prop · GL031D4 · 1998-01-01 00:00:00 — utgjorde andelen skyddstillsynsdomar av brottmålsdomarna, motsvarande andel var 1995 och 1996. Det kan tyda på att ansträngningarna att tydliggöra innehållet i frivårdspåföljderna och att öka trovärdigheten har gett ett visst resultat. Av avsnitt 6.4.1 framgår att frivårdens arbete med de övervakade skall inriktats på att motverka återfall i brott. Sådant arbete bedrivs genom samtalskontakter med den dömde. Även den programverksamhet som bedrivs inom frivården i syfte att motverka återfall i brott är viktig och skall utvecklas ytterligare. 6.3.2 Anstalter Verkställighetens innehåll Verkställighetens innehåll vid anstalterna utvecklas fortlöpande, bl.a. genom de olika brottsförebyggande programmentas fram och. Av årsredovisning framgår att den Den totala sysselsättningsgraden under budgetåret för de intagna var , vilket är en oförändrat hög nivå jämfört med föregående budgetår. De brotts- och missbruksrelaterade programmen har ökat från av sysselsättningstimmarna under /. För att säkerställa en hög kvalitet på de olika programmen har utvecklat krav och råd för kvalitetssäkring av programmen. TABELL 6.1 SYSSELSÄTTNINGSTIMMAR I ANSTALT (1 000 TIMMAR). 1996 Arbetsdri ft 3 270 2 700 2492 Utbildnin g 1 141 1 017 878 Intern service 1 746 1 741 1421 Brotts- och missbruk s- relaterad e program 340 559 851 Övr sysselsät tning med ersättnin g 355 596 750 Frigång 193 166 165 Summa 7 045 6 779 6 557 Som framgår av avsnitt 6.4.1 anser regeringen att det är viktigt att tiden i anstalt tas till vara på ett sätt som motverkar återfall i brott och att satsningarna på verkställighetens innehåll fortsätter. Kriminalvården skall i det syftet erbjuda de intagna såväl brotts- och missbruksrelaterade program som arbete och utbildning. För att uppnå ett bra resultat i verksamheten är det också viktigt att förändringen av vårdarnas roll mot ett väl utvecklat kontaktmannaskap fortsätter. I avsnitt 6.4.1 betonar regeringen vidare att det är angeläget att utveckla samarbetet med andra myndigheter beträffande insatser som syftar till att öka förutsättningarna för den dömde att leva ett laglydigt liv. I syfte att förbättra frigivningsförberedelserna har inlett ett arbete med att utarbeta föreskrifter och allmänna råd för verkställighetsplaneringen, innefattande bl.a. planering av frigivningen. Kontakter mellan kriminalvården och andra myndigheter har tagits för att förbättra samarbetet med frigivningsförberedelserna. Som framgår av avsnitt 6.4.1 anser regeringen att kriminalvårdens arbete med frigivningsförberedelser måste förbättras ytterligare. Intagna med särskilda behov på grund av psykiska störningar Intagna med psykiska störningar ställer särskilda krav på verksamheten i anstalterna. har därför fått i uppdrag av regeringen att under /96 inrätta stödavdelningar för intagna som har särskilda problem på grund av personlighetsstörning eller psykisk särart och för vilka psykiatrin inte anser sig kunna ge någon behandling. Under /96 påbörjade ett planeringsarbete för att inrätta sådana stödavdelningar med sammanlagt 90 platser. Enligt krävs det ett omfattande arbete med att ställa i ordning Det är enligt styrelsen nödvändigt att ställa i ordning nya lokaler, som är anpassade för stödavdelningarna. På grund av ett omfattande planeringsarbete har inrättandet Inrättandet av avdelningarna har därför kraftigt försenats. En avdelning med sju platser öppnades vid den rättspsykiatriska kliniken vid . planerar att öppna en avdelning med 24 platser vid Kriminalvårdsanstalten . Planerna omfattar ytterligare två stödavdelningar med vardera 30 platser vid Kriminalvårdsanstalten och Kriminalvårdsanstalten . Avdelningen i Fosie beräknas öppna och avdelningen i . För att de intagnas behov av psykiatrisk vård i den allmänna sjukvården skall tillgodoses krävs bl.a. ett väl fungerande samarbete mellan kriminalvården och sjukvårdshuvudmännen. Av årsredovisning för /96 framgår att samarbetet har förbättrats. Enligt bedömning får de intagna som har behov av sluten psykiatrisk vård generellt sett sina behov tillgodosedda men brister förekommer fortfarande. anser att antalet platser vid enheter som är godkända för rättspsykiatrisk vård för intagna i anstalt inte är tillräckligt och att det medför att psykiatrin tvingas till alltför restriktiva bedömningar vad gäller de intagnas vårdbehov. Det innebär enligt bedömning att vårdtiden i vissa fall blir alltför kort. Genom olika insatser, bl.a. genom att utbilda berörd personal i psykiatri, höjer kriminalvården kompetensen inom den egna organisationen för att bättre kunna ta hand om de intagna med psykiska störningar som inte kommer ifråga för vare sig stödavdelning eller sjukhusvård. genomför tillsammans med en studie för belysning av frågor om omfattningen av de psykiskt störda inom anstaltspopulationen och karaktären av deras psykiska störningar i syfte att bereda dem adekvat behandling. En slutrapport kommer att presenteras . Stödavdelningarna kommer att öppnas under innevarande år och . Erfarenheterna från avdelningarna kommer att utvärderas. Intagna som är i behov av sjukhusvård måste beredas sådan vård. När den studie som och utför tillsammans är avslutad, kommer regeringen att ta ställning till om det krävs några ytterligare åtgärder för att sjukhusvården av dessa intagna skall förbättras. Kriminalvården måste göra ytterligare insatser också för de intagna som inte kommer i fråga vare sig för stödavdelning eller sjukhusvård. Regeringen följer kriminalvårdens arbete på det området och överväger fortlöpande om det krävs några åtgärder från regeringens sida. Bekämpningen av narkotikamissbruk vid häkten och anstalter Kriminalvården skall verka för att häkten och anstalter hålls fria från narkotika. Intagna narkotikamissbrukare som vill placeras på en anstaltsavdelning som är fri från narkotika skall beredas sådan placering. Kriminalvården fortsätter att bekämpa narkotikamissbruket i häkten och anstalter. Kriminalvården bedriver arbetet med att bekämpa narkotikamissbruket i häkten och anstalter genom att differentiera de intagna, motivera de intagna att delta i behandlingsprogram, tillhandahålla behandlingsprogram, genomföra kontroller, dvs. urinprovstagningar och visitationer, och driva särskilda projekt. Antalet särskilda platser avsedda för motivations- och behandlingsarbete med narkotikamissbrukare var 538 stycken och 556 stycken . Andelen intagna som får ta del av särskilda motivations- och behandlingsprogram och andra åtgärder mot narkotikamissbruk har legat . hade andelen ökat till drygt 46 procent.emellertid inte ökat Det är därför angeläget att kriminalvården ökar sina insatser på området. Under budgetåret har kriminalvården påbörjat ett projekt, KARTNARK, för att utreda frågor som i vid mening berör narkotikaproblemet i anstalter och häkten. Syftet är att utveckla statistik och andra informationskällor för att regelbundet kunna bedöma narkotikasituationen och vilka insatser som görs för att bekämpa narkotikan. Arbetet skall också resultera i förslag till åtgärder och strategier för en effektivare narkotikabekämpning. En rapport kommer att färdigställas . Av den redovisning som har lämnats framgår att antalet beslag av narkotika i häkten och anstalter är mycket lågt. har antalet kontroller genom visitationer av bostadsrum och andra lokaler ökat. trots att antalet visitationer av bostadsrum och andra utrymmen är högt. En klar majoritet av anstalter som tillfrågats om förekomsten av missbruk i anstalten har rapporterat att det sällan eller aldrig förekommer missbruk. Regeringen följer arbetet. Arbetet med att bekämpa narkotikamissbruket skall bedrivas med fortsatt intensitet. Det projekt som kriminalvården har inlett för att bättre kunna bedöma narkotikaproblemens omfattning och följa upp de åtgärder som vidtas är angeläget. Sådan kunskap är en förutsättning för att kriminalvården skall kunna förbättra metoderna för att komma till rätta med narkotikaproblemen och bereda missbrukare adekvat vård. Säkerheten Det totala antalet rymningar direkt från anstalt fortsätter att minska. Diagram 6.2 Antalet rymmningar per säkerhetsklass genomfördes av samtliga påbörjade permissioner så att den intagne återkom . har andelen permissioner som misskötts genom att den intagne inte återkommer i rätt tid minskat från 1996. 6.3.3 Häkten En strävan inom kriminalvården är att bedriva verksamheten vid häktena under humanare former och att intagna skall ges ökad möjlighet till gemensamhet. har i det s.k. häktesuppdragets slutrapport redovisat vilka åtgärder som vidtagits och lämnat förslag till förändringar som bör vidtas för att verksamheten vid häktena skall få en humanare utformning. Av slutrapporten framgår bl.a. att antalet platser för gemensamhet ökar kontinuerligt. Under vardagarna är emellertid av de intagna inte aktuella för gemensamma aktiviteter av olika skäl t.ex. rättegångar, förhör och läkarbesök. framhåller att ett av hindren för en ökad gemensamhet är begränsade lokal- och personalresurser. Styrelsen bedömer att de åtgärder som kan vidtas framöver för att öka omfattningen av gemensamhet är förändringar av lokaler, omdisponerade personalresurser och införande av häktesavdelningar i anstalt. har också utarbetat ett förslag till policydokument för ökad gemensamhet vid häktena. Innehållet och omfattningen av olika aktiviteter för häktade med eller utan restriktioner kommer att mätas från och med . För att bevaka att humaniseringen av häktesverksamheten fortsätter och för att bättre följa utvecklingen kommer att öka sin tillsyn. Av häktesuppdragets slutrapport framgår vidare att kriminalvården ser över besöksmöjligheterna och särskilt uppmärksammar möjligheterna till gemensamhet för häktade kvinnor. I slutrapporten konstaterar också att möjligheterna att utforma en humanare häktesverksamhet för häktade med åklagarrestriktioner är begränsade. S.k. samsittning med annan häktad med åklagarrestriktioner förekommer dock. Regeringen anser, liksom , att väsentliga åtgärder vidtagits men att det krävs fortsatta insatser när det gäller såväl lokaler som verksamhet vid häktena för att förbättra förhållandena. 6.3.4 Beläggningssituationen och kostnaderna för anstalts- och häktesplatserna Det kan konstateras att antalet lagakraftvunna fängelsedomar har minskat från drygt 15 1994 till omkring 14 1995 och till drygt 13 1996. Minskningen har fortsatt . Beläggningen vid kriminalvårdsanstalterna minskar. var medelbeläggningen beläggningsnivån vid kriminalvårdsanstalterna i medeltal av tillgängliga platser. minskade nivån till . var i medeltal av 4 683 platser belagda. Diagrammet nedan visar medelbeläggning i procent av antalet tillgängliga platser och medelantalet platser i anstalt 1996. Diagram 6.3 Medeltal tillgängliga platser och beläggning (i procent), anstalt erbjöds 4 269 dömda att avtjäna sitt fängelsestraff genom intenisvövervakning med elektronisk kontroll. Av ansökningarna beviljades . hade fullföljt verkställigheten och hade avbrutit den. avtjänade i medeltal 370 dömda per dag sitt fängelsestraff genom intensivövervakning. pågick intensivövervakning för 436 personer. också avsnitt 6.3.1). Dygnskostnaden för en anstaltsplats varierar mellan de olika säkerhetsklasserna. Totalt har kostnaden per producerat vårddygn för anstalterna ökat med , , mellan /95 och . Vid anstalterna i den lägsta säkerhetsklassen var ökningen , , och vid de övriga säkerhetsklasserna , 5 . Under /95 var kostnaden för ett producerat vårddygn i den lägsta säkerhetsklassen och i den högsta säkerhetsklassen . Den ökade kostnaden beror enligt bl.a. på att antalet intagna minskat relativt kraftigt utan att kostnaderna har kunnat reducerats i samma takt. Den utvidgade försöksverksamheten med intensivövervakning med elektronisk kontroll och minskningen av antalet lagakraftvunna domar har medfört att regeringen på framställan av beslutat att 13 anstalter skall läggas ner . Antalet platser vid anstalterna kommer därmed att minska med omkring 625. Vissa avvecklingskostnader för anstalterna kommer dock att belasta kriminalvården under framför allt åren 1998- 2000. prognostiserar med en medelbeläggning på omkring 3 500 intagna. Enligt planer kommer antalet nominella platser att vara i medeltal 4 414. Det skall jämföras med att antalet nominella platser var 4 726. Att skillnaden inte är större, trots beslut om nedläggningar, beror på att ett antal nya platser öppnas , bl.a. stödavdelningar. Regeringen avser att föreslå att halvtidsfrigivningen avskaffas och att villkorlig frigivning skall kunna beviljas först sedan två tredjedelar av strafftiden har avtjänats. Enligt preliminära beräkningar kommer det att innebära att medelbeläggningen kommer att öka med 100 intagna , vilket motsvarar en kostnad på ca . Medelbeläggningen vid häktena har ökat fram till /94. Därefter har beläggningen successivt minskat. minskade beläggningen till . 1997 var av de 1 453 tillgängliga platserna belagda. Diagrammet nedan visar medelbeläggningen i procent av antalet tillgängliga platser och medelantalet platser i häkten - 1996. Diagram 6.4 Medeltal tillgängliga platser och beläggning (i procent), häkte hade 27 intagna i häkte med verkställbar dom väntat i på en placering i anstalt. Motsvarande siffra var 10 stycken. Genomsnittssiffran för antalet förvarstagna enligt utlänningslagen som har placerats i häkte har gått ned från 37 till 26. Från kommer att ta över ansvaret från polismyndigheterna för personer som tas i förvar. tar då också över ansvaret för att hålla förvarslokaler. Placeringar i häkte och arrester av förvarstagna skall därefter förekomma endast i rena undantagsfall. Totalt har kostnaderna per vårddygn för häktena ökat med , , mellan /95 och . Av ökningen utgör , , personalkostnader och , , hyreskostnader. De ökade personalkostnaderna per vårddygn hänger enligt främst samman med att beläggningen har minskat kraftigt som antalet platser har ökat. De höjda hyreskostnaderna beror till stor del på att häktesorganisationen tillförts nya lokaler med förhållandevis dyra hyresavtal. har fått i uppdrag att utveckla metoderna när det gäller att göra prognoser avseende beläggningsutvecklingen. Arbetet med att utveckla prognosmetoder skall intensifieras för att kriminalvården skall kunna beräkna resursåtgången bättre. 6.3.5 Personalsituationen Antalet årsarbetskrafter inom kriminalvården var 7 1996, varav 4 671 vid anstalter. I häktena var antalet årsarbetskrafter 1 588 och i frivården 1 043. Antalet anställda inom kriminalvården var i genomsnitt 8 580. Skillnaden mellan antalet årsarbetskrafter och antalet anställda beror på Diagram 6.5 Antal årsarbetskrafter att det inom kriminalvården finns ett relativt stort antal vikarier som arbetar endast en viss del av året eller enstaka dagar under en månad. Av diagrammet ovan framgår hur antalet årsarbetskrafter har förändrats /94 1996. I samband med att kontaktmannaskap infördes i anstalterna genomfördes också en ändring av vårdpersonalens arbetstidsscheman, som innebär att huvuddelen av personalen nu arbetar antingen eller . Det har medfört en effektivitetsvinst. När det gäller vårdpersonal var antalet anställda i förhållande till antalet intagna lika stort som under /94. 6.4 Förändringar inom kriminal- vården 6.4.1 Fortsatt utveckling av verkställig- hetens innehåll Kriminalvården har en viktig uppgift i det brottsförebyggande arbetet. Verksamheten skall inriktas på åtgärder som påverkar den dömde att inte återfalla i brott. Kriminalvården skall därför erbjuda brotts- och missbruksrelaterade program, utbildning, social träning och meningsfulla fritidsaktiviteter. Intagna i anstalt och häkte skall ha möjlighet att arbeta. Kriminalvården skall medverka till att de intagna får sådan behandling och sådant stöd att de efter frigivningen kan leva ett laglydigt liv. Program som syftar till att påverka den dömde att inte återfalla i brott och missbruk finns nu såväl vid häkten och anstalter som inom frivården. Det rör sig bl.a. om brottsrelaterade och missbruksrelaterade program. Dessa program riktar sig främst till alkohol- och narkotikamissbrukare, till sexualbrottsdömda och andra dömda för våldsbrott. All programverksamhet skall utvecklas ytterligare i syfte att minska risken för återfall i brott. De dömda som bedöms vara i behov av deltagande i sådan verksamhet skall erbjudas möjlighet att delta. Många av dem som är föremål för kriminalvård har brister i sin grundläggande utbildning. En viktig uppgift för kriminalvården måste därför vara att se till att de dömda får möjlighet att komplettera sin utbildning för att förbättra deras möjlighet att få ett arbete och leva ett laglydigt liv. En annan angelägen uppgift är att medverka till att dömda med psykiska störningar får adekvat behandling. I det brottsförebyggande arbetet är det väsentligt att kriminalvården skapar förutsättningar för en bra frigivningssituation för de intagna i anstalt. Insatser som bidrar till att behandling och andra åtgärder som inletts under verkställigheten kan fullföljas efter verkställighetens slut skall prioriteras. De insatser som görs för att den intagne skall få bostad, sysselsättning och försörjning vid frigivningen skall öka. Det krävs också att andra myndigheter deltar aktivt i detta arbete. Samhället som helhet måste ge stöd åt de intagna inte bara inför deras frigivning utan också som följer närmast därefter. Regeringen överväger att ge ett uppdrag till berörda myndigheter att inkomma med förslag till åtgärder för att förbättra de intagnas frigivningssituation och därigenom minska risken för återfall i brott. 6.4.2 Fortsatt humanisering av häktesverksamheten I en human och modern rättsstat är det en angelägen uppgift att se till att frihetsberövanden utformas på ett sådant sätt att de inte är mer ingripande än vad som är nödvändigt med hänsyn till de skäl som föranleder åtgärderna. När det gäller häktade blir frihetsberövandet ingripande och det är angeläget att motverka onödiga restriktioner och ingrepp. har några nya häkten tagits i bruk med bättre förutsättningar för en human häktesverksamhet. Vid andra häkten har det genom ombyggnad skapats utökade gemensamhetsutrymmen. Som framgår av avsnitt 6.3.3 vidtas även andra åtgärder från kriminalvårdens sida i syfte att skapa en humanare häktesverksamhet, bl.a. genom att erbjuda de intagna sysselsättning. Program som syftar till att motivera intagna som har missbruksproblem till behandling skall utökas och förbättras. Ytterligare åtgärder bör också vidtas i syfte att utveckla kontaktmannaskapet. När det gäller intagna med restriktioner är det bl.a. viktigt att förbättra samarbetet mellan häktena och åklagarna så att de besök och andra aktiviteter som kan genomföras utan att utredningen äventyras kommer till stånd. I häktesuppdragets slutrapport har lämnat förslag till lagändringar som kan skapa förutsättningar för en bättre häktesverksamhet. Dessa förslag har remissbehandlats tillsammans med förslag om ändrade regler för beslut om restriktioner för häktade som tagits fram inom (Ds 1996:46). En proposition bör kunna avlämnas till . 6.4.3 Säkerheten och de långtidsdömdas situation En hög grad av säkerhet vid anstalterna och häktena skall vidmakthållas. Säkerheten skall hållas på en sådan nivå att avvikelser direkt från anstalt och häkte eller i samband med permissioner och andra utevistelser minimeras. Vidare skall säkerheten för alla intagna och anställda inom kriminalvården vara hög. Kriminalvården skall också uppmärksamma säkerheten för de kvinnor som är intagna i anstalter där både män och kvinnor placeras. Hot och våld mellan de intagna skall förebyggas. Ett viktigt led i detta är att personalen har en kunskap om de intagna som de arbetar med och har en daglig kontakt med dem. Personalen skall därför arbeta nära de intagna. Kontaktmannaskapet har alltså stor betydelse för säkerheten. En väl avvägd differentiering av de intagna är ett annat viktigt inslag. Visitationer av bostadsrum och andra utrymmen måste göras regelbundet för att möjliggöra upptäckt av föremål som kan användas som tillhyggen. Med anledning av upploppet vid Kriminalvårdsanstalten tillsatte en arbetsgrupp för att analysera det som hade inträffat och lämna förslag till åtgärder för att förhindra liknande händelser . Den s.k. Analysgruppen presenterade rapporten, Oro och upplopp på fängelser - ett förslag till motverkan . Ett av förslagen i rapporten var att minska storleken på den grupp intagna som vistas tillsammans. I det syftet är nu kriminalvårdsanstalterna i de högsta säkerhetsklasserna föremål för ombyggnad. ser också över dessa anstalters organisation och utvecklar verkställighetens innehåll ytterligare i syfte att öka säkerheten. Analysgruppens rapport behandlar också de långtidsdömdas situation. Andelen långtidsdömda har ökat . De intagna som avtjänar långa straff har särskilda behov. Verkställigheten måste planeras så att innehållet i de intagnas sysselsättningen varieras. Även fritiden måste vara innehållsrik. För de långtidsdömda är det vidare särskilt viktigt att det finns goda besöksmöjligheter i anstalterna. Med Analysgruppens rapport som utgångspunkt har kriminalvården vidtagit åtgärder som syftar till att skapa bättre förhållanden för den gruppen. Den s.k. mottagningsavdelningen vid Kriminalvårdsanstalten , som öppnades , möjliggör en bättre planering av verkställigheten. Besökslägenheter för förbättrade besöksmöjligheter finns på flera anstalter. Det är viktigt att det långtidsdömdas särskilda behov fortsätter att uppmärksammas, liksom säkerheten i anstalterna. skall för regeringen redovisa vilka åtgärder som har vidtagits och kommer att vidtas med anledning av Analysgruppens rapport . Sedan har lämnat sin redovisning, kommer regeringen att ta ställning till om det krävs några åtgärder från regeringens sida. I 7 § tredje stycket lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt finns bestämmelser om särbehandling av långtidsdömda. Särbehandlingen innebär bl.a. att sådan intagen inte får beviljas annan permission än särskild permission. Regeringen överväger att föreslå ändringar i bestämmelserna som möjliggör en mer individuell bedömning i varje enskilt fall. 6.4.4 Ny lokal organisation hemställde att regeringen skulle ändra principerna för den lokala organisationen så att det skulle bli möjligt att inom samma myndighet bedriva verksamhet inom häkte, anstalt och frivård. Bakgrunden till framställning var de nya krav som ställs på organisationen genom försöksverksamheten med intensivövervakning med elektronisk kontroll, den ökade programverksamheten samt behovet av samverkan med andra myndigheter och högre administrativ kompetens. I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1) delade regeringen bedömning att det bör bli möjligt att bedriva häktes-, anstalts- och frivårdsverksamhet inom samma myndighet. Sedan inkommit med förslag om vilka lokala kriminalvårdsmyndigheter som skall finnas och vilka verksamhetsgrenar som skall ingå i dem har regeringen beslutat om ny lokal organisation i enlighet med förslaget. Beslutet innebär att de nuvarande drygt 140 lokala myndigheterna ersätts med 37 kriminalvårdsmyndigheter. Av dessa innehåller 22 samtliga tre verksamhetsgrenar häkte, anstalt och frivård och nio innehåller två verksamhetsgrenar. Fem anstalter (, Kumla, , och ) och ett häkte () utgör egna myndigheter. Den nya lokala organisationen syftar bl.a. till att skapa verksamhetsmässiga fördelar både i kriminalvårdens inre organisation och i samarbetet med andra myndigheter och organ. Ett effektivt samordnat resursutnyttjande har betydande fördelar inte minst vid en utbyggnad av alternativen till fängelsestraff, men också för utvecklingen och genomförande av gemensamma motivations- och påverkansprogram och bättre frigivningsförberedelser. Denna utveckling kommer att kräva väsentligt utbyggd samverkan med andra myndigheter och organisationer. Resurserna kan dessutom utnyttjas effektivt genom att de administrativa funktionerna samordnas och förutsättningarna för en rationell och heltäckande planering ökar.