prop · GL031D14 · 1998-01-01 00:00:00 — Detta anslagssparande bör i första hand användas för att täcka utgifterna för det nationella program för IT-utbildning som regeringen nu på tilläggsbudget till statsbudgeten för föreslagit. Regeringen vill dock poängtera att AMV:s uppdrag att sysselsätta minst 207 000 personer i genomsnitt kvarstår. Ansträngningarna måste fortsätta att ge fler arbetslösa möjlighet att delta i någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Regeringens överväganden Resultatinformation I inledningen till verksamhetsområdet har regeringen redogjort för AMV:s resultat vad gäller de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna på en mer övergripande nivå. I det följande ges en mer detaljerad redovisning. Resultaten sammanfattas först i en tabell varefter varje åtgärd kommenteras. ÅTGÄRDER UNDER UTGIFTSOMRÅDE 14 GENOMSNITTLIGT ANTAL PER MÅNAD DÄRAV MÄN RESPEKTIVE KVINNOR (%) ANDEL I ARBETE 90 DAGAR EFTER ÅTGÄRD (%) 95/96 1997 95/96 95/96 1997 1997 95/96 1997 TOTALT TOTALT KVINNO R MÄN KVINNO R MÄN TOTAL T TOTAL T Arbetsmarknadsutbildning 45 610 39 415 48 52 50 50 24 20 Beredskapsarbete 9 353 6 857 36 64 39 61 22 18 Rekryteringsstöd 13 470 4 602 31 69 33 67 67 67 Arbetsplatsintroduktion 28 781 36 824 46 54 48 52 35 28 Utbildningsvikariat 9 654 4 318 73 27 77 23 47 39 Arbetslivsutveckling 48 232 56 541 44 56 47 53 19 11 Datortek 9 573 15 096 52 48 56 54 23 15 Starta-eget-bidrag 9 929 11 714 35 65 40 60 77 72 Kommunala uppföljningsplatser 9 586 16 902 59 41 59 41 - 23 Yrkesinriktad rehabilitering () 6 370 7 175 48 52 49 51 - 14 Jobbsökaraktiviteter (JSA) 4 000 2 809 - - - - - - Övriga åtgärder 9 407 7 532 - - - - - - Totalt 203 965 209 785 46 54 49 51 31 23 ÅTGÄRDER UNDER UTGIFTSOMRÅDE 13 Offentliga tillfälliga arbeten (OTA) 39 4260 44 56 47 53 - 10 1. Uppgifterna för avser . I Övriga åtgärder ingår utbildning i företag, flyttningsbidrag. OTA ingår ej i regeringens mål för AMV vad gäller omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Utbildningsbidrag Aktivitetsstöd i form av utbildningsbidrag lämnas för vid de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna arbetsmarknadsutbildning, yrkesinriktad rehabilitering, arbetsplatsintroduktion, datortek, arbetslivsutveckling och till starta-eget bidrag. Kostnaderna för utbildningsbidrag är direkt beroende av nivån på arbetslöshetsersättningen. Under /96 utbetalades ca från anslaget. utbetalades ca i utbildningsbidrag. Antalet åtgärder med utbildningsbidrag under anslaget har dock ökat /96 och därför är inte siffrorna direkt jämförbara. Arbetsmarknadsutbildning Arbetsmarknadsutbildning är en på arbetsmarknadspolitiska grunder prioriterad vuxenutbildning som riktar sig till arbetslösa. Det är vidare en omställningsutbildning för dem som behöver förnya sina kunskaper för att kunna fortsätta arbeta inom sina yrkesområden eller dem som behöver ny yrkesutbildning för att byta yrkesområde. Utbildningen skall ha en klar yrkesinriktning. Arbetsmarknadsutbildningen består av den särskilt upphandlade arbetsmarknadsutbildningen och av arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. Kostnaden för arbetsmarknadsutbildningen under /96 inklusive utbildningsbidrag var , varav den särskilt upphandlade arbetsmarknadsutbildningen svarade för . Den genomsnittliga kostnaden per kursdeltagarmånad har under budgetåret fortsatt att sjunka jämfört . Det kommer dock signaler från länsarbetsnämnderna om att priserna inte rimligtvis kan fortsätta att sjunka utan allvarliga konsekvenser för utbildningens innehåll och kvalitet. fick merparten arbete efter avslutad yrkesinriktad utbildning. Högsta andelen uppmättes då hade arbete efter avslutad utbildning. Sedan föll resultaten i takt med försämrad arbetskraftsefterfrågan. Botten nåddes , varefter en viss återhämtning skett. Under /96 hade av deltagarna arbete efter avslutad utbildning. ARBETSMARKNADSUTBILDNINGENS UTBILDNINGSINRIKTNING BUDGETÅRET 1995/96 PROCENT TOTALT KVINNOR MÄN Teknisk vetenskaplig 7 45 55 Vårdarbete 5 78 22 Administration/ADB 24 61 39 Samfärdsel 2 17 83 Tillverkning 18 21 79 Service 5 57 43 Förberedande utbildning 35 57 43 Övrigt 1 5 57 43 Summa 100 51 49 1. Bl.a. jordbruks- och gruvutbildningar är kvinnors och mäns val av utbildningsinriktning relativt könsbundet, dock kan konstateras att något fler kvinnor än män deltog i arbetsmarknadsutbildning under /96. Av dem som påbörjat en arbetsmarknadsutbildning /96 var kvinnor. I enlighet med regeringens förslag på tilläggsbudget för har beslutat att skapa ett utrymme om till arbetsmarknadsutbildningen i syfte att höja kvaliteten i utbildningen samt för att stärka den arbets- och kompetenslinje som genomsyrar arbetsmarknadspolitiken. Regeringen menar att arbetsmarknadsutbildningen även fortsättningsvis skall ha en klar yrkesinriktning som syftar till att deltagaren får arbete. Behörighetsgivande utbildning skall även i fortsättningen endast undantagsvis vara möjligt för vissa grupper. studerade ca en tredjedel av deltagarna inom det reguljära utbildningsväsendet. Regeringen menar att denna andel måste minska. Den utökning av den reguljära utbildningen som sker genom i vuxenutbildningen och utbyggnaden av högskolan skapar nya förutsättningar för arbetsmarknadsutbildningen. Härigenom kan arbetsmarknadsutbildningen koncentreras mer på yrkesutbildning. Datortek Datortek/aktivitetscentra infördes . Syftet var att arbetslösa ungdomar skulle få lära sig informationshantering och datorer parallellt med att de deltog i olika arbetsmarknadsinriktade aktiviteter såsom yrkesvägledning och jobbsökaraktiviteter. Det var under /96 svårt att nå upp till planerad omfattning på åtgärden. Sedan även arbetssökande fr.o.m. har tillåtits att delta i datorteken har omfattningen successivt ökat till i genomsnitt 15 000 personer . AMS använde under /96 (18 månader) till investeringskostnader för datorer m.m. Utbetalningarna av ersättning till deltagarna uppgick till . uppgick investeringskostnaderna till som utbetalningarna av utbildningsbidrag till deltagarna uppgick till . Andelen som fått arbete efter att de avslutat datorteksverksamheten har minskat och är jämförelsevis låg. Förutom att arbetsmarknadsläget försvagats förklaras den lägre övergången till arbete av att vägledningsinsatserna i aktivitetscentret i datorteken ofta leder till andra aktiviteter i form av studier m.m. De som deltagit i aktiviteterna vid datorteken är dock överlag nöjda och anser att deras chanser att få ett arbete har ökat. Kapacitetsutnyttjandet i datorteken har dock under /96 endast legat kring . Arbetslivsutveckling Syftet med arbetslivsutveckling (ALU) är att de arbetssökande skall kunna behålla sin kompetens och sina kontakter med arbetslivet. Åtgärden kan användas inom alla sektorer av samhället men bör användas restriktivt vid anvisning till den privata sektorn. Detta för att minimera risken för undanträngning av ordinarie arbete. Antalet deltagare i åtgärden har varit växande sedan åtgärden infördes . Fram till och med /96 har ersättning till personer som deltagit i ALU anvisats under anslaget för bidrag till arbetslöshetsersättning. Från och med belastar dessa utgifter anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Ersättningen till de arbetslösa som deltar i arbetslivsutveckling motsvarar arbetslöshetsersättningen och betalas ut av arbetslöshetskassan respektive . Under /96 använde AMS för kringkostnader i samband med ALU-verksamhet. Kostnaderna avser planering och organisation av anordnarens verksamhet samt resekostnader för deltagare i ALU-verksamhet. var antalet deltagare i ALU drygt 60 000 personer i genomsnitt . Kostnaderna för utbildningsbidrag i samband med ALU uppgick till och utgifterna för kringkostnader till . Starta-eget bidrag Bidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet lämnas normalt . har antalet personer som fått starta-eget bidrag ökat kraftigt, från ca 2-3 000 till ca 30 000 under /96 (18 månader). Således har allt fler av dem som startar nya företag fått starta-eget bidrag. För att öka det kvinnliga företagandet infördes möjligheten för långtidsarbetslösa kvinnor att få starta-eget bidrag . Utomnordiska medborgare utgör en relativt liten del av dem som får starta-eget bidrag. Under /96 uppgick andelen till , vilket klart understiger deras andel av de arbetssökande. Arbetshandikappade samt långtidsarbetslösa var också underrepresenterade. Starta-eget bidraget har under /96 lett till att många sökande har fått en lösning på sin arbetslöshetssituation. Företag som startats av personer som fått starta-eget bidrag har haft en något lägre överlevnadsgrad jämfört med andra nystartade företag. är skillnaderna mellan de båda grupperna obetydlig vad gäller genomsnittlig omsättning per företag. Nyföretagandet är också en viktig faktor för att det skall skapas fler arbetstillfällen i landet. I en rapport från revisorer framhålls att det finns risk för att starta-eget bidraget i vissa fall kan snedvrida konkurrensen. Regeringen utgår från att AMS beaktar dessa risker vid beviljande av bidraget. Vidare konstaterar revisorerna att de fördelningspolitiska målen för verksamheten inte har uppfyllts genom att bl.a. utomnordiska medborgare och arbetshandikappade fått starta-eget bidrag i mindre utsträckning än andra arbetslösa. Regeringen föreslår i proposition 1996/97:27 att ledighet för att bedriva näringsverksamhet i enlighet med den i propositionen föreslagna lagen skall vara överhoppningsbar i arbetslöshetsförsäkringen. Detta föranleder en ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Ändringen tas upp i denna proposition. Arbetsplatsintroduktion Arbetsplatsintroduktion (API) infördes och ersatte tidigare praktikformer såsom invandrarpraktik, akademikerpraktik, arbetsprövning inom , praktikdelen inom ungdomsintroduktionen samt vidgad arbetsprövning. API är en viktig åtgärd som för många arbetssökande har inneburit att de har fått den nödvändiga kontakten med arbetslivet som ökat deras kompetens så att de efter praktikperioden kunnat få ett reguljärt arbete. Arbetsförmedlingarna har haft svårt att nå upp till den planerade omfattningen på API. Detta beror till stor del på att det i det kärva arbetsmarknadsläget inte funnits tillräckligt med arbetsplatser som varit beredda att ta emot praktikanter. Närmare två tredjedelar av praktikplatserna har varit förlagda till privata företag och en tredjedel till den offentliga sektorn. höjdes finansieringsbidraget som betalas av arbetsgivare som anordnar API . Arbetsgivare som anordnar API för personer som fyllt , invandrare och arbetshandikappade samt för personer som anvisas till kortare praktikperioder i vägledningssyfte finns möjligheten att undantas från skyldigheten att betala finansieringsbidrag. slopades anställningsvillkoret som funnits för ungdomar upp till och som innebar att arbetsgivarna gjorde en utfästelse att erbjuda en anställning efter det att API avslutats. Under /96 uppgick utgifterna för utbildningsbidrag vid API till . Inkomsterna av finansieringsbidraget uppgick till vilket var mindre än hälften av vad regeringen beräknat. har 1 576 miljoner betalats ut i utbildningsbidrag som arbetsgivarna betalade in . Orsaken till att inkomsterna från finansieringsbidraget blivit lägre än väntat beror bl.a. på att det funnits brister i uppföljning och administrativa rutiner kring finansieringsbidraget hos RFV och AMV. Jobbsökaraktiviteter Jobbsökaraktiviteter (JSA) är uppdelade i tre olika former - Jobbklubbar, längre JSA samt kortare JSA. De längre jobbsökaraktiviterna syftar till kunskap och färdighetsträning med arbete som mål medan de kortare jobbsökaraktiviterna syftar till att lära ut effektiva sätt att söka arbete. I rådande arbetsmarknadsläge då många av de lediga platserna förmedlas genom informella kanaler krävs en hög och strukturerad egen aktivitet av den sökande. I jobbsökaraktiviteter utvidgar den sökande sin kompetens i att hitta arbeten, kontakta arbetsgivare, ansöka skriftligt och att förbereda sig inför anställningsintervju. Beredskapsarbete Syftet med beredskapsarbete är att ge tillfällig sysselsättning åt arbetslösa som är eller äldre och som inte kan få reguljärt arbete eller någon annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd. En arbetsgivare som anställer en beredskapsarbetare får ett ekonomiskt stöd på högst per dag, dock högst av lönekostnaden. Vid beredskapsarbeten som innebär investeringar kan bidrag lämnas med högre belopp. Under /96 halverades nästan antalet deltagare i beredskapsarbete jämfört med året innan. Tillbakagången kan till en del bero på sänkningen av bidragsnivåer och att åtgärden i många fall har ersatts av andra åtgärder. Av det totala antalet beredskapsarbeten under /96 anordnades av kommuner medan staten anordnade och enskilda arbetsgivare . Huvuddelen av beredskapsarbetena var av tjänstekaraktär. Trots att antalet deltagare i beredskapsarbete ökat successivt har det genomsnittliga antalet deltagare varit färre än föregående budgetår. Rekryteringsstöd Rekryteringsstöd syftar till att underlätta för långtidsarbetslösa att komma in på den ordinarie arbetsmarknaden. Rekryteringsstöd lämnas med högst per dag, dock högst av lönekostnaden. Stödet får lämnas för tillsvidareanställning, provanställning och andra tidsbegränsade anställningar. Rekryteringsstöd får dock inte lämnas för statligt reglerade anställningar. Under /96 halverades nästan antalet deltagare i rekryteringsstöd jämfört med /95. Minskningen beror framför allt på att efterfrågan på arbetskraft minskat. har bestämmelserna om rekryteringsstöd ändrats i enlighet med de bestämmelser som gäller för . Förändringarna gäller både i fråga om vem som kan anställas med rekryteringsstöd och inom vilka sektorer stöd får lämnas. Förändringarna innebär att rekryteringsstödets tillämpningsområde har begränsats. AMS får använda högst för rekryteringsstöd vilket har medfört att antalet deltagare i åtgärden har minskat. Bidrag till utbildning i företag bidrag till utbildning i företag spelar i många fall en betydelsefull roll för att förhindra permittering och uppsägning eller för att möjliggöra kompetensutveckling vid införandet av ny teknik eller vid förändrad arbetsorganisation. Företag som av arbetsmarknadspolitiska skäl anordnar utbildning för sina anställda kan få statligt stöd för sina utbildningskostnader med högst och anställd. Stödet lämnas dock för sammanlagt högst per anställd. Utbildningen bedrivs skild från produktionen och oftast på deltid. Inom ramen för bidrag till utbildning i företag har det /94 funnits en möjlighet att få bidrag för kompetensutveckling enligt en mer flexibel modell. I syfte att begränsa uppsägningar och underlätta omstruktureringar inom offentliga sektorn har bidrag kunnat lämnas med högst per individ som deltar i utbildningsinsatser, den s.k. 50 000- kronan. Efter förslag i budgetpropositionen för /96 beslutade att åtgärden bidrag till utbildning i företag skulle upphöra vid utgången av (prop. 1994/95:100, bet.1994/95:AU11, rskr.1994/95:233). Beslutet har inneburit att omfattningen av åtgärden successivt minskat och att en besparing om beräknades uppstå . Under /96 utbetalades totalt till utbildning i företag, varav inom ramen för den s.k. 50 000- kronan. utbetalades sammanlagt till bidrag till utbildning i företag. Den låga omfattningen är främst en följd av beslutet om åtgärdens upphörande. Utbildningsvikariat En arbetsgivare som anställer en utbildningsvikarie, som arbetsförmedlingen anvisar, kan få ett vikariatsstöd på högst per heldag som vikarien arbetar, dock högst av lönekostnaden inklusive sociala avgifter och semesterersättning. När arbetsgivaren själv bekostar fortbildning kan arbetsförmedlingen bevilja ett bidrag - utbildningsstöd - till arbetsgivaren med högst , dock högst per vikarie. Vikariatsstöd får också lämnas som stöd till arbetsgivare då ordinarie anställd är ledig med lön, eller del av lön, för att starta egen verksamhet. Under /96 utgjorde kvinnorna av deltagarna i utbildningsvikariat. Den stora andelen kvinnor förklaras av att utbildningsvikariat främst förekommer inom kvinnodominerade branscher såsom vård och omsorg. Till och med utgången av finansierades utbildningsvikariaten genom avdrag på arbetsgivaravgiften. slopades modellen med avdrag på arbetsgivaravgiften och ersattes med ett system med bidrag. Förändringen möjliggör förbättrad kontroll och uppföljning av fattade beslut. Antalet deltagare i utbildningsvikariat har varierat starkt . De största volymerna uppnåddes med som mest drygt 16 100 personer i åtgärden . Under /96 minskade antalet deltagare kraftigt vilket till en del kan förklaras med de sänkta stödnivåerna. utbetalades till åtgärden utbildningsvikariat. Antalet deltagare i åtgärden har fortsatt att sjunka. Kommuners ansvar för unga arbetslösa infördes en möjlighet för kommunerna att ta ett samlat ansvar för unga arbetslösa upp till . Kommunen anordnar praktik eller annan verksamhet på heltid för arbetslösa ungdomar som inte genomgår gymnasieskola eller liknande utbildning t.o.m. det år den unge fyller . Syftet med åtgärden är att genom olika individanpassade insatser underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden eller övergång till reguljär utbildning. Deltagaren får ersättning från kommunen. Kommunerna får bidrag för verksamheten från staten. Bidragets storlek grundar sig på ett avtal mellan kommunerna och länsarbetsnämnderna. Den utvärdering av det kommunala ansvaret för ungdomar som redovisade till regeringen visar att merparten av de ungdomar som genomgått ungdomspraktik kunnat gå vidare till arbete eller studier. Kommunerna har också genomgående varit positiva till det kommunala ansvaret. Kommunerna har sett de lokala kontakterna och kännedomen om den lokala arbetsmarknaden samt möjligheten till samarbete med som viktiga fördelar. Det kommunala ansvaret för ungdomar omfattade betydligt fler ungdomar i genomsnitt än under /96. /96 belastades anslaget med för denna åtgärd. uppgick utgifterna till . Orsaken till att omfattningen på det kommunala ansvaret för ungdomar inte ökade i den takt som förväntades under /96 var att alla kommuner först sent hade tecknat avtal med länsarbetsnämnderna. och interpraktikstipendier En ny form av ersättning till ungdomar vid praktik inom , , infördes . Åtgärden innebär att unga arbetslösa, som praktiserar på ett företag inom exklusive , kan få ett resestipendium om högst per person. Under /96 utnyttjade ca 200 personer dessa stipendier. Den totala kostnaden för åtgärden under budgetåret var . För innevarande budgetår har avsatts högst för detta ändamål och har ca 135 personer beviljats stipendiet vilket belastat anslaget med . I enlighet med regeringens förslag (prop. 1996/97:150, yttr. 1996/97:AU7y, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) har beslutat att europastipendiernas konstruktion fr.o.m. skall ändras. Förändringen innebär att stipendierna även kan omfatta ersättning för kost, logi och försäkringar samt möjlighet att praktisera även i länder utanför . Huvudmannaskapet för stipendierna flyttas från AMS till Delegationen för genomförande av vissa EU-program inom utbildning och kompetensutveckling m.m. (Svenska EU- programkontoret). Stipendierna kommer att benämnas interpraktikstipendier och kan sökas av unga långtidsarbetslösa . Regeringen räknar med att 135 ungdomar reser i väg med dessa stipendier och att 700 ungdomar beviljas stipendier under . Europeiska socialfondens mål 3 Från anslaget har AMV under /96 haft möjlighet att medfinansiera projekt inom ramen för Europeiska socialfonden. Socialfondens mål 3 är inriktat på insatser för att bekämpa arbetslösheten. Projekten inom programmet skall bedrivas med följande inriktning: kompetensutveckling, vägar till sysselsättning, vägledning och rådgivning samt nya arbetstillfällen genom utveckling av små och medelstora företag och av egen företagarverksamhet. I åtgärden vägar till sysselsättning ingår aktivitetsdelen av datorteken som på detta sätt medfinansieras av Socialfonden. Enligt det samlade programdokumentet för mål 3 skall nationell offentlig medfinansiering för varje projekt göras av den totala kostnaden minskat med eventuell privat finansiering. Enskilda projekt kan i vissa fall få en högre eller lägre bidragsandel än från Socialfonden, dock lägst . Sedan mål 3-programmet startade har den genomsnittliga totala kostnaden för varje projekt uppgått till . Av 818 projekt medfinansierades drygt en fjärdedel av andra aktörer än AMV. fanns projekt registrerade som sammanlagt åren 1995 - 1999 förväntas kosta , inklusive nationell medfinansiering och socialfondsmedel. Av dessa kostnader förväntas den totala medfinansieringen från anslaget vara . Otraditionella insatser Av medlen under anslaget får AMS under använda högst för otraditionella insatser som motiveras av arbetsmarknadsskäl och som inte ryms inom ordinarie regelverk och inte berättigar till andra statliga stöd. Undantag från begränsningen om statligt stöd görs dock för insatser som delfinansieras av Europeiska socialfonden. Vid användning av otraditionella medel skall speciellt invandrares och ungdomars behov uppmärksammas. Även arbetslösa kvinnor som berörs av strukturförändringar inom offentlig sektor skall uppmärksammas. förbrukades av de som avsattes för otraditionella insatser under /96. För har ramen för otraditionella insatser utökats till . Av dessa har förbrukats. har den största delen av medlen använts till otraditionella projekt, som har ökat från tidigare budgetår. Därutöver har medlen gått till finansiering av löner för programansvariga på datorteken, utvecklingsinsatser inom datortekens aktivitetsdel, resekostnader inklusive logi för deltagare i åtgärder, samverkansprojekt för LO, TCO och för t.ex. projektledning, träffpunkter och aktivitetscentra för arbetslösa samt lokala arbetscentra. Vidare har medlen använts till insatser i försökskommunerna, nyföretagarprojekt för ungdomar, kvinnor och invandrare samt nationell medfinansiering av mål 3-projekt. Fördelningen av de medel som använts är följande: Otraditionella projekt Resor och traktamenten Programansvariga vid datortek AMS har också avsatt en del av medlen för riksomfattande projekt. Till dessa hör Förpackningsinsamlingens och Svenska kommunförbundets miljöinformationsprojekt, , ett projekt för marknadsförare/säljare, och Nollvisionen, ett trafiksäkerhetsprojekt som även drivs med medel från . Försöksverksamhet med lokal samverkan Försöksverksamhet med lokal samverkan inleddes i enlighet med förslag i prop. 1995/96:148 Lokal samverkan mot arbetslösheten (bet. 1995/96:AU13, rskr. 1995/96:223) och med regeringsbeslut . 40 kommuner erbjöds att delta i verksamheten och regeringen tecknade avtal om försöksverksamhet med 28 av dessa kommuner. Försöksverksamheten innebär att medel från anslaget kan ingå i projekt som en arbetsförmedling och en kommun driver gemensamt. Kommunen bidrar med minst en fjärdedel av kostnaderna. De medel som ingår i försöksverksamheten får i sin helhet användas otraditionellt. Dessa medel ingår dock inte i de till AMS avsatta medlen för otraditionella insatser. Tillfälliga personalförstärkningar Som regeringen närmare redogjort för under anslaget förvaltningskostnader har AMV under /96 (18 månader) använt för tillfälliga personalförstärkningar vid arbetsförmedlingar och . Innevarande budgetår har dessa medel i stället beräknats under anslaget förvaltningskostnader. beslutade dock i samband med tilläggsbudget (prop 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) att AMV fr.o.m. får använda ytterligare för tillfälliga personalförstärkningar av medlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Kostnader i samband med administrationen av OTA AMS får under använda medel under anslaget för bidrag till kommuner, kyrkliga kommuner, landsting, stat samt allmänna försäkringskassor i samband med administration av offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa, OTA. utbetalades till anordnare av åtgärden. Den låga förbrukningen är en effekt av att färre personer deltog i OTA än vad regeringen beräknade inför .