1 170 lagar. Det innebär att antalet grundförfattningar har minskat med 26. har EG-direktiv genomförts i 68 ändringsförfattningar och 30 nya grundförfattningar, enligt de nothänvisningar som finns på varje författning som innehåller EG-regler. På Internet under Europeiska unionen finns databasen tillgänglig. Den innehåller EG:s samlade rättsakter. Det bör dock uppmärksammas att det inte rör sig om några s.k. konsoliderade versioner, dvs. med ändringsförfattningarna inarbetade i respektive grundförfattning. REGELBESTÅNDET I SFS 1998 Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i SFS var 1 338. Den siffran kan jämföras med 1 657 och 1 730 . Takten i nyutgivningen är alltså sjunkande. Fördelningen på departementsområde och på av SFS-författningarna per är följande. Departement Antal författningar i SFS Statsrådsberedningen 4 742 120 Försvarsdepartementet 104 327 210 694 145 158 102 99 Närings- och 191 183 101 11 REGELBESTÅNDET HOS MYNDIGHETERNA 1998 Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar har beräknats till ca 12 700. Det innebär en minskning med 200 regelrubriker . Användningen av datateknik blir allt vanligare i myndigheternas interna regelregistrering. är regelförteckningarnas uppgifter emellertid behäftade med en del osäkerheter. Det är exempelvis inte säkert att begreppet grundförfattning definieras lika i förteckningarna. Det ovan nämnda förslaget till ett nytt rättsinformationssystem förutsätter emellertid att definitionerna i systemet standardiseras. Allt eftersom myndigheternas författningar registreras i det nya informationssytemet blir det möjligt att komma till rätta med de oklarheter som finns i dagens beräkningar. Antalet regelrubriker per departementsområde är ungefär följande. Område Antalet titlar (avrundade hundratal) 700 200 Försvarsdepartementet 400 400 3 400 2 200 200 400 500 1 500 Närings- och 200 2 300 300 Kommunernas och landstingens föreskrifter I och med att förslag nu finns till ett allmänt rättsinformationssystem (Ds 1998:10) som kommuner och landsting får möjlighet att ansluta sig till på frivillighetens väg, har man kommit frågan om registrering och publicering av kommunernas och landstingens föreskrifter flera steg närmare. Också om ett på sina håll omfattande arbete kan komma att krävas för att få det material som skall ingå i systemet anpassat till systemets krav på standardisering, finns det anledning att räkna med att kommuner och landsting kommer att ansluta sig till det nya rättsinformationssystemet så fort som deras resurser medger det. Statsrådsberedningen /97 skrivelse nr 44 Tilläggsbudget för /96 Prop. 1996/97:1 avsnitt 6.2, bet. 1996/97:FiU11 Skrivelsen är slutbehandlad. Mom. 1 om utnyttjandet av anslaget Samarbete och utveckling inom *: Enligt regleringsbrevet för anslaget disponeras detta enligt särskilda beslut av regeringen. medgivande att i den med anslaget avsedda verksamheten återbetalade lånemedel m.m. till och med utgången av fick tillföras anslaget i stället för att redovisas på statsbudgetens inkomstsida, har inte utnyttjats. Regeringen har lagt skrivelse till handlingarna. nr 74 EU-frågornas behandling i . 1996/97:KU2 Skrivelsen är slutbehandlad. Mom. 2 om publicering av faktapromemoriorna*, mom. 6 om A-punkter* och mom. 7 om samrådsförfarandet*: Det cirkulär från som reglerar verksamhet med avseende på Samråd och information mellan regering och riksdag i EU-frågor har reviderats mot bakgrund av tillkännagivanden. Regeringen har lagt skrivelsen till handlingarna. nr 84 Budgetpropositionen utgiftsområde 1 Prop. 1996/97:1 utg.område 1, bet. 1996/97:KU1 Skrivelsen är slutbehandlad. Mom. 1 om anslag m.m. under utgiftsområde 1 , j) i berörd del: utfärdade regeringen regleringsbrev för anslaget m.m. nr 253 Extern revision av Skr. 1996/97:TK1, bet. 1996/97:KU22 Skrivelsen är slutbehandlad. Mom. 5 om riktlinjer för extern revision av *: lade regeringen skrivelsen till handlingarna i denna del. nr 267 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Skr. 1996/97:56, bet. 1996/97:KU25 Skrivelsen är slutbehandlad. lade regeringen skrivelsen till handlingarna. nr 90 Prop. 1997/98:1 utg.område 1, bet. 1997/98:KU1 Skrivelsen är slutbehandlad. Mom. 1 om anslag m.m. under utgiftsområde 1 , a), b) och e) i berörd del: utfärdade regeringen regleringsbrev för anslaget m.m. Äldre riksmöten /86 skrivelse nr 293 Ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk m.m. Prop. 1985/86:79, bet. 1985/86:LU32 redovisad, se skr. 1990/91:15 (p. Ju 77), 1991/92:15 (p. Ju 5), 1992/93:15 (p. Ju 3), 1993/94: 15 (p. Ju 3), 1994/95:15 (p. Ju 3), 1995/96:15 (Ju 2) och 1996/97:15 (Ju 1). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 2 om producentskydd för sceniska och musikaliska verk*: Frågan diskuteras vid överläggningar med ansvariga departement i övriga nordiska länder. Vid sådana överläggningar konstaterades att producentskydd inte övervägs i något annat nordiskt land, och att de norska och danska regeringarna tagit ställning mot ensamrätt för producenter. nr 250 Vissa fastighetsrättsliga frågor Mot. 1986/87:Bo416, bet. 1986/87:BoU14 redovisad, se skr. 1987/88:75 (p. Bo 20), 1988/89:75 (p. Bo 18), 1989/90:75 (p. Bo 8), 1990/91:15 (p. Bo 21), 1991/92:15 (p. Bo 3), 1992/93:15 (p. Ju 7), 1993/94:15 (p. Ju 4), 1994/95:15 (p. Ju 4), 1995/96:15 (p. Ju 3) och 1996/97:15 (p. Ju 2). Skrivelsen är slutbehandlad. Mom. 31 om tillstånd till andrahandsuthyrning*: beslutade regeringen prop. 1997/98:46 Ändringar i hyreslagen m.m. nr 347 Lag om fritidsbåtsregister m.m. Prop. 1986/87:121, bet. 1986/87:KrU22 redovisad, se skr. 1987/88:75 (p. Ju 18), 1989/90:75 (p. Ju 17), 1991/92:15 (p. Ju 8), 1992/93:15 (p. Ju 5), 1993/94:15 (p. Ju 5), 1994/95:15 (p. Ju 5), 1995/96:15 (p. Ju 4) och 1996/97:15 (p. Ju 3). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 2 om obligatorisk ansvarsförsäkring för fritidsbåtar* : Den särskilde utredaren (1995:07) har överlämnat betänkandet Fritidsbåten och Samhället (SOU 1996:170). Betänkandet har remissbehandlats. Frågan bereds vidare i . nr 174 Äktenskapsrättsliga frågor Mot. 1988/89:L619, bet. 1988/89:LU22 redovisad, se skr. 1991/92:15 (p. Ju 20), 1992/93:15 (p. Ju 13), 1993/94:15 (p. Ju 9), 1994/95:15 (p. Ju 8), 1995/96:15 (p. Ju 5) och 1996/97:15 (p. Ju 4). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 6 om försäkringsbolags informationsskyldighet*: Frågan behandlas i departementspromemorian Ny försäkringsavtalslag (Ds 1993:39) som har remissbehandlats. En lagrådsremiss beräknas vara klar eller . Ärendet är mycket omfattande. nr 312 Tjänstefel Prop. 1988/89:113, bet. 1988/89:JuU24 redovisad, se skr. 1989/90:75 (p. Ju 74), 1992/93:15 (p. Ju 15), 1993/94:15 (p. Ju 10), 1994/95:15 (p. Ju 9), 1995/96:15 (p. Ju 6) och 1996/97:15 (p. Ju 5). Skrivelsen är slutbehandlad. Mom. 9 om ny utredning*: beslutade regeringen prop. 1997/98:105 Det allmännas skadeståndsansvar, i vilken anförs att regeringen inte avser vidta några åtgärder för en samlad översyn. nr 287 Ett utvidgat knivförbud m.m. Prop. 1989/90:129, bet. 1989/90:JuU35 redovisad, se skr. 1990/91:15 (p. Ju 49), 1991/92:15 (p. Ju33), 1992/93:15 (p. Ju 22), 1993/94:15 (p. Ju 13), 1994/95 (p. Ju 12), 1995/96:15 (p. Ju 8) och 1996/97:15 (p. Ju 6). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 3 om innehavsförbud avseende stiletter och gatustridsvapen (delvis)*, mom. 4 om förbud mot överlåtelse av stiletter och gatustridsvapen (delvis)*, mom. 6 om undantag från förbud och saluhållande* och mom. 10 om utvärdering*: Frågorna behandlas i delbetänkandet Förbud mot vapen på allmän plats m.m. (SOU 1996:50). Delbetänkandet har remissbehandlats. En proposition beräknas kunna avlämnas före utgången av . nr 300 Ny konsumentköplag m.m. Prop. 1989/90:89, bet. 1989/90:LU35 redovisad, se skr. 1991/92:15 (p. Ju 35), 1993/94:15 (p. Ju 14), 1994/95:15 (p. Ju 13), 1995/96:15 (p. Ju 9) och 1996/97:15 (p. Ju 7). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 8 om reklamation* (delvis) och mom. 12 om produktansvaret i konsumentköplagen* (delvis): Frågorna behandlas i betänkandet Nya konsumentregler (SOU 1995:11) som har remissbehandlats. De har också samband med det pågående arbetet med och rådets direktiv om försäljning och garantier avseende konsumtionsvaror (KOM [95] 520). En gemensam ståndpunkt har beslutats . nr 53 Vårdnad och umgänge Prop. 1990/91:8, bet. 1990/91:LU13 redovisad , se skr. 1991/92:15 (p. Ju 52), 1993/94:15 (p. Ju 18), 1994/95:15 (p. Ju 16) och 1995/96:15 (p. Ju 10). Skrivelsen är slutbehandlad. Mom. 21 om kostnader för umgänge med barn*: beslutade regeringen prop. 1997/98:7 Vårdnad, boende och umgänge, i vilken frågan behandlas. nr 154 Anslag till kriminalvården Prop. 1990/91:100 bil.4, bet. 1990/91:JuU17 redovisad, se skr. 1992/93:15 (p. Ju 29), 1993/94:15 (p. Ju 19), 1994/95:15 (p. Ju 27), 1995/96:15 (p. Ju 11) och 1996/97:15 (p. Ju 9) Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 18 om behandlingsprogram för våldsmän*: Regeringen har i regleringsbrev för avseende kriminalvården angett att alla sexualbrottsdömda som vill och har behov av det skall erbjudas behandling. har också beslutat att inrätta särskilda platser för sexualbrottsdömda. Regeringen har vidare uppdragit åt att i samråd med kartlägga vilka metoder som används för behandlingen av män som dömts för våldsbrott mot kvinnor samt redovisa vilka behov som kan finnas för en utbyggnad av behandlingen av dessa män. Uppdraget skall redovisas . nr 330 Psykiskt störda lagöverträdare Prop. 1990/91:58 bil.2, bet.1990/91:JuU34 redovisad, se skr. 1992/93:15 (p. Ju 27), 1994/95:15 (p. Ju 24), 1995/96:15 (p. Ju 15) och 1996/97:15 (p. Ju 10) Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom.12 om psykiatrisk vård i kriminalvårdsanstalterna*: genomför tillsammans med en studie för belysning av frågor om omfattningen av de psykiskt störda inom anstaltspopulationen och karaktären av deras psykiska störningar i syfte att bereda dem adekvat behandling. En rapport kommer att presenteras . nr 78 Produktansvar Prop. 1990/91:197, bet. 1991/92:LU14 redovisad, se skr. 1992/93:15 (p. Ju 59), 1993/94:15 (p.