prop · GL037 · 1998-01-01 00:00:00 — 22 § I mål eller ärenden om vård- nad eller umgänge gäller i fråga om rättegångskostnader andra och tredje styckena i stället för 18 kap. 1-7 §§ . I mål eller ärenden om vård- nad, boende, umgänge eller tillstånd till utlandsvistelse gäller i fråga om rättegångskostnader andra och tredje styckena i stället för 18 kap. 1-7 §§ rättegångs- balken. Vardera parten skall bära sin rättegångskostnad. En part kan dock förpliktas att helt eller delvis ersätta motparten dennes rättegångskostnad, om han eller hon har förfarit på ett sådant sätt som avses i 18 kap. 3 eller 6 § eller om det annars finns särskilda skäl. Skall en part enligt andra stycket helt eller delvis ersätta motpartens rättegångskostnad och har partens ställföreträdare, ombud eller biträde förfarit på ett sådant sätt som avses i 18 kap. 3 eller 6 § och därigenom vållat kostnaden helt eller delvis, kan han eller hon förpliktas att tillsammans med parten ersätta kostnaden. Rätten kan besluta om detta även om någon part inte yrkar det. Denna paragraf tillämpas också när målet eller ärendet handläggs i högre rätt. 7 kap. 12 § Talan om underhåll till barn upptas av rätten i den ort där svaranden har sitt hemvist. Sådan fråga kan väckas även i samband med mål om faststäl- lande av faderskapet till barn, äktenskapsmål eller mål om vårdnaden om barn. Talan om underhåll till barn upptas av rätten i den ort där svaranden har sitt hemvist. Sådan fråga kan väckas även i samband med mål om faststäl- lande av faderskapet till barn, äktenskapsmål, mål om vårdna- den om barn eller mål om vem barnet skall bo tillsammans med. Finns ej behörig domstol enligt första stycket, upptas målet av . 20 kap. 1 § I mål om faderskap, vårdnad, umgänge och underhåll tillämpas 14 kap. 17 och 18 §§ äkten- skapsbalken. I mål om faderskap, vårdnad, boende, umgänge, tillstånd till utlandsvistelse och underhåll tillämpas 14 kap. 17 och 18 §§ . 21 kap. Verkställighet av domar eller beslut Verkställighet av domar, beslut eller avtal 1 § Verkställighet av vad allmän domstol har bestämt i dom eller beslut om vårdnad, umgänge eller överlämnande av barn söks hos länsrätten. Har domen eller beslutet inte vunnit laga kraft och är det inte särskilt medgivet att verkställighet ändå får ske, får länsrätten inte vidta åtgärder enligt 2-4 §§. Verkställighet av vad allmän domstol har bestämt i dom eller beslut om vårdnad, boende, um- gänge eller överlämnande av barn söks hos länsrätten. Har domen eller beslutet inte vunnit laga kraft och är det inte särskilt medgivet att verkställighet ändå får ske, får länsrätten inte vidta åtgärder enligt 2-4 §§. Verkställighet av avtal enligt 6 kap. 17 b § söks hos länsrätten. Vad som i detta kapitel föreskrivs om verkställighet av dom eller beslut, som vunnit laga kraft, gäller även sådant avtal. 3 § Förordnar länsrätten om verkställighet, får den förelägga vite eller besluta att barnet skall hämtas genom polismyndighetens försorg. Hämtning får dock beslutas endast i de fall och under de förutsättningar som anges i andra och tredje styckena. Är det fråga om dom eller beslut om vårdnad eller över- lämnande av barn, får länsrätten besluta om hämtning av barnet, om verkställighet annars inte kan ske eller om hämtning är nödvändig för att undvika att barnet lider allvarlig skada. Är det fråga om dom eller beslut om umgänge mellan barnet och en förälder som inte är vårdnadshavare, får läns- rätten besluta om hämtning av barnet, om verkställighet annars inte kan ske och barnet har ett särskilt starkt behov av umgänge med föräldern. Är det fråga om dom eller beslut om vårdnad, boende eller överlämnande av barn, får läns- rätten besluta om hämtning av barnet, om verkställighet annars inte kan ske eller om hämtning är nödvändig för att undvika att barnet lider allvarlig skada. Är det fråga om dom eller beslut om umgänge mellan barnet och en förälder som barnet inte bor tillsammans med, får länsrätten besluta om hämt- ning av barnet, om verkställighet annars inte kan ske och barnet har ett särskilt starkt behov av umgänge med föräldern. Frågor om utdömande av förelagt vite prövas av länsrätten på ansökan av den part som har begärt verkställigheten. 6 § Länsrätten kan vägra verkstäl- lighet, om det är uppenbart att förhållandena har ändrats sedan den allmänna domstolens dom eller beslut meddelades och det av hänsyn till barnets bästa är påkallat att frågan om vårdnad eller umgänge prövas på nytt. Sådan fråga tas upp av allmän domstol på ansökan av den som har varit part i målet hos läns- rätten eller på ansökan av socialnämnden. Länsrätten kan vägra verkstäl- lighet, om det är uppenbart att förhållandena har ändrats sedan den allmänna domstolens dom eller beslut meddelades och det av hänsyn till barnets bästa är påkallat att frågan om vårdnad, boende eller umgänge prövas på nytt. Sådan fråga tas upp av allmän domstol på ansökan av den som har varit part i målet hos länsrätten eller på ansökan av socialnämnden. Länsrätten får även i annat fall vägra verkställighet, om det finns risk som inte är ringa för att barnets kroppsliga eller själsliga hälsa skadas. Förslag till Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 14 kap. 5 och 7 §§ skall ha följande lydelse. 14 kap. 5 § I mål om äktenskapsskillnad får domstolen pröva frågor om underhållsbidrag, vårdnad om och umgänge med barn, rätt att bo kvar i makarnas gemensam- ma bostad till dess att bodelning sker och förbud att besöka varandra. Yrkanden i sådana frågor framställs i den ansökan genom vilken talan om äkten- skapsskillnad väcks. Har sådan talan redan väckts, får yrkandena framställas muntligen inför domstolen eller skriftligen utan särskild stämning. I mål om äktenskapsskillnad får domstolen pröva frågor om underhållsbidrag, vårdnad om barn, vem barnet skall bo till- sammans med, umgänge med barn, tillstånd till utlandsvistelse, rätt att bo kvar i makarnas gemensamma bostad till dess att bodelning sker och förbud att besöka varandra. Yrkanden i sådana frågor framställs i den ansökan genom vilken talan om äktenskapsskillnad söks. Har sådan talan redan väckts, får yrkandena framställas muntligen inför domstolen eller skriftligen utan särskild stämning. I målet får även prövas frågan om förordnande av bodelningsförrättare. 7 § I mål om äktenskapsskillnad får domstolen, för tiden till dess att frågan har avgjorts genom dom som har vunnit laga kraft, på yrkande av någon av makarna 1. bestämma vem av makarna som skall ha rätt att bo kvar i makarnas gemensamma bostad, dock längst för tiden till dess att bodelning har skett, 2. förordna om skyldighet för den ena maken att utge bidrag till den andra makens underhåll. I sådant mål får domstolen också, för tiden till dess att skillnadsfrågan har avgjorts genom dom som har vunnit laga kraft, på yrkande av någon av makarna förbjuda makarna att besöka varandra. Ett beslut enligt första stycket får verkställas på samma sätt som en dom som har vunnit laga kraft. Ett beslut enligt andra stycket gäller på samma sätt som en dom som har vunnit laga kraft. Beslut enligt första eller andra stycket får dock när som helst ändras av domstolen. Överträder någon ett förbud enligt andra stycket, tillämpas 24 § lagen (1988:688) om besöksförbud. I mål om äktenskapsskillnad får domstolen dessutom, med tillämpning av bestämmelserna i , förordna om vad som skall gälla i fråga om vårdnad, umgänge och bidrag till barns underhåll för tiden till dess att sådan fråga har avgjorts genom dom som har vunnit laga kraft. I mål om äktenskapsskillnad får domstolen dessutom, med tillämpning av bestämmelserna i , förordna om vad som skall gälla i fråga om vårdnad, boende, umgänge och bidrag till barns underhåll för tiden till dess att sådan fråga har avgjorts genom dom som har vunnit laga kraft. Förslag till Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs att 12 a och 48 §§ socialtjänstlagen (1980:620) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 a § Kommunen skall sörja för att föräldrar kan erbjudas samtal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor rörande vårdnad och umgänge (sam- arbetssamtal). Kommunen skall sörja för att föräldrar kan erbjudas samtal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor rörande vårdnad, boende och umgänge (samarbetssamtal) samt att föräldrar får hjälp att träffa avtal enligt 6 kap. 17 b § för- äldrabalken. Kommunen skall även sörja för att familjerådgivning kan erbjudas dem som begär det. 48 § Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får när det gäller avse endast uppgifter som anges i följande lagrum 1 kap. 4 § , 2 kap. 1, 4 - 6, 8 och 9 §§ , dock inte befogenhet enligt 9 § att besluta att inte påbörja utredning eller att lägga ned en påbörjad utredning, 3 kap. 5, 6 och 8 §§ , 6 kap. 17 b § , 6 kap. 19 § beträffande beslut att utse utredare i mål och ärenden om vårdnad eller umgänge, 7 kap. 7, 11 och 14 §§ , dock inte befogenhet enligt 7 § att godkänna avtal som innefattar åtagande att utge engångsbelopp, 11 kap. 16 § andra stycket . Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får inte heller omfatta befogenhet att meddela beslut i frågor som avses i 27 § denna lag eller att fullgöra vad som ankommer på nämnden enligt 5 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag eller 9 § lagen (1964:143) om bidragsförskott. Förslag till Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs att 16 § rättshjälpslagen (1972:429) skall ha följande lydelse. 16 § Allmän rättshjälp får, om ej annat följer av 17 §, beviljas av advokat eller av biträdande jurist på advokatbyrå, om den rättsliga angelägenheten avser äktenskapsskillnad underhållsbidrag till make eller barn faderskap till barn vårdnad umgänge. Advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå får ej bevilja allmän rättshjälp för verkställig- het av avgörande om underhålls- bidrag, vårdnad eller umgänge. Ej heller får advokat eller biträ- dande jurist bevilja allmän rätts- hjälp 1. om den rättssökande är dödsbo, 2. om den rättssökande är bo- satt utom riket, 3. om den rättsliga angelägen- heten skall prövas eller på annat sätt behandla utom riket. Allmän rättshjälp får, om ej annat följer av 17 §, beviljas av advokat eller av biträdande jurist på advokatbyrå, om den rättsliga angelägenheten avser äktenskapsskillnad underhållsbidrag till make eller barn faderskap till barn vårdnad boende umgänge. Advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå får ej bevilja allmän rättshjälp för verkställig- het av avgörande om underhålls- bidrag, vårdnad, boende eller umgänge. Ej heller får advokat eller biträdande jurist bevilja allmän rättshjälp 1. om den rättssökande är dödsbo, 2. om den rättssökande är bo- satt utom riket, 3. om den rättsliga angelägen- heten skall prövas eller på annat sätt behandlas utom riket. Förslag till Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 36 kap. 5 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 36 kap. 5 § Den som till följd av 2 kap. 1 eller 2 § eller 3 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) eller någon bestämmelse, till vilken hänvisas i något av dessa lagrum, inte får lämna en uppgift får inte höras som vittne om denna utan tillstånd från den myndighet i vars verksamhet uppgiften har inhämtats. Advokater, läkare, tandläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, psykologer, psykoterapeuter, kuratorer vid familjerådgiv- ningsbyråer, som drivs av kom- muner, landsting, församlingar eller kyrkliga samfälligheter, och deras biträden får höras som vittnen om något som i denna deras yrkesutövning anförtrotts dem eller som de i samband därmed erfarit, endast om det är medgivet i lag eller den, till vars förmån tystnadsplikten gäller, samtycker till det. Den som till följd av 9 kap. 4 § sekretesslagen inte får lämna uppgifter som avses där får höras som vittnen om dem endast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån sekre- tessen gäller samtycker till det. Advokater, läkare, tandläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, psykologer, psykoterapeuter, kuratorer vid familjerådgiv- ningsbyråer, som drivs av kom- muner, landsting, församlingar eller kyrkliga samfälligheter, och deras biträden får höras som vittnen om något som i denna deras yrkesutövning anförtrotts dem eller som de i samband därmed erfarit, endast om det är medgivet i lag eller den, till vars förmån tystnadsplikten gäller, samtycker till det. Detsamma gäller den som inom leder sam- arbetssamtal under sekretess enligt 7 kap. 4 § andra stycket sekretesslagen (1980:100). Den som till följd av 9 kap. 4 § sekretesslagen inte får lämna uppgifter som avses där får höras som vittnen om dem endast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån sekre- tessen gäller samtycker till det. Rättegångsombud, biträden eller försvarare får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om parten medger det. Utan hinder av vad som sägs i andra eller tredje stycket är andra än försvarare skyldiga att vittna i mål angående brott, för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Om tystnadsplikt för den som i ordning har vigts till det kyrkliga ämbetet som präst finns föreskrifter i 36 kap. kyrkolagen (1992:300). Den som inom något annat trossamfund än är präst eller den som i sådant samfund intar motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som han eller hon har erfarit under bikt eller själavårdande samtal. Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen får höras som vittne om förhållanden som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämnda paragrafer. Om någon enligt vad som sägs i denna paragraf inte får höras som vittne om ett visst förhållande, får vittnesförhör inte heller äga rum med den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översättning. Sammanfattning av Pappagruppens slutrapport, Ds 1995:2 Arbetsgruppens utgångspunkt har varit att ett barn behöver båda sina för- äldrar, behöver också den närvarande pappan. Barnets och pappans relation måste få det stöd och den uppmuntran som är möjlig från sam- hällets sida. Syftet med denna slutrapport är att genom en rad djupintervjuer och resonemang fördjupa kunskapen och argumenten för denna strävan. I rapporten formuleras visionen av den närvarande pappan. Vi ser den som en grund för fortsatt opinionsbildning. Det främsta hindret för den närvarande pappan är de attityder som finns i arbetslivet. Även det nuvarande könsrollsmönstret spelar stor roll. Attityderna kan förändras genom uppmuntran, information och genom att lyfta fram positiva exempel. Män måste uppmuntras att våga ta tid med barnen när de är små. I rapporten formuleras ett antal förslag med denna inriktning. Chefer på alla nivåer måste våga vara förebilder. Vi har inte mött någon som med trovärdighet har kunnat hävda att en månads ledighet är omöjlig av ett barns levnad. En pappagaranti bör övervägas som ett stöd för de pappor som vill vara med sina barn men där attityderna står i vägen. Den införda pappa- månaden i föräldraförsäkringen är ett första viktigt steg. Arbetsgivare inom kommuner och landsting måste gå före. Ett förslag är att anställda män som tar ut tre månaders föräldraledighet eller mera uppmuntras med extra semesterdagar. Det bör anses som meriterande för såväl kvinnor som män att ha varit föräldralediga. Staten måste i egenskap av arbetsgivare driva på utvecklingen mot fler kvinnliga chefer. Det program som initierats bör ha målet att nå jämnare fördelning av kvinnor och män på statliga chefsbefattningar. Fler män bör uppmuntras att arbeta inom barnomsorgen. I rapporten formuleras också ett antal råd till chefer inom den privata och offentliga sektorn råd som bygger på att även enskilda företag bör ha intresse av att stimulera pappor att ta föräldraledighet. Rapporten uppehåller sig, delvis utanför våra direktiv, vid hur barnets rätt till båda föräldrarna ska kunna iakttas vid skilsmässa. Vi utgår från insikten att många pappor blir frånvarande pappor just i samband med skilsmässor. Vår slutsats är: Föräldrar i kris bör erbjudas rådgivning och familjesamtal med både manlig och kvinnlig familjerådgivare närvarande. Särskilda familjerätts- enheter bör etableras där domstolens ledamöter väljs och utbildas efter erfarenhet av modernt och delat föräldraskap. Väntetiderna för vårdnadstvister måste kortas drastiskt så att inte interimsbeslut med begränsad rättssäkerhet blir avgörande. Det bör endast finnas gemensam vårdnad som juridiskt vårdnads- begrepp. Enskild vårdnad bör avskaffas så att gemensam vårdnad gäller från det att faderskap fastställts. Den gemensamma vårdnaden bör ytterligare stärkas så att beslut, som allvarligt inverkar på barnets nära och var- dagliga kontakt med båda sina föräldrar måste tas i uttryckligt sam- förstånd av båda föräldrarna. Umgängesrätt skall kunna fastställas av domstol inom ramen för gemensam vårdnad och med särskilt beaktande av respektive förälders förmåga och beredskap att samarbeta och under- lätta för barnets kontakt med båda sina föräldrar. Den gemensamma vårdnaden bör i större utsträckning bejakas i administrativa beslut. Barn bör räknas in för bostadsbidrag och bostads- behov hos båda föräldrarna. I reglerna för underhållsbidrag bör större skillnad göras mellan dem som aldrig har sina barn hos sig och dem som tar en betydande del av ansvaret. I stället bör utgångsnivåerna för under- hållsbidrag höjas. Förteckning över remissinstanserna till betänkandet SOU 1995:79 och departementspromemorian Ds 1995:2 Efter remiss har yttrande över betänkandet och promemorian avgetts av ombudsmän (), , Kammarrätten i , , , , Länsrätten i , (avsnitt 4.11 i betänkandet), , , , Juridiska fakultets- nämnden vid , , i , , , kommun, (avsnitt 4.11 i be- tänkandet), , , För- eningen Kommunala Familjerådgivare (), i Samhället (), Föreningen jurister vid all- männa advokatbyråer, , UmgängesrättsFör- äldrarnas (), , , för kvinnojourer i (ROKS), Föreningen , och . kommun och Mansjourers har beretts tillfälle att avge yttrande men avstått från att yttra sig. Yttranden över betänkandet har också kommit in från , , (), tjänstemännen vid familjerättssektionerna i söderkommuner, , , i , Föreningen /, Föreningen 2 Föräldrar, , (), Ensamstående Mammors Rättigheter I Samhället (), , på barn och . Sammanfattning av här aktuella delar av betänkandet Underhållsbidrag och bidragsförskott, SOU 1995:26 Resekostnader i samband med umgänge Utredningen föreslår en regel om att föräldrarna skall dela på de rese- kostnader som uppstår i samband med att barnet träffar en förälder som bor på en annan ort än barnet. Kostnaderna skall i princip delas mellan föräldrarna efter deras ekonomiska förmåga. Avsikten är att föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga skall utnyttjas bättre än . Något förslag om stöd från det allmänna till resekostnader läggs inte fram. En bidragsansvarig förälder som har haft sitt barn hos sig kan ha rätt att göra ett avdrag på underhållsbidraget. Utredningen föreslår att reglerna om detta s.k. umgängesavdrag ändras så att det inte längre skall krävas att barnet har vistats hos den bidragsansvarige i fem hela dygn i en följd. I stället skall varje dygns vistelse räcka för ett umgängesavdrag under förutsättning att barnet har vistats hos den bidragsansvarige i minst sex hela dygn under en kalendermånad. Tanken är att avdraget skall komma dem till godo som bäst behöver dem och att de skall vara utformade så att de uppmuntrar till ett vardagsumgänge i stället för till umgänge endast under längre sammanhängande perioder. Betänkandets lagförslag i här aktuella delar Förslag till Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att , dels att 6 kap. 6 a, 15 och samt 7 kap. 4, §§ skall ha följande lydelse, dels lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 kap. 6 a § Vid bedömningen av vad som är bäst för barnet skall rätten fästa avseende särskilt vid barnets behov av en nära och god kontakt med båda föräldrarna. Var och en av föräldrarna skall efter sin förmåga i skälig omfattning ta del i kostnaderna för de resor som föranleds av barnets behov av kontakt med en förälder som bor på annan ort än barnet. 15 § Barnets vårdnadshavare har ett ansvar för att barnets behov av umgänge med en förälder som inte är vårdnadshavare eller med någon annan som står barnet särskilt nära så långt möjligt tillgodoses. Vårdnadshavaren skall, om inte särskilda skäl talar mot det, lämna sådana upplysningar rörande barnet som kan främja umgänget. Motsätter sig barnets vård- nadshavare det umgänge som begärs av en förälder som inte är vårdnadshavare, beslutar rätten på talan av denna förälder i frågan om umgänge efter vad som är bäst för barnet. Motsätter sig barnets vård- nadshavare det umgänge som begärs av en förälder som inte är vårdnadshavare, beslutar rätten på talan av denna förälder i frågan om umgänge efter vad som är bäst för barnet. Rätten får därvid, jämte andra villkor för umgänget, besluta hur barnets föräldrar skall ta del i kostnader för resor i samband med barnets umgänge med en förälder som bor på annan ort än barnet, sig barnets vårdnadshavare det umgänge som begärs av någon annan än en förälder, beslutar rätten på talan av socialnämnden i frågan om umgänge efter vad som är bäst för barnet. Vid beslut enligt andra och tredje styckena skall rätten beakta risken för att barnet i samband med utövande av umgänge utsätts för övergrepp, olovligen bortförs eller kvarhålls eller annars far illa. 7 kap. 4 § Har förälder som enligt 2 § skall betala underhållsbidrag haft barnet hos sig av minst fem hela dygn, får föräldern vid fullgörande av sin bidragsskyl- dighet tillgodoräkna sig ett av- drag för varje helt dygn av bar- nets vistelse med 1/40 av det underhållsbidrag som räknat för kalendermånad gäller under tid- en för vistelsen. Sådant avdrag får dock inte göras på under- hållsbidrag som belöper på se- nare tid än från ut- gången av den kalendermånad då vistelsen upphörde. Det sam- manlagda avdragsbelopp som tillgodoräknas föräldern skall, om det slutar på örestal, avrundas till närmast lägre krontal. Har en förälder som enligt 2 § skall betala underhållsbidrag under en kalendermånad haft barnet hos sig i minst sex hela dygn, får föräldern vid full- görande av sin bidragsskyldighet tillgodoräkna sig ett avdrag för varje helt dygn av barnets vistelse med 1/40 av det under- hållsbidrag som räknat för kalen- dermånad gäller för vistelsen. Sådant avdrag får dock inte göras på underhållsbidrag som belöper än från utgången av den kalendermånad då vistelsen ägde rum. Det sammanlagda avdragsbelopp som tillgodoräk- nas föräldern skall, om det slutar på örestal, avrundas till närmast lägre krontal. Föreligger särskilda skäl kan rätten förordna om andra villkor för avdragsrätten än som anges i första stycket. Mot parts bestridande får sådant förordnande dock inte meddelas för tiden innan talan har väckts. Rätt till avdrag föreligger ej i fall då underhållsbidraget har fastställts med beaktande av att den bidragsskyldiga föräldern i väsentlig mån fullgör sin underhållsskyldighet genom att ha barnet hos sig. Förteckning över remissinstanserna till betänkandet SOU 1995:26 Efter remiss har yttrande över betänkandet avgetts av , , Kammarrätten i , Länsrätten i län, Läns- rätten i , , , , , , Centrala studie- stödsnämnden, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, , Landsor- ganisationen i (LO), (), vid , Föreningen jurister vid allmänna advokatbyråer, , , , , , , , och Samhälle, Ensamstående adoptivföräldrars förening, i Samhället (), (), Föreningen i , Föreningen 2 Föräldrar i och Aktionsgruppen behåll bidragsförskottet. Mansjourers har gett in ett yttrande från i . har bifogat yttranden från försäkrings- kassorna. kommun, , Akademikers (), Föreningen och Föreningen har beretts tillfälle att avge yttrande men avstått från att yttra sig. Yttrande över betänkandet har också inkommit från Försäkrings- anställdas Förbund, och i . Förteckning över remissinstanserna beträffande lagen (1973:650) om medling mellan samlevande