prop · GL0323 · 1998-01-01 00:00:00 — De nya kommunikationerna gör att såväl transport av människor som utbyte av information blir alltmer omfattande. Många söker skydd i . Den allt dominerande händelsen för ökning av denna typ av invandring till har varit kriget och oroligheterna i f.d. . Detta avspeglas tydligt i sifferserien i tabellen på nästa sida som uppvisar en kraftig ökning av invandringen av utomnordiska medborgare . Ökningen utgörs av personer som kom till med anledning av kriget i och som sedan efter rättslig individuell prövning har fått tillstånd att bosätta sig i . Det är först när det finns ett tillstånd för bosättning och därmed följande folkbokföring, som man registreras som invandrare i den officiella statistiken. In- och utvandring av utländska medborgare kalenderåren 1984 1997 (tusental) År Invandring Utvandring Invandringsöverskott Totalt Nor- Övriga Totalt Nor- Övriga Totalt Nor- Övriga diska diska diska 1984 26,0 8,4 17,6 14,6 10,0 4,6 11,4 1,6 13,0 1985 27,9 8,4 19,5 14,0 9,2 4,9 13,9 0,8 14,7 1986 34,0 8,9 25,2 15,4 8,7 6,6 18,6 0,2 18,6 1987 37,1 8,9 28,1 11,6 8,1 3,5 25,5 0,8 24,7 1988 44,5 11,5 33,0 11,8 8,3 3,5 32,6 3,2 28,4 1989 58,8 18,9 40,0 13,1 9,7 3,4 45,7 9,2 36,5 1990 53,3 15,9 37,4 16,1 12,5 3,6 37,2 3,4 33,8 1991 43,9 7,8 36,1 15,0 11,6 3,4 28,9 3,8 32,7 1992 39,5 8,0 31,5 13,1 11,7 1,4 19,7 3,7 23,4 1993 54,9 5,6 49,3 14,8 7,9 6,9 40,1 -2,3 42,4 1994 74,8 6,7 68,1 15,8 7,0 8,8 59,0 -0,3 59,3 1995 36,1 6,9 29,2 15,4 7,3 8,1 20,7 -0,4 21,1 1996 39,9 8,1 31,8 33,9 12,1 21,8 6,0 -4,0 10,0 (1997 16,4 2,4 14,0 7,2 3,2 4,0 9,2 -0,8 10,0) Anm: Invandring avser inflyttade och folkbokförda utländska medborgare. Utvandring avser utländska medborgare som under respektive kalenderår registrerats som utflyttade. Enskilt inresta asylsökande och anhöriga till dessa sökte ca 6 400 personer asyl i , en minskning jämfört med föregående år (ca 9 000). De flesta asylsökande kom från , och . Andelen kvinnor var . sökte 3 848 personer asyl här, därav kvinnor. Inströmningen av asylsökande till har varierat kraftigt, vilket ställt och ställer höga krav på de myndigheter som hanterar asylprocessen. var den månatliga inströmningen drygt 1 000 asylsökande men ökade till över 3 000 . Allteftersom konflikten i f.d. trappades upp ökade flyktingströmmarna. Många flydde inom och många kom till . nåddes kulmen av antalet asylsökande och bara sökte nära 35 000 personer asyl. En stor del av dem kom från provinsen i . Viseringsskyldighet för jugoslaviska medborgare medförde att inströmningen avtog. Däremot fortsatte många att fly undan kriget i och kulmen av inströmningen av personer som sökte skydd i uppnåddes med 7 600 asylsökande. infördes viseringsskyldighet för medborgare i Bosnien- . ökade åter antalet asylsökande. Främst var det kroatiska medborgare, varav många hade sin hemort i Bosnien- , som sökte sig till . var antalet i genomsnitt 750 personer . Minskningen har sedan fortsatt och var genomsnittet knappt 500 personer . sökte totalt i genomsnitt ca 640 personer asyl . I tabellen nedan redovisas de största nationalitetsgrupperna som sökt asyl i och som fått uppehållstillstånd som flyktingar och därmed jämställda. Uppehållstillstånden omfattar även flyktingar som överförts hit genom flyktingkvoten. Skillnaden i tabellen mellan asylansökningar från medborgare i ett specifikt land och antal uppehållstillstånd som medborgare i det landet fått beror mellan ansökan och beslut. I många fall söker man asyl och får besked först ett senare år. Den individuella asylprocessen kan i många fall vara komplicerad och ta . Asyl- Uppe- Asyl- Uppe- ansök- hållstill- ansök- hållstill- Nationalitet ningar stånd ningar stånd Förb.rep.Jugoslavien 1 000 750 636 342 1 060 1 547 262 392 270 51 111 19 320 23 148 452 31 19 58 18 280 57 11 19 1780 1 966 1 557 1 958 450 386 401 742 350 79 109 51 84 12 54 0 326 60 203 37 870 159 434 205 Statslösa/ okänt mbskap 204 86 136 150 269 60 186 78 18 33 6 25 Övriga länder 63 354 1 441 344 Totalt(avrundat) 9 000 5 600 6 400 4 800* *Andelen kvinnor var I utlänningslagen anges vad som grundar rätt till asyl i . De som får asyl i enligt de grunder som anges i flyktingkonventionen kallas konventionsflyktingar. I tabellen nedan redovisas dessa uppdelade på två kategorier. Den lilla gruppen övriga , som endast utgör ett par procent av samtliga som har fått asyl i , är de som fått ett positivt beslut grundat strikt på de krav som ställs i flyktingkonventionen. Bland de flyktingar som, i samarbete med UNHCR, överförs till inom ramarna för den flyktingkvot som har bestämt, finns såväl skäl grundade på flyktingkonventionen som andra skäl. Eftersom denna uppdelning ej är möjlig att göra i statistiken redovisas alla kvotflyktingar här som konventionsflyktingar. De facto-flyktingarna utgörs av dem som har flyktingliknande skäl, men som ej omfattas av i flyktingkonventionens bestämmelser. Av redovisningen framgår att den allra största andelen av dem som får skydd i får det av skäl som ligger utanför dem som anges i flyktingkonventionen. har begreppen de factoflykting och krigsvägrare tagits bort ut lagstiftningen och ersätts med en utvidgad krets av skyddsbehövande. Vidare har begeppet asyl här förbehållits flyktingar (se avsnitt 5.1). Konventionsflyktingar Flyktingkvoten * 1 956 1 629 Övriga 148 128 Krigsvägrare 1 0 De facto-flyktingar 1 401 1 651 Humanitära skäl** 2 136 1 424 Totalt 5 642 4 832 * Ingen statistik är tillgänglig över hur stor andel av kvotflyktingarna som inte får flyktingstatus enligt flyktingkonventionen utan accepteras av andra skäl. ** Av dessa fick 615 personer stanna enligt regeringspraxis () och 63 personer . Utöver de som beviljas uppehållstillstånd enligt de skäl som nämnts ovan, tillkommer anhöriga till flyktingar och därmed jämställda personer, vilka inrest tillsammans med eller i nära anslutning till dessa och som omfattas av samma särskilda mottagande som flyktingar. Villkoret för att omfattas av det kommunala flyktingmottagandet är att de anhöriga har sökt uppehållstillstånd från det att den man har anknytning till tagits emot i en kommun. Antalet sådana anhöriga som fick uppehållstillstånd uppgick till 8 040 personer och till 3 908 personer. Med anhörig avses här make/maka, sambo och barn till en svensk medborgare eller en utlänning med gällande uppe-hållstillstånd och som bor i . Tillstånd kan också i vissa fall ges andra nära anhöriga till i bosatt person (som regel ensamstående förälder och i vissa fall föräldrapar). Efter gäller att barn kan få uppehållstillstånd som anhöriga. Tillstånd kan också i vissa fall ges andra nära anhöriga som ingått i hushållsgemenskapen eller som har central betydelse för familjen. fick 18 816 personer uppehållstillstånd som anhöriga, varav alltså 3 908 personer omfattades av det kommunala flyktingmottagandet. Övriga, 14 908 personer, som inte är nära anhöriga till flyktingar får inte del av det kommunala flyktingmottagandet. Antalet beviljade uppehållstillstånd (vuxna och barn) framgår av följande tabell, som även redovisar grunderna för uppehållstillstånden. har tre grupper av invandrare, de som kom som adoptivbarn, gäststuderande samt de som kom av arbetsmarknadsskäl, varit relativt oförändrade i antal. Deras relativa andel av invandringen har dock ökat. Antalet personer som flyttat till inom ramarna för har ökat något. Skäl 1995 1996 Flyktingar m.fl. 5 642 4832 Nära anhöriga(anknytningar) 19 707 18 816 Varav anknytning till flykting (8 040) övriga anknytningar (11 667) Arbetsmarknadsskäl 190 274 Gäststuderande 1 504 1 771 Adoptivbarn 794 807 4 649 5 164 Totalt 32 486* 31 664 *Dessutom fick ca 3 500 personer tidsbegränsade uppehållstillstånd . Överföring av flyktingar (flyktingkvoten) och andra åtgärder för flyktingar har genom organiserad överföring tagit emot flyktingar inom ramen för en särskild flyktingkvot. Kvoten har till största delen använts för överföring, huvudsakligen i samverkan med UNHCR, av flyktingar eller andra personer som befinner sig i en särskilt utsatt situation. Kvoten är inte begränsad till att användas för flyktingar i ordets formella bemärkelse. Den kan också användas för personer som är förföljda och befinner sig i fara men ännu inte kunnat lämna sitt land. Riktlinjer för kvotens användning ges budgetårsvis av regeringen efter beslut av . Det är som har ansvaret för uttagning och överföring av flyktingar till . samarbetar med () i transportfrågor. Uttagningarna sker i nära samverkan med UNHCR och det är främst utifrån UNHCR:s bedömning som planerar sina uttagningar. I policyfrågor samråder de nordiska regeringarna regelmässigt inom ramen för den nordiska samrådsgruppen på hög nivå i flyktingfrågor (NSHF). Anslagsmedel som i statsbudgeten avsatts för överföring av kvotflyktingar och mottagande av dem i kommunerna kan också användas för alternativa insatser och åtgärder som främst UNHCR förordar. För /96, som avsåg 18 månader, avsattes medel motsvarande 2 760 personer. Förutom överföring av flyktingar och andra personer i behov av skydd, reserverades för medicinsk evakuering (Medevac) för vård i av sjuka och skadade bosnier som på grund av kriget inte kunde få vård i hemlandet. har genom ett samarbete med i och () fört över 16 patienter hit för behandling. Högst har avsatts för medicinska alternativa åtgärder (MedAlt), t.ex. vård av bosnier i närområdet m.m. som ett komplement till Medevac. Inom ramen för detta projekt har använts till, förutom vård, bl.a. praktik vid i för en bosnisk läkare . Vidare har avsatts för förberedelser i inför bosniska flyktingars framtida återvändande till . har haft i uppdrag att fördela projektmedel härför. Dessutom har avsatts till en fond som UNHCR administrerar (UNHCR s for Enhancing Resettlement Activities). Medlen i fonden kommer framför allt att användas till olika insatser för att lösa flyktingproblem i närområdet och till att stödja andra länders flyktingmottagande. Ett syfte med detta är att bredda kretsen av länder som tar emot kvotflyktingar utöver de tio som gör det. Fonden bildades och skall vara ett försöksprojekt . gav regeringen i uppdrag att lämna resebidrag till personer från som ville åka på rekognoseringsresa till hemlandet. Högst avsattes härför (prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr. 1995/96:304). beviljades 8 000 personer bidrag till en kostnad av . har under hela budgetåret beviljat uppehållstillstånd till 2 340 personer för varaktig vistelse här i inom ramen för flyktingkvoten. Under hela budgetåret kunde 2 170 personer överföras till . Ursprungsland Beviljade inresetillstånd 667 579 323 19 Övr. Totalt 1 629 Anhöriga till kvotflyktingar Anhöriga, d.v.s. maka/make och ogifta barn räknas in i flyktingkvoten om de kommer i nära anslutning till den överförda flyktingen. Resan hit ordnas genom IOM eller svensk utlandsmyndighet. För anhöriga som inte kommer hit i nära anslutning kan ge ett behovsprövat bidrag om det rör sig om familjer till konventionsflyktingar. Detta sker med stöd av förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till . De anhöriga som omfattas är även här maka/make och ogifta barn . Bidrag får även lämnas för andra anhöriga om synnerliga skäl föreligger. När beslut om bidrag fattats ordnas resorna hit på samma sätt som för kvotflyktingar. Arbetskraftsinvandring medlemskap i innebär att medborgarna i medlmsstaterna och länderna anslutna till har tillgång till arbetsmarknaderna i alla medlems-länder. Medborgarna i de stater som omfattas av och vissa av deras anhöriga har rätt att flytta inom området för att ta anställning, starta egen verksamhet, studera m.m. fick 5 164 personer upphållstillstånd i enlighet med . För övriga utlänningar beviljas i princip permanent uppehålls- och arbetstillstånd för bosättning av rena arbetsmarknadsskäl endast om arbetskraftsbehovet inte kan tillgodoses inom . beviljades 274 sådana tillstånd (föregående år 190). Det kan gälla t.ex. personer med nyckelfunktioner inom näringslivet. Även fria yrkesutövare och egna före- tagare kan få bosätta sig här om de uppfyller vissa krav. Dessutom beviljas tillfälliga arbetstillstånd för t.ex. montörer, olika specialister, artister och idrottsmän. Tillstånd beviljas vanligen av i samråd med Arbets- marknadsstyrelsen och efter att arbetsmarknadens parter hörts. Delegering till svenska utlandsmyndigheter förekommer i vissa fall. Arbetstillstånd för feriearbetande ungdomar samt andra former för kortvariga arbeten ingår numera i tillståndstypen säsongsarbetstillstånd som är mer generell. Länsarbetsnämnderna beslutar om dessa tillstånd. har 8 411 säsongsarbetare fått tillfälliga tillstånd, de flesta inom trädgårdsnäringen. Övrig invandring Den övriga invandringen består huvudsakligen av adoptivbarn, av personer som varit bosatta här och som återvänder till samt av personer som har svenskt ursprung. har beviljat uppehållstillstånd för 807 adoptivbarn (föregående år 794). Vid prövning av ärenden för den som varit bosatt här tidigare tas hänsyn bl.a. till den tidigare vistelsetiden i respektive utomlands. Svenskfödda som senare förlorat sitt svenska medborgarskap samt deras barn beviljas som regel tillstånd. Återvandring Bland alla grupper av invandrare finns det alltid ett antal som efter lämnar . De flesta av dem flyttar , till största delen tillbaka till hemlandet. När den tidigare dominerande arbetskraftsinvandringen nu har ersatts av en invandring, som i stor utsträckning grundas på invandrarens skyddsbehov, kan återvandringen delvis komma att få nya mönster. Å ena sidan kan viljan att återvända vara stark när de förhållanden man flytt från är förbättrade, å andra sidan kan det ta innan så blir fallet. lade 1996 fast att återvandringspolitiken är en del av migrationspolitiken och regeringen har på olika sätt börjat föra en alltmer aktiv politik. Regeringen stödjer återvandring genom ekonomiska bidrag, men även till viss del genom sin integrationspolitik. Erfarenheten visar att den som utnyttjar de möjligheter till integration som ges i exillandet därmed också ger sig själv goda förutsättningar att lyckas med en eventuell återflyttning. har möjlighet att under vissa förutsättningar bevilja bidrag till flyktingars resa från , s.k. återresebidrag. Förutom bidrag till resan kan även ett kontantbelopp utbetalas. fick ca 450 personer, varav ca 300 från f.d. , återresebidrag av . Näst största grupp var personer från . Regeringen beslöt att höja det kontanta bidraget till den som väljer att återvända till sitt hemland. Det uppgår nu till högst för enskilda vuxna och för barn, dock högst per familj. Syftet med höjningen är att de återvändande skall kunna ta med sig vad de behöver från eller införskaffa det på plats i hemlandet, för att underlätta reintegrationen i hemlandet. Regeringen har också beslutat i en förordning infört en möjlighet att ge bidrag för återvändande asylsökande som fått avslag på sina ansökningar, men som inte kunnat återvända till sitt hemland av orsaker som de själva inte kunnat råda över. Ett exempel på en grupp som kan komma i åtnjutande av detta stöd är medborgare i som inte har blivit mottagna av sitt hemland. skrevs under har ett återvändande av flyktingar till varit högaktuellt. Som ett led i att ge bosnierna största möjliga beslutsunderlag inför ett eventuellt återvändande införde regeringen och möjligheter för bosnierna att kunna göra en s.k. rekognoseringsresa till sitt hemland. Ca 8 000 personer från har fått bidrag till s.k. rekognoseringsresor som en förberedelse för ett eventuellt återvändande. har även möjlighet att ge bidrag till asylsökande som frivilligt återvänder till sina hemländer och som saknar egna medel för återresan. gavs detta stöd till ca 987 personer. Personer från f.d. dominerade bland dessa. Som ett försöksprojekt har de nordiska länderna i samarbete med UNHCR skapat möjligheter för sjukvårdspersonal och andra yrkesspecialister i flyktinggruppen att temporärt återvända till sitt hemland för att göra en humanitär insats eller en insats för återuppbyggnaden. Uppemot 100 personer har genom detta program kunnat göra värdefulla insatser i sitt hemland men ändock kunnat ha sina familjer kvar i exil och skydd. Ett antal personer har efter det tillfälliga återvändandet valt att återvandra. All erfarenhet visar att återvandringen måste förberedas noga för att lyckas. Under /96 har använts till förberedelser i inför bosniska flyktingars framtida återvändande till . har fördelat projektmedlen i nära samarbete med bl.a. flyktingarna i , UNHCR, SIDA, , olika frivilligorganisationer och andra företrädare för det svenska samhället. Medlen har använts till speciella projekt, stöd till frivilligorganisationer och andra för att administrera förberedelseprogram samt för information till bosniska flyktingar i . inrättades en liknande samordningsgrupp med bred representation för förberedelser i för återvändande till och andra länder på . Mottagande av asylsökande och flyktingar m.m. 7.1. Mottagandet av asylsökande asylansökan prövas Antalet asylsökande var under /96 (18 månader) ca 13 000 personer. Därav var det ca 10 000 nyanlända asylsökande och ca 3 000 personer med bosnienkroatiskt ursprung som ansökte om asyl efter att tidigare ha haft tidsbegränsat uppehållstillstånd i landet. De asylsökande registreras av och kan antingen ordna bostad på egen hand eller bo i verkets anläggningar. Vid början av /96 var antalet registrerade i mottagandesystemet ca 19 100 personer. hade antalet minskat till 17 300, varav ca 5 200 var barn . Den genomsnittliga andelen dygn i eget boende var av det totala antalet dygn. Det största antalet personer registrerade i mottagandesystemet var personer från Förbundsreplubliken , och ( 10 000), (1 200) och (1 100). Kostnaden per asyldygn beräknades under /96 till , vilket är en minskning med jämfört med /95. Anledningen till den minskade kostnaden är dels att avvecklingstakten av förläggningar minskat på grund av att många ärenden blivit vilande, varvid kunnat utnyttja de stordriftsfördelar som en hög beläggning innebär, dels att fler asylsökande än tidigare väljer eget boende. För har dygnskostnaden beräknats till . Den genomsnittliga vistelsetiden för personer registrerade i mottagandesystemet var nära 30 månader, vilket är mer än . Anledningen till detta var främst många vilande ärenden under budgetåret, främst på grund av att situationen i de asylsökandes hemländer varit oklar. Ärendenas komplexitet har dessutom ökat handläggningstiden hos såväl som hos . Ytterligare en faktor som påverkat vistelsetiden har varit svårigheter att verkställa avvisning till en del länder av personer med lagakraftvunna beslut. var antalet anställda vid 1 449 personer. Därav arbetade med asylmottagning. Andelen anställda i mottagningsverksamheten har minskat kontinuerligt och under /96 . Antalet anställda med utländsk bakgrund vid var . trädde de regelförändringar och andra åtgärder i kraft som beslutat om enligt propositionen Mottagande av asylsökande m.m. (prop. 1993/94, bet. 1993/94:SfU11, rskr. 1993/94:188). är huvudman för mottagandet av asylsökande och skall se till att det finns tillräckligt med förläggningar för dem som inte själva kan ordna sitt eget boende. Verket skall även aktivt verka för att driften av förläggningar läggs på entreprenad och drivs av t.ex. ideella organisationer. Mot bakgrund av den omfattande avvecklingen av verkets egna förläggningar och det låga antalet asylsökande har intresset för att driva förläggningsverksamhet på entreprenad inte varit särskilt omfattande. De asylsökande som väljer förläggningsboende bor, liksom tidigare, i möblerade lägenheter. För asylsökande som saknar medel är bostaden gratis. Därutöver lämnas en dagersättning för att täcka behovet av mat, kläder och annat nödvändigt som t.ex. patientavgift för akut läkar- och tandvård. En ensamstående vuxen får per dag i dagersättning. Om den asylsökande i anslutning till ankomsten till inkvarteras vid ett asylcenter där bl.a. mat och logi ingår, lämnas en reducerad dagersättning som för en vuxen uppgår till per dag. har skyldighet att erbjuda organiserad verksamhet till alla vuxna asylsökande och ungdomar . Deltagande i verksamheten är obligatorisk för dem som har förutsättningar för att delta och är också ett villkor för att den asylsökande skall vara berättigad till dagersättning. Under /96 var målet för den organiserade verksamheten . Ambitionen är dock att personer skall erbjudas att delta i sådan utsträckning att det motsvarar heltidssysselsättning. Detta gäller även dem som har eget boende. Skälen till att asylsökande förväntas delta i organiserad verksamhet är flera. Dels är det viktigt att motverka passivisering - vilket har en negativ inverkan på människors psykosociala situation - dels bör aktiviteterna ge värdefulla erfarenheter oavsett om man får tillstånd att stanna i eller inte. En inriktning för den organiserade verksamheten har varit att skilja på organiserad verksamhet för den som har fått avslag på sin asylansökan och för den som inte fått något beslut. Samtliga asylsökande, även de med eget boende, skall delta i undervisning i praktisk vardagssvenska. Andra verksamheter inom den organiserade verksamheten är skötsel av anläggningarna, olika inslag av studier, praktik på arbetsplatser m.m. Särskild vikt läggs vid verksamhet för ungdomar i gymnasieåldern. För barn anordnas s.k. familjebaserad verksamhet. Denna verksamhet anordnas dock inte för barn i eget boende. För de asylsökande som utan giltigt skäl vägrar delta i organiserad verksamhet reduceras dagersättningen. Detsamma gäller för den som håller sig undan så att asylutredningen försvåras eller så att beslut om avvisning eller utvisning inte kan verkställas. Asylsökande barn i får undervisning genom kommunens försorg och ungdomar i gymnasieåldern erbjuds gymnasieersättande undervisning genom försorg eller erbjuds plats i skolan i den enskilda kommunen. redovisar en markant förbättring av måluppfyllelsen för organiserad verksamhet under /96 jämfört med tidigare budgetår. Genom att numera upprättar individuella handlingsplaner för den enskildes deltagande i organiserad verksamhet, tillvaratas de asylsökandes förutsättningar bättre och dessutom möjliggörs uppföljning av såväl kvalitativa som kvantitativa mål. De långa väntetiderna medför dock ökade krav på såväl innehåll i verksamheten som på vidareutveckling av personalen. har under budgetåret sökt kartlägga effekterna av de olika boendeformerna i mottagandesystemet. Intervjuer har ägt rum av såväl asylsökande och flyktingar som företrädare för mottagande- kommuner. En undersökning, Barn i eget boende, syftade till att kartlägga situationen för barn i åldrarna . Av undersökningen framkommer att barn i eget boende tillägnar sig en mer mångfacetterad syn på det svenska samhället vad gäller kamrater och aktiviteter än vad barn i förläggningsboende gör. Föräldrar i eget boende redovisar en högre självtillit när det gäller bl.a. hur de ordnat boendet och kontakterna med skola och myndigheter än vad som gäller för föräldrar i förläggningsboende. En annan undersökning, Skillnader i integrationsresultat beroende på boendeform , visar bl.a. att asylsökande från eget boende har större kontaktnät, är mer vetgiriga och har en större vana vid kontakter med myndigheter och samhällsfunktioner än de i förläggningsboende. Möjligheten till kontakter med andra människor, att bo på "egna villkor" samt närhet till släkt och vänner är andra positiva effekter av eget boende. En negativ synpunkt som redovisades av vissa kommuntjänstemän var svårigheten att planera mottagandet när flyktingen redan finns i kommunen. De asylsökande som senare får uppehållstillstånd bosätter sig i regel i den kommun där man bott . Detta har bl.a. medfört att storstadskommuner och andra kommuner med ett stort antal asylsökande i eget boende inte längre har samma möjligheter som tidigare att ta emot flyktingar som kommer från förläggning.