prop · GL031D9 · 1998-01-01 00:00:00 — SISUS har bl.a. som mål för sin verksamhet att ansvara för att kvaliteten i den verksamhet som finansieras med hjälp av bidraget till vårdartjänst säkras och att resurserna används effektivt. Med anledning av detta har SISUS färdigställt och börjat använda ett instrument för kvalitetsuppföljning i form av en enkät riktad till kursdeltagarna på folkhögskolorna samt deras assistenter. Instrumentet är tänkt att användas som underlag för att tydliggöra de delar av assistansen som inte fungerar tillfredsställande. SISUS har även som mål att analysera hur vårdartjänsten och andra sociala stöd, t.ex. personlig assistans, förhåller sig till varandra. Detta arbete har påbörjats under budgetåret. Flera av SISUS myndighetsuppgifter handlar om att följa upp och utvärdera den verksamhet som finansieras med hjälp av vårdartjänstbidraget. Detta arbete bör dock vidareutvecklas för att SISUS bättre skall kunna bedöma vilka resultat som uppnåtts under det år som gått och därigenom förbättra regeringens möjligheter att göra egna resultatbedömningar. Regeringen avser att med SISUS diskutera på vilket sätt resultatredovisningarna kan förbättras för att öka möjligheterna att analysera effekterna av statsbidraget till vårdartjänst m.m. Slutsatser SISUS anser att en utbyggnad av den rh-anpassade gymnasieutbildningen är nödvändig eftersom antalet elever har ökat och förväntas uppgå till ca 200. Det är dock svårt att prognosticera det exakta behovet av riksgymnasieplatser. Regeringen är inte beredd att ta ställning till en eventuell utbyggnad av verksamheten med en ny riksgymnasieort innan den s.k. avlämnat sitt slutbetänkande. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget B 2. Statsbidrag till vårdartjänst m.m. för . beräknas anslaget till respektive . Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Därav 1996 Utgift 64 498 Utgifts - progno s 80 394 1998 Förslag 75 394 1999 Beräkna t 75 394 2000 Beräkna t 75 394 Beloppen anges i tusental kr Bidraget är avsett att öka organisationernas möjligheter att själva driva vissa verksamheter av betydelse för personer med funktionshinder. Statsbidrag lämnas till följande organisationer och verksamheter: () Hantverks depåverksamhet, SRF:s åtagande vad avser inköp och tilldelning av ledarhundar m.m., SRF för viss övrig verksamhet, bl.a. utgivning av ersättningstidningar för synskadade, individinriktad verksamhet för synskadade med ytterligare funktionsnedsättning, stöd till synskadades sysselsättning, punktskriftsprojektet och skrivtjänsten, Föreningen () för tidningsutgivning för dövblinda, () för dess teckenspråksavdelning, Stiftelsen rikstolktjänst för förtroendevalda i handikapporganisationerna Palynologiska laboratoriet för rapportering av pollenhalten i luften, Föreningen rekryteringsgruppen (RG) för dess tränings- och rehabiliteringsverksamhet med inriktning på nyskadade, Neurologiskt () för NHR-centers permanenta utställning av hjälpmedel för personer med funktionshinder, Handikapporganisationernas rekreationsanläggningar för personer med funktionshinder. Regler om bidraget finns i förordningen (1994:950) om statsbidrag till rekreationsanläggningar, Riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper. Vid Mo Gård och hälsocentret för barn bedrivs riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper med svåra och komplicerade funktionshinder. Vid Mo Gård får dövblinda möjligheter att utveckla sina kommunikationsmöjligheter och sociala färdigheter. Arbetet är också inriktat på att ge service till landets kommuner, landsting och myndigheter. Syftet är att Mo Gård skall utvecklas till ett kunskapscenter inom dövblindområdet. Till skillnad från andra barn- och familjeverksamheter bedriver hälsocentret, utöver den ordinarie habiliteringen, också en målinriktad uppsökande verksamhet för små och mindre kända handikappgrupper som har mycket litet eller inget stöd alls i samhället. Centret arbetar i nära kontakt med den habilitering och det sjukhus som familjen har kontakt med på hemorten. Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser Organisationerna har själva utvärderat sina verksamheter under /96. De menar att statsbidraget är en viktig förutsättning för att de skall kunna bedriva sina respektive verksamheter och betonar dess betydelse för de människor som de olika verksamheterna riktar sig till. De flesta organisationer har begärt ökade medel för att kunna bibehålla och i vissa fall utveckla verksamheterna. Inom ramen för anslaget har tillförts verksamheten med ledarhundar. Vidare har förts bort från anslaget och tillförts anslaget B 6. Bilstöd till handikappade. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget B 3. Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder för och fördelas enligt tabell nedan. beräknas anslaget till vardera . ÄNDAMÅL UTGIFTER 1997 FÖRSLAG 1998 1. SRF hantverk för depåverksamheten 9 290 000 9 290 000 2. SRF för ledarhundar 24 500 000 25 500 000 3. SRF för viss övrig verksamhet 10 634 000 10 634 000 4. FSDB för tidningsutgivning 6 120 000 6 120 000 5. SDR för teckenspråksavdelning 2 470 000 2 470 000 6. Rikstolktjänsten 5 515 000 5 515 000 7. Palynologiska laboratoriet 675 000 675 000 8. Föreningen rekryteringsgruppen 2 260 000 2 260 000 9. NHR för hjälpmedelsutställning 1 130 000 1 130 000 10. Riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper 2 800 000 2 800 000 11. Handikapporganisationernas rekreationsanläggningar 15 000 000 9 000 000 Summa 80 394 000 75 394 000 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer Utgifts - progno s 131 694 1998 Förslag 132 194 1999 Beräkna t 132 194 2000 Beräkna t 132 194 Beloppen anges i tusental kr Under lämnas statsbidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer. Villkoren för bidraget till pensionärsorganisationer regleras i förordningen (1994:316) om statsbidrag till pensionärs- organisationerna. Bidraget till handikapporganisationerna regleras i förordningen (1994:951) om statsbidrag till handikapporganisationer. Anslaget administreras av . Någon anslagsframställning görs inte av styrelsen och utan medelsbehovet beräknas av . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser Handikapp- och pensionärsorganisationerna har en viktig opinionsbildande roll och fyller en central funktion i folkrörelsearbetet i . Statsbidraget utgör en inte oväsentlig del av organisationernas finansiering av sin verksamhet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget B 4. Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer för , och att den del som avser bidrag till pensionärsorganisationerna ökas med . beräknas anslaget till vardera året. Utgifts - progno s 15 700 1998 Förslag 16 077 1999 Beräkna t 16 465 2000 Beräkna t 16 872 Beloppen anges i tusental kr Syftet med ersättningen för texttelefoner är att ge personer som är döva, gravt hörselskadade, dövblinda och talskadade möjlighet att kommunicera över telefonnätet. De utgifter som belastar anslaget är ersättning till landstingen för inköp av texttelefoner till dessa grupper samt för texttelefoner till anhöriga, s.k. anhörigtelefoner. Ersättningen utbetalas av till landstingen kvartalsvis i efterskott. Verksamheten regleras i förordningen (1992:621) om statsbidrag till texttelefoner. Fr.o.m. övertog ansvaret för förmedlingstjänsten. Därmed belastar inte längre dessa kostnader anslaget för texttelefoner. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna under anslaget är antalet personer som har behov av texttelefon, prisutvecklingen på texttelefoner samt den tekniska utveckling som sker inom området. Antalet ordinerade texttelefoner varierar år , varför det är svårt att göra säkra prognoser. har för beräknat 850 texttelefoner och 800 anhörigtelefoner. beräknar att ca 800 texttelefoner kommer att ordineras till en kostnad av . Antalet anhörigtelefoner beräknas till 500 till en kostnad av . Reparations- och utbildningskostnader beräknas till . Det sammanlagda medelsbehovet för beräknar därmed till . Regeringens överväganden Resultatinformation Utvecklingen av multimediaterminaler som fungerar för teckenspråkskommunikation har kommit en bit på väg. Såväl kostnads- som prestandautvecklingen ser positiv ut. En försöksverksamhet med förmedling mellan teckenspråk och tal med stöd i videotelefonibaserad förmedlingstjänst har inletts av . bedömer att ett successivt införande av videotelefoner bör påbörjas med ett begränsat antal terminaler . För detta ändamål beräknar styrelsen ett medelsbehov om . På grund av införandet av videoterminaler beräknas kostnaderna under anslaget öka . föreslår att teckenspråkstolkarna i möjligaste mån bör frigöras från att förskriva texttelefoner och att landstingen bestämmer vem som bör sköta dessa uppgifter. menar vidare att en förutsättning för att genomföra förändringar inom texttelefonområdet utan att riskera försämringar för brukarna är att tillsynen inom området skärps. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget B 5. Ersättning för texttelefoner för . beräknas anslaget till respektive . 2 Utgifts - progno s 213 944 1998 Förslag 203 978 1999 Beräkna t 78 078 2000 Beräkna t 93 001 Beloppen anges i tusental kr 2. Anslag efter indragning av anslagsmedel med 130 000 tkr enligt TB Bestämmelser om bilstöd finns i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade och i förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade. Stöd lämnas i form av grundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Fr.o.m. kan, under vissa förutsättningar, bidrag också lämnas till körkortsutbildning till den som beviljats bilstöd. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna inom området är personkretsens omfattning, inkomstutvecklingen, bil- prisernas utveckling och anpassningskostnadernas omfattning. Nytt bilstöd kan beviljas den som tidigare fått sådant om förflutit sedan beslut senast fattades. Regeringens överväganden Resultatinformation Sedan reformen infördes och t.o.m. /96 har cirka 36 000 ansökningar om bilstöd prövats av vilka eller cirka 20 000 beviljats. Antalet beviljade ansökningar var som högst då de uppgick till 5 700. Sedan började antalet sjunka och var som lägst, 1 500, . Vid inledningen av den andra sjuårsperioden ökade åter antalet ansökningar liksom antalet beviljade ansökningar. Men de var betydligt färre än . Ansökningarna förväntas fördela sig något jämnare . Regeringen avser också att genom en förordningsändring begränsa utbetalningarna för bilstöd så att de för respektive budgetår ryms inom ramen för de medel som anslås. Detta sker bl.a. i syfte att få en jämnare belastning på anslaget. En översyn skall göras av anslagskonstruktionen och det framtida stödbehovet då även framtida anslagsnivåer kommer att prövas. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget B 6. Bilstöd till handikappade för . beräknas anslaget till respektive . Kostnader för statlig assistans- ersättning 2 Utgifts - progno s 4 476 000 1998 Förslag 4 053 000 1999 Beräkna t 4 871 000 2000 Beräkna t 5 778 000 Beloppen anges i tusental kr 2. Ökning av anslagsnivå med 475 000 tkr enligt TB Statlig assistansersättning lämnas till funktionshindrade personer som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt mer än . Anslaget disponeras av . De allmänna försäkringskassorna administrerar och beslutar om ersättningen. Frågor om assistansersättning regleras i lagen (1993:389) om assistansersättning och i förordningen (1993:1091) om assistansersättning. Rätten till assistansersättning gäller för svårt funktionshindrade personer som inte fyllt och som bor i eget boende, eller hos familj eller anhörig. Regeringen har fastställt den assistans- ersättning som högst kan lämna för högst . Fr.o.m. har en schablon för assistansersättningen införts med en timersättning på . Om det finns särskilda skäl kan efter ansökan medge att schablonen får överskridas med de godkända faktiska kostnaderna dock högst . Regeringen har i prop. 1996/97:146 Vissa frågor om personlig assistans föreslagit att kommunerna skall finansiera beviljad assistansersättning för de första . Förändringen skall enligt regeringens förslag genomföras från . Till följd av vidtagna och föreslagna förändringar och i enlighet med finansieringsprincipen förutsätts anslaget minskas med . föreslås att tillförs anslaget för att möta prognositiserade utgifter. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är personkretsens omfattning, antalet beviljade assistanstimmar och beviljad assistansersättning . Prognoserna för och framåt bygger på antaganden om att utgiftsutvecklingen ökar eftersom antalet personer som beviljas ersättning ökar liksom antalet beviljade timmar . Regeringens överväganden Resultatinformation Personlig assistans enligt LSS och den statliga assi- stansersättningen enligt har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många personer med stora funktionshinder. Detta har bl.a. framgått av i utvärdering av handikappreformen. Syftet med insatsen personlig assistans har till stor del uppnåtts. Men utgifterna för insatsen är betydligt högre än förväntat, vilket till största delen kan förklaras med att antalet assistanstimmar per person och vecka numera i genomsnitt är 73,7 i stället för 40, vilket beräknades i propositionen om LSS. Antalet personer med statlig assistansersättning är också drygt 300 fler än de 7 000 som tidigare beräknats, men lägre än det antal personer som handikapputredningen beräknade. Slutsatser Syftet med stödformen personlig assistans och statlig assistansersättning har nåtts. Anslaget har dock ända sedan det infördes kraftigt överskridits. Detta har medfört att besparingar har skett inom verksamhetsområdet, som gjort det svårare att utveckla andra insatser för funktionshindrade. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 4 anvisas under anslaget B 7. Kostnader för statlig assistansersättning för . beräknas anslaget till 4 respektive 5 . 1 Anslag s- sparan de 2 820 Därav 1996 Utgifts - progno s 10 037 1998 Förslag 8 561 1999 Beräkna t 8 809 2000 Beräkna t 9 065 Beloppen anges i tusental kr utbildningsstöd (SISUS) skall bidra till att uppfylla målet för utgiftsområdet genom att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för unga och vuxna personer med funktionshinder samt genom att administrera och utveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen. Av årsredovisningen för /96 framgår att SISUS anslagssparande för myndighetens förvaltningsanslag vid utgången av /96 uppgick till . SISUS avser utnyttja den möjlighet anslagssparandet medger och genomföra ett antal angelägna projekt med hjälp av konsultmedverkan under innevarande år och . Regeringens överväganden Resultatinformation I sin årsredovisning för /96 redovisar SISUS sin verksamhet under verksamhetsgrenarna stöd inom folkhögskolor, stöd inom universitet och högskola samt stöd inom riksgymnasieverksamheten för svårt rörelsehindrade ungdomar. Av årsredovisningen framgår att myndighetens verksamhet bedrivs på ett sådant sätt att målen för verksamheten har kunnat uppnås. SISUS har bl.a. som mål för sin verksamhet att ansvara för att kvaliteten i den verksamhet som finansieras med hjälp av bidraget till vårdartjänst säkras och att resurserna används effektivt. Med anledning av detta har SISUS under /96 färdigställt och börjat använda ett instrument för kvalitetsuppföljning. Dessutom har handläggningen av vårdartjänstärenden utvecklats i syfte att säkra kvalitetet och få en bättre kostnadskontroll. SISUS har även som mål att analysera hur vårdartjänsten och andra sociala stöd, t ex personlig assistans, förhåller sig till varandra. Detta arbete har inletts och pågår. En studie har dessutom påbörjats som kommer att kunna ge kunskap som underlättar en effektiv resursanvändning vad gäller vårdartjänst vid utbildningsställena. Flera av SISUS myndighetsuppgifter handlar om att följa upp och utvärdera den verksamhet som finansieras med hjälp av statsbidraget till vårdartjänst. Detta arbete bör dock vidareutvecklas för att SISUS bättre skall kunna göra bedömningar om vilka resultat som uppnåtts och förbättra regeringens möjligheter att göra egna resultatbedömningar inom området. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser (bå 95/96) bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. De brister som uppmärksammades i förra årets revisionsrapport har åtgärdats. SISUS har numera en klar uppdelning av sin verksamhet i tre olika verksamhetsgrenar liksom en beskrivning av dessa i sin årsredovisning. Slutsatser Regeringen anser att det finns behov av att ytterligare intensifiera resultatdialogen med myndigheten för att på så sätt kunna förbättra analyserna av uppnådda resultat . Regeringen avser att påbörja ett sådant utvecklingsarbete . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas till utbildningsstöd (SISUS) för . beräknas anslaget till respektive . Det generella sparkravet på har beaktats vid beräkningen av anslag. 1 Anslag s- sparan de 1 023 Därav 1996 Utgifts - progno s 8 884 1998 Förslag 7 746 1999 Beräkna t 7 908 2000 Beräkna t 7 978 Beloppen anges i tusental kr skall bidra till att uppfylla målet för utgiftsområdet genom att bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättigheter och intressen samt att verka för att personer med funktionshinder uppnår full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkoren. Av årsredovisningen för /96 framgår bl.a. att anslagssparande vid ingången av uppgick till . Genom ett regeringsbeslut har av det ackumulerade sparandet dragits in. Regeringens överväganden Resultatinformation I årsredovisningen för /96 redovisar sin verksamhet under verksamhetsgrenarna ärendehandläggning, uppföljning och analys samt information och kunskapsöverföring. Myndighetens verksamhet bedrivs enligt regeringens mening på ett sådant sätt att målen för verksamheten har kunnat uppnås. Dock har årsredovisningen i alltför hög grad karaktären av verksamhetsberättelse i stället för resultatredovisning. Ärendevolymen hos har ökat. eftersträvar korta handläggningstider. För anmälningsärenden var den genomsnittliga handläggningstiden under /och för skriftlig juridisk rådgivning . Myndigheten har dessutom anordnat konferenser och seminarier på en rad områden. Ett av verksamhetsmål är att föra ut och förankra samt att utvärdera de åtgärder som vidtas för att förverkliga dessa regler. Detta har skett bl.a. genom ett antal undersökningar av hur statliga myndigheter efterlever standardreglerna. Som en uppföljning av undersökningarna har därefter myndigheterna kallats till överläggningar. har också arbetat med att föra ut och förankra standardreglerna till kommuner och landsting, bl.a. genom att anordna konferenser. Utöver detta har även arbetat med frågor om kvinnor med funktionshinder, skolområdet, tillgänglighet, arbetsmarknad, funktionshindrade föräldrars situation samt EU-frågor. har i särskild ordning lämnat en rapport om sin verksamhet och utvecklingen inom handikappområdet till regeringen. Därutöver har lämnat tre olika delrapporter samt genomfört två undersökningar. Vissa undersökningar har gjorts i samarbete med SCB. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser (bå 95/96) bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Slutsatser Regeringen anser att det finns behov av att ytterligare intensifiera resultatdialogen med myndigheten för att förbättra analyserna av uppnådda resultat. Mått som beskriver t.ex. kvalitet och effekter av myndighetens åtgärder bör utvecklas. Regeringen avser att påbörja ett sådant utvecklingsarbete . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas till för . beräknas anslaget till respektive . Det generella sparkravet på har beaktats vid beräkningen av anslag. 6 C Åtgärder för barn, socialt behandlingsarbete samt alkohol- och narkotikapolitik 6.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattas av individ- och familjeomsorg som är ett i huvudsak kommunalt ansvarsområde och regleras av bl.a. socialtjänstlagen (1980:620). De viktigaste verksamheterna är bistånd i form av socialbidrag, vård av barn och unga, vård av missbrukare samt åtgärder för utsatta kvinnor och andra svaga grupper i samhället. Den statliga tillsynen över utövas av länsstyrelserna och . Området innefattar även allmänna barnfrågor samt alkohol- och narkotikapolitik. De medel som upptas i statsbudgeten och som direkt anknyter till verksamhetsområdet nedan avser stöd till kommunerna för att utveckla missbruks- och ungdomsvården samt bidrag till organisationer på det sociala området. Andra anslag inom verksamhetsområdet avser följande myndigheter: , för internationella adoptionsfrågor, , Alkohol- inspektionen samt . UTGIFTSUTVECKLINGEN Under verksamhetsområdet redovisas även . Dessutom finns medel som är av stor vikt för området inom andra myndigheters anslag, bl.a. , och länsstyrelserna. Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Antalet socialbidragstagare liksom kostnaderna för socialbidrag har fortsatt att öka . Tidiga insatser i form av kontaktperson från för barn med behov av stöd har ökat. (MILJONER KRONOR LÖPANDE PRISER) UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 UTGIFTSPROGN FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNA T 2000 C 1. Bidrag till missbruk- och ungdomsvård samt alkohol- och narkotikaförebyggande arbete 52 C 2. Bidrag till organisationer på det sociala området 87 38 58 64 64 64 C 3. 12 8 8 8 8 8 C 4. för internationella adoptionsfrågor 9 6 6 6 7 7 C 5. 754 618 596 504 520 537 C 6. Alkoholinspektionen 21 9 16 15 15 15 C 7.Alkoholsortimentsnämnden 1 0 1 1 1 1 C 8. Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 30 30 31 31 Äldre anslag 69 67 20 Totalt för utgiftsområde 1 028 784 787 680 698 716 Efterfrågan av institutionsvård för missbrukare vid LVM-hem har fortsatt att minska. Det har medfört att får ett underskott i budgeten och måste genomföra en kraftig omstrukturering av sin verksamhet och avveckla ett antal LVM-hem. har efterfrågan på platser vid de särskilda ungdomshemmen ökat och en utbyggnad sker. Olika undersökningar pekar på att det blivit vanligare att ungdomar prövar eller använder narkotika. Internationaliseringen och vårt medlemskap i har ställt krav på omställningar inom alkoholområdet för att vi skall kunna upprätthålla målet för den svenska alkoholpolitiken. Större förändringar har med anledning av regeringens proposition (1996/97:124) beslutat om vissa ändringar i socialtjänstlagen samt ny lag (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Prioriteringar Hänsyn till barnets bästa skall tas i alla sammanhang där barn berörs. Intentionerna i FN:s konvention om barnets rättigheter skall genomsyra verksamheten som rör barn. Opinionsbildning och förebyggande åtgärder bland ungdomar skall intensifieras för att påverka attityder och beteenden inom alkohol- och narkotikaområdet. 6.2 Resultatbedömning och slutsatser 6.2.1 individ- och familjeomsorg individ- och familjeomsorg omfattas av olika former av bistånd. De viktigaste verksamheterna är bistånd i form av socialbidrag, vård och stöd till barn och unga, vård av missbrukare samt åtgärder för utsatta kvinnor och andra svaga grupper i samhället. har uppgifter på såväl individ- som grupp- och samhällsnivå och skall arbeta både förebyggande och åtgärdande. Det individuella bistånd som ges genom försorg skall utformas så att det stärker den enskildes möjligheter att leva ett självständigt liv. Valet av bistånd får inte styras av mekaniskt tillämpade åtgärdsmodeller utan måste alltid utgå från vad som är mest ändamålsenligt i det enskilda fallet. Socialbidrag Socialbidraget har fortsatt att öka talet. erhöll 753 109 personer (403 204 hushåll) socialbidrag eller introduktionsersättning för flyktingar. Även kostnaderna har fortsatt att öka. Kostnadsökningen har fortsatt . Även bidragstidens längd fortsätter att öka och var mot .