prop · GL031D25 · 1998-01-01 00:00:00 — Allmänna bidrag till kommuner Allmänna bidrag till kommuner 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 7 3 Allmänna bidrag till kommuner 11 3.1 Omfattning och ändamål 11 3.2 Utvecklingen inom kommunsektorn 12 3.2.1 Utvecklingen 12 3.2.2 Planerade åtgärder med anledning av ökade statsbidrag 12 3.2.3 Uppföljning av överenskommelsen mellan regeringen och och 12 3.2.4 Andra förslag som riktas till kommun- sektorn 13 3.2.5 Regeringens slutsatser 13 3.2.6 Den kommunala ekonomin 14 3.3 Anslag 15 3.4 Övriga kommunala frågor 18 3.4.1 Hantering av fel i utjämningssystemet för kommuner och landsting 18 3.4.1.1 Frågans behandling 18 3.4.1.2 Bakgrund 18 3.4.1.3 Nuvarande möjligheter att rätta fel 19 3.4.1.4 Förslag till ny beslutsordning för utjämningsbidrag och utjämningsavgift 19 3.4.2 Slutavräkning av kommunalskatt 20 3.4.3 Regional försöksverksamhet och systemet för återbetalning av mervärdesskatt till kommuner och landsting 21 4 Författningskommentar 23 4.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995: 1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting 23 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995: 1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting 23 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995: 1516) om utjämningsavgift för kommuner och landsting 23 4.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 23 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting. 2. antar förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting. 3. antar förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1516) om utjämningsavgift för kommuner och landsting. 4. antar förslaget till lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 5. för anvisar anslagen under ut- giftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning: ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1. Generellt statsbidrag till kommuner och landsting ramanslag 71 326 400 A 2. Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting reservationsanslag 736 600 A 3. Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting obetecknat anslag 20 985 000 A 4. Bidrag till Rådet för redovisning obetecknat anslag 700 Summa 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om änd- ring i lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting Härigenom föreskrivs att 5 och 7 §§ lagen (1995:1518) om mervär- desskattekonton för kommuner och landsting skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Kommuner och landsting har efter ansökan rätt till ersättning från kontona för ingående mervärdesskatt som inte dragits av enligt mervärdesskattelagen (1994:200). har efter ansökan rätt till ersättning från kom- munkontot och landstingskontot för ingående mervärdesskatt som inte dragits av enligt mervärdesskattelagen. Fördelningen mellan kontona görs i förhållande till kommunernas och landstingens deltagande i kostnaderna för förbundets verksamhet. Vad som anges i andra stycket gäller även sådant regionförbund som avses i lagen (1996:1415) om försöksverksamhet med region- förbund i län och län. Kommuner och landsting har efter ansökan rätt till ersättning från kontona för de ökade kostnader som till följd av bestämmelserna om mervärdesskatt uppkommer vid upphandling avseende verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning. Rätt till ersättning föreligger också när kommunen och lämnar bidrag till näringsidkare för dennes verksamhet inom nämnda områden. Ersättning enligt första stycket utgår även till kommunalförbund och sådant beställarförbund som bedriver försöksverksamhet enligt lagen (1994:566) om lokal för- söksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. Ersättning enligt första stycket utgår även till 1. kommunalförbund, 2. sådant beställarförbund som bedriver försöksverksamhet enligt lagen (1994:566) om lokal för- söksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, och 3. sådant regionförbund som avses i lagen (1996:1415) om för- söksverksamhet med regionförbund i län och län. Storleken av ersättningar som avses i denna paragraf beräknas enligt schablon. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om schablonberäkningen. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om änd- ring i lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE fastställer bi- dragens storlek samt lämnar under bidragsåret uppgift till varje kommun och landsting om storleken av dess bidrag. beslutar pre- liminärt bidragens storlek samt lämnar under bidragsåret uppgift till varje kommun och landsting om storleken av dess preliminära bidrag. Kommuner och landsting kan påtala att ett fel uppkommit i underlaget för beslutet. fastställer bidragens storlek samt lämnar se- nast uppgift till varje kommun och landsting om storleken av dess bidrag. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om änd- ring i lagen (1995:1516) om utjämningsavgift för kom- muner och landsting Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1995:1516) om utjämningsavgift för kommuner och landsting skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE fastställer av- gifternas storlek samt lämnar under avgiftsåret uppgift till varje kommun och landsting om storleken av dess avgift. beslutar pre- liminärt avgifternas storlek samt lämnar un-der avgiftsåret uppgift till varje kommun och landsting om storleken av dess preliminära avgift. Kommuner och landsting kan påtala att ett fel uppkommit i underlaget för beslutet. fastställer avgifternas storlek samt lämnar uppgift till varje kommun och landsting om storleken av dess avgift. Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om änd- ring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan me- nighets utdebitering av skatt, m.m. Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1965:269) med särskilda be- stämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Vad som i denna paragraf sägs om kommun och kommunalskattemedel tillämpas också i fråga om landsting och landstingsskattemedel. En kommun har rätt att under visst år (beskattningsåret) av staten uppbära preliminära kommunalskattemedel med ett belopp som motsvarar produkten av de sammanlagda beskattningsbara förvärvsinkomsterna i kommunen enligt skattemyndighetens beslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) om taxering till inkomstskatt (skatteunderlaget) året före beskattningsåret, den skattesats som har beslutats för beskattningsåret och de uppräkningsfaktorer enligt tredje stycket som har fastställts senast i september året före beskattningsåret. Senast skall regeringen, eller den myndighet rege- ringen bestämmer, fastställa två uppräkningsfaktorer som skall svara mot den uppskattade procentuella förändringen av skatteunderlaget i riket. Den ena skall avse förändringen mellan andra och första året före beskattningsåret. Den andra skall avse förändringen mellan året före be- skattningsåret och beskattningsåret. Innan skattemyndigheten betalar ut kommunalskattemedel till kommunerna skall avräkning göras enligt 10 § lagen (1995:1516) om utjämningsavgift för kommuner och landsting, 2 § lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting och 16 kap. 8 § skattebetalningslagen (1997:483). Vidare skall tillägg göras för bidrag enligt 10 § lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting samt för bidrag enligt 1 och 2 §§ lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Det belopp som framkommer skall betalas ut med en tolftedel den tredje vardagen räknat från den 17 , varvid dag som enligt 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid jämställs med allmän helgdag inte skall medräknas. Är kommunens fordran inte uträknad vid utbetalningstillfällena i månaderna , skall utbetalningarna dessa månader grundas på samma belopp som utbetalningen det föregående året. När särskilda skäl föranleder det får skattemyndig- heten dock förordna att utbetal- ningen skall grundas på ett annat belopp. Om något av de belopp som utbetalningen i månaderna grundats på inte motsvarar en tolftedel av kommunens fordran, skall den jämkning som föranleds av detta ske i fråga om utbetalningen . En slutavräkning av kommu- nalskattemedlen skall ske när den årliga taxeringen efter beskattningsåret har avslutats. Produkten av skatteunderlaget enligt den taxeringen och den skattesats som har beslutats för beskattningsåret utgör de slutliga kommunalskattemedlen. Om summan av dessa överstiger summan av de preliminära kom- munalskattemedlen enligt andra stycket skall skillnaden betalas ut till kommunerna med ett enhetligt belopp per invånare den 1 no- vember året efter beskattningsåret. I motsatt fall skall skillnaden återbetalas av kommunerna med ett enhetligt belopp per invånare året efter beskatt- ningsåret. Utbetalning eller åter- betalning skall göras andra året efter beskattningsåret. Innan skattemyndigheten betalar ut kommunalskattemedel till kommunerna skall avräkning göras enligt 10 § lagen (1995:1516) om utjämningsavgift för kommuner och landsting, 2 § lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting och 16 kap. 8 § skattebetalningslagen (1997:483). Vidare skall tillägg göras för bidrag enligt 10 § lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting samt för bidrag enligt 1 och 2 §§ lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Det belopp som framkommer skall betalas ut med en tolftedel den tredje vardagen räknat från den 17 , varvid dag som enligt 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid jämställs med allmän helgdag inte skall medräknas. Är kommunens fordran inte uträknad vid utbetalningstillfällena i månaderna , skall utbetalningarna dessa månader grundas på samma belopp som utbetalningen det föregående året. När särskilda skäl föranleder det får skattemyndig- heten dock förordna att utbetal- ningen skall grundas på ett annat belopp. Om något av de belopp som utbetalningen i månaderna januari, grundats på inte motsvarar en tolftedel av kommunens fordran, skall den jämkning som föranleds av detta ske i fråga om utbetalningen eller, om det är fråga om ett större belopp, fördelas på utbetalningarna , månader. En slutavräkning av kommu- nalskattemedlen skall ske när den årliga taxeringen efter beskattningsåret har avslutats. Därvid skall en kommun som inte ingår i ett landsting behandlas som om den även utgjorde ett landsting. Produkten av skatteunderlaget enligt den taxeringen och den skattesats som har beslutats för beskattningsåret utgör de slutliga kommunalskattemedlen. Om summan av dessa överstiger summan av de preliminära kom- munalskattemedlen enligt andra stycket skall skillnaden betalas ut till kommunerna med ett enhetligt belopp per invånare den 1 no- vember året före beskattningsåret. I motsatt fall skall skillnaden återbetalas av kommunerna med ett enhetligt belopp per invånare året före beskattningsåret. Utbetalning eller återbetalning skall göras andra året efter beskattningsåret. 1 Senaste lydelse 1997:514. Denna lag träder i kraft . 3 Allmänna bidrag till kommuner 3.1 Omfattning och ändamål Utgiftsområdet omfattar merparten av statens utgifter för bidrag till kommuner och landsting. Bidragen lämnas dels i form av ett allmänt finansiellt stöd till kommuner och landsting, dels i form av bidrag för att åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommuner repektive landsting. Utgiftsområdet omfattar också ett bidrag för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. I tabellen nedan redovisas den beräknade totala utgiftsnivån för utgiftsområdet med hänsyn tagen till en höjning av statsbidragen samt regleringar som föreslås enligt finansieringsprincipen och överenskommelsen mellan regeringen och samt om den kommunala ekonomin . UTGIFTSUTVECKLINGEN MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 102 518 78 237 87 684 93 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Kommunsektorn har till följd av den samhällseko- nomiska utvecklingen ställts inför stora krav på anpassning av verksamheten. Konsumtionen minskade 1996 med i fasta priser. Det ökade utgiftstrycket som bl.a. följt av den höga arbetslösheten har inneburit effektiviseringar och omprioriteringar i den kommunala verksamheten. Neddragningarna har lett till betydande sysselsättningsminskningar vilket också riskerar att leda till alltmer kännbara kvalitetsförsämringar inom de kommunala kärnverksamheterna. Större förändringar beslutade enligt regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) om ett tillskott om för i syfte att behålla kvaliteten i de kommunala verksamheterna och undvika sysselsättningsneddragningar. Därutöver aviserades en förstärkning med ytterligare . Mot bakgrund av de förbättrade statsfinanserna anser regeringen att tillskottet till kommuner och landsting kan ökas med och med ytterligare . Aviserade och föreslagna tillskott uppgår sålunda till . Därmed utgör tillskottet en höjning med av detta års utgiftsområdesram, exklusive det statliga utjämningsbidraget. Mål för utgiftsområdet Målet för utgiftsområdet är att så långt det är möjligt skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommunerna och landstingen att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. Prioriteringar En ökning av statsbidraget föreslås i syfte att värna de kommunala kärnverksamheterna, vård, omsorg och skola. Ökningen görs även i syfte att förbättra sysselsättningsutvecklingen i kommunsektorn. En del föreslås avsättas för kommuner och landsting med en särskilt svår ekonomisk situation. Ramen för ökas ramen för utgiftsområdet med jämfört med nivån . Utöver det ökade tillskottet utgörs höjningen av regleringar i enlighet med finansieringsprincipen och överenskommelsen med och . I ramen för har också hänsyn tagits till att av tillskottet engångsvis kommer att tillföras utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar för att finansiera ökade kostnader för kommunersättningar vid flyk- tingmottagande. 3.2 Utvecklingen inom kommun- sektorn 3.2.1 Utvecklingen Kommunsektorns ekonomiska förutsättningar påverkas i hög grad av den samhällsekonomiska utvecklingen. Därigenom har det ställts stora krav på anpassning i den kommunala sektorn . Arbetslösheten har stigit kraftigt under dessa år. Det har bl.a. inneburit svårigheter för vissa grupper, såsom flyktingar och ungdomar, att ta sig in på arbetsmarknaden vilket påverkat de kommunala utgifterna negativt. Det har också fått till följd att skatteinkomsterna för kommunsektorn haft en svag utveckling. Konsumtionen minskade realt med 1996. Även antalet sysselsatta minskade under dessa år och minskningen har fortsatt . Detta har varit nödvändigt för att skapa balans mellan intäkter och kostnader. Utvecklingen påverkas också av dels den begränsning som skett av möjligheten att höja skatten , dels det av beslutade balanskravet som införs . Anpassningen har inte enbart varit negativ. Inom många områden har omstruktureringar varit nödvändiga för att uppnå högre effektivitet i verksamheten. I samband med den ekonomiska vårpropositionen överlämnades en skrivelse (skr. 1996/97:118) med en översiktlig redovisning av hur den kommunala verk- samheten utvecklats i förhållande till de nationella mål som statsmakterna satt upp för vissa verksam- hetsområden. 3.2.2 Planerade åtgärder med anledning av ökade statsbidrag Enligt regeringens bedömning ekonomiska vårproposition skulle sektorn, utan något ekonomiskt tillskott, komma att ställas inför neddragningar av verksamheten både utifrån de gällande ekonomiska förutsättningarna och balanskravet. som behoven av verksamhet inom äldreomsorgen och skolan bedömdes komma att öka. För att i detta läge främja den kommunala syssel- sättningen och kvaliteten i vården, omsorgen och skolan föreslog regeringen i den ekonomiska vårpropositionen att det generella statsbidraget till kommuner och landsting skulle höjas med . aviserade regeringen att ytterligare borde tillföras kommuner och landsting . Regeringens klart uttalade mål är att de ökade statsbidragen till kommuner och landsting skall an- vändas för att förbättra sysselsättningsutvecklingen i kommunsektorn och vidareutveckla kvaliteten i vården, omsorgen och skolan. Som ett led i uppföljningen av denna satsning har en enkätundersökning genomförts i samtliga kommuner och landsting för att få underlag att bedöma vilka effekter tillskottet kan komma att ge och om effekterna ligger i linje med regeringens mål. Resultatet av enkäten visar att av kommunerna och landstingen nu och framöver vidtar åtgärder för att upprätthålla och förbättra sysselsättning och kvalitet i vården, omsorgen och skolan, helt i linje med regeringens målsättning. Av landets 288 kommuner och 23 landsting svarar nästan två tredjedelar att tillskottet får en positiv effekt på sysselsättningen. Totalt motsvarar tillskottet enligt enkäterna nästan 8 000 arbetstillfällen och ytterligare ca 9 000 arbetstillfällen . Av dessa utgör närmare hälften nya arbetstillfällen. Den övervägande delen av tillskottet satsas enligt svaren från kommunerna och landstingen på grund- skola, gymnasieskola, äldreomsorg och sjukvård. av tillskottet kommer enligt enkätsvaren att användas direkt i de prioriterade verksamheterna. Även den del som går till att förbättra årets resultat kommer sannolikt indirekt verksamheten tillgodo genom att besparingskraven mildras. Det bör dock påpekas att enkätsvaren avser planerade åtgärder och att uppföljningen behöver kompletteras med uppgifter om utfallet av satsningen på sysselsättning och kvalitet. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att följa upp och analysera den kommunala sysselsättningsutvecklingen. Uppföljning och utvärdering av de olika verksamheterna sker inom ramen för den ordinarie sektorsuppföljningen. 3.2.3 Uppföljning av överenskommelsen mellan regeringen och och och de politiska företrädarna för och träffade en överenskommelse om vilka riktlinjer som bör gälla för den kommunala ekonomin . Överenskommmelsen innebär för regeringens del att den åtar sig att hålla statsbidragen på en oförändrad nivå och att regeringen skall lämna förslag till att ekonomiskt reglera statliga åtgärder som påverkar de kommunala skatteinkomsterna och det kommunala utgiftstrycket. Regeringen har inför denna propositions över- lämnande till haft överläggningar med de båda kommunförbunden. Vid överläggningarna har bl.a. en genomgång gjorts av hur riksdagsbeslut och regeringsförslag som inte var kända vid överlägg- ningarna inför budgetpropositionen på- verkar den kommunala ekonomin. Nedan redogörs i korthet för dessa beslut och förslag. Vissa förändringar som genomförs med inriktning på beskattningen av små och medelstora företag påverkar de kommunala skatteinkomsterna negativt. Även det sänkta utbildningsbidraget och den föreslagna höjningen av reseavdraget bedöms ha negativ inverkan på den kommunala ekonomin. bedöms den utökade utbildningssatsningen, de ändrade reglerna avseende särskilt grundavdrag och den föreslagna höjningen av det icke avdragsgilla beloppet för resekostnader ge positiva kommunalekonomiska effekter. Vid regeringens och de båda kommunförbundens gemensamma bedömning inför föregående års bud- getproposition ingick att de höjda ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen finansierades genom åtgärder som neutraliserade de positiva kommunalekonomiska effekterna. Den slutliga finansieringen innehöll bl.a. höjda finansieringsavgifter vilket, i jämförelse med bedömningen föregående höst, beräknas ha positiv inverkan på de kommunala skatteinkomsterna. Även andra genomförda förändringar i ar- betslöshetsförsäkringen bedöms ge positiva effekter på de kommunala skatteinkomsterna. Regeringens bedömning är att den sammantagna effekten av de åtgärder som har föreslagits t.o.m. fö- religgande proposition, och som inte regleras i särskild ordning, kan anses vara i princip neutral för kommuners och landstings ekonomi. och har vid överläggningar med regeringen även aktualiserat andra frågor. Dessa avser bl.a. ytterligare kompensation för kostnader vid kommunernas flyktingmottagande och kostnader för uppbyggnaden av ett nytt adressregister. Regeringen avser att fördela en viss del av bidraget till särskilda insatser till kommuner med höga kostnader för flyktingmottagande. Därutöver anser regeringen att de krav som förbunden fört fram på ytterligare kom- pensation får betraktas som tillgodosedda mot bakgrund av det föreslagna tillskottet. I avsnitt 3.3 redovisas sådana förslag som skall regleras i enlighet med finansieringsprincipen samt andra förslag som påverkar anslagsnivån på det ge- nerella statsbidraget till kommuner och landsting. 3.2.4 Andra förslag som riktas till kommun- sektorn Det finns flera satsningar inom andra områden som har positiva effekter för kommunsektorn. har bl.a. i enlighet med regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen beslutat att en ny ar- betsmarknadspolitisk åtgärd, resursarbete, skall införas på försök i hela landet . Åtgärden innebär att offentliga arbetsgivare får ta emot långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen som utför kvalitetshöjande arbete. Regeringen föreslår i denna proposition att kom- munerna, , ges möj- lighet att genom överenskommelse med staten erbjuda ungdomar i åldern 20 som står till arbetsmarknadens förfogande en aktiverande och utvecklande insats på heltid. Detta erbjudande skall ges innan den unge varit arbetslös . Dessa ungdomar skall dock i första hand söka arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Kommunerna erhåller ersättning från staten för aktiveringsåtgärderna. Regeringen har också lämnat förslag om lokala investeringsprogram där kommunerna ges möjlighet att i samverkan med olika aktörer söka statligt stöd till investeringsinsatser som förbättrar den ekologiska hållbarheten. Regeringen beräknar för detta ändamål sammanlagt för perioden 2000. 3.2.5 Regeringens slutsatser Regeringen anser att det finns samhällsekonomiska förutsättningar att ytterligare förstärka det nu föreslagna resurstillskottet till kommuner och landsting på sammanlagt . Tillskottet bör därför ökas med och med ytterligare , dvs. en nivåhöjning på . Därmed utgör tillskottet en höjning med av detta års utgiftsområdesram, exklusive det statliga utjämningsbidraget. Tillskottet har lagts ut genom en höjning av de generella bidragen, vilket ligger helt i linje med regeringens principiella syn på ansvarsfördelningen mellan staten och kommunsektorn. Regeringen avser att återkomma till i samband med nästa års ekonomiska vårproposition med förslag till hur resurstillskotten skall tillföras kommunsektorn. Det ökade tillskottet bör ge kommuner och landsting goda förutsättningar att förstärka kvaliteten i vård, omsorg och skola. Vidare bör tillskottet ge möjligheter för kommuner och landsting att behålla sin personal och i många fall t.o.m. öka antalet sysselsatta. Enligt bedömningen av den kommunala ekonomins utveckling , som görs i avsnitt 3.2.6, bör det finnas utrymme att i förhållande öka antalet kommunalt sysselsatta med ca 20 000 fram . Tillskottet bör även underlätta för kommunsektorn att möta de ökade behov av verksamhet, främst inom äldreomsorg och skola, som följer av den demografiska utvecklingen. De kommunala kärnverksamheterna måste prioriteras framför skattesänkningar.