prop · GL031D4 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen kommer att noga följa verksamheten och medelsanvändningen och särskilt granska effekterna av den relativt omfattande utökningen av rådets verksamhet. 1 Anslags - sparand e 23 286 Därav 1996 Utgift 170 342 182 027 1998 Förslag 165 709 1999 Beräkna t 170 887 2000 Beräkna t 176 231 Beloppen anges i tusental kronor () skall ansvara för genomförandet av rättspsykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk verksamhet i den utsträckning sådana frågor inte handläggs av någon annan statlig myndighet. RMV skall genom sin verksamhet medverka till att skapa goda förutsättningar för rättssäkerhet och effektivitet inom rättsväsendet. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att RMV:s utgifter inom den anslagsfinansierade verksamheten överstigit anslaget med som tagits från det tidigare anslagssparandet. Överskridandet beror bl.a. på avvecklingskostnader inom rättspsykiatrin. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar att RMV:s utgifter kommer att överstiga anslaget med , vilket kommer att ytterligare belasta anslagssparandet. Det ackumulerade anslagssparandet uppgick till men beräknas i sin helhet vara förbrukat efter utgången av 1998, främst för avvecklingskostnader inom rättspsykiatrin. Regeringens överväganden Resultatinformation En genomgång av RMV:s årsredovisning för /96 visar att de mål som statsmakterna uppställt för RMV:s verksamheter i allt väsentligt har kunnat infrias. RMV uppfyller i så gott som samtliga ärenden de krav som ställts på undersöknings- och handläggningstider. Mycket arbete har satsats på kvalitetssäkringsarbete samt på kompetens- och metodutveckling. Den tidigare mycket svaga rekryteringen av rättsläkare har under budgetåret radikalt förbättrats. Forsknings- och utvecklingsarbetet samt informationsinsatserna har intensifierats. RMV har utvecklat sin ADB-verksamhet. krav på verksamhetsuppföljning och resultatanalys har tillgodosetts genom utvecklade system för ärendehantering, kvalitetsövervakning och erfarenhetsåterföring. För att bl.a. förfina och förenkla systemen för styckekostnadsanalyser planerades en utveckling av ekonomihanteringsrutinerna under /96. Emellertid har beslut om upphandling av nytt ekonomihanteringssystem fattats först . har den rättskemiska avdelningen blivit ackrediterad av SWEDAC som provningslaboratorium omfattande 23 olika metoder och 68 olika analyter. Regeringen gav RMV i uppdrag att göra en översyn och analys av den rättspsykiatriska undersökningsverksamhetens dimensionering och struktur. Resultatet av utredningen och en särskild skrivelse med RMV:s ställningstagande redovisades till regeringen . Den bedömning av den framtida ekonomiska situationen som gjorts i budgetunderlaget gäller under förutsättning att den rättspsykiatriska enheten i läggs ned och att entreprenadverksamheten i avvecklas . Enligt RMV:s bedömning är ramarna mycket knappa och för att undvika underskott kommer det att bli nödvändigt att bl.a. successivt minska insatserna för personal- och kompetensutveckling samt stödet till forsknings- och utvecklingsarbete. Budget för avgiftsfinansierad verksamhet TABELL 8.1 OFFENTLIGRÄTTSLIG VERKSAMHET DÄR MYNDIGHETEN DISPONERAR AVGIFTSINTÄKTERNA UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER (SOM FÅR DISPO- NERAS) 1 KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 22 903 25 977 -3 074 88 varav 1996 14 691 17 429 -2 738 84 Prognos 1997 14 000 14 800 - 800 95 Budget 1998 14 400 14 600 -200 99 Beräknat 1999 15 000 Beräknat 2000 15 500 Av intäkterna härrör från uppdrag från staten. Resten () härrör från övriga uppdragsgivare. RMV bedriver avgiftsfinansierad offentligrättslig verksamhet inom den rättsgenetiska avdelningen (). Verksamheten har genomgått ett metodologiskt förnyelsearbete vilket har medfört att resursinsatsen per ärende minskat avsevärt. RMV har därför fattat beslut om dels en personalreduktion på , dels en minskning av lokalytan med en tredjedel. Beslutade åtgärder är huvudsakligen genomförda. Intäkterna beräknas minska med till följd av sjunkande ärendemängd vilket i sin tur beror på sjunkande nativitet. RMV har beslutat om en avgiftshöjning vilken tillsammans med nyssnämnda åtgärder bedöms leda till att uppdragsintäkterna täcker driftskostnaderna. UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER (SOM FÅR DISPO- NERAS)1 KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 43 315 45 077 -1 762 96 varav 1996 25 077 26 145 -1 068 96 Prognos 1997 22 100 22 100 0 100 Budget 1998 22 000 22 000 0 100 Beräknat 1999 19 200 Beräknat 2000 17 500 Av intäkterna härrör 50- från uppdrag från staten. Resten () härrör från övriga uppdragsgivare. Den uppdragsverksamhet som inte är offentligrättslig bedrivs inom rättspsykiatri- och rättskemiområdena. Uppdragen inom rättskemiområdet har fortlöpande ökat i antal och intäkterna från avgifter täcker kostnaderna. Inom det rättspsykiatriska området har, efter beslut i riksdag och regering, RMV givits i uppdrag att avveckla den psykiatriska uppdragsvården vilket medfört kraftigt minskade intäkter och efter hand minskade kostnader. har RMV:s uppdragsintäkter jämfört med /95 sammantaget minskat till . Avvecklingen av vårduppdragen är verkställd men vissa avvecklingskostnader kvarstår . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Den ekonomiadministrativa värdering som RRV utfört av samtliga statliga myndigheter har beträffande RMV givit EA-värdet fullt tillfredsställande. Slutsatser Regeringen delar i allt väsentligt de bedömningar som RMV har gjort i årsredovisning m.m. och menar att arbetet även fortsättningsvis bör bedrivas med samma inriktning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget F2 . beräknas anslaget till 170 887 000 respektive . 1 546 Därav 1996 Utgift 1 594 2 127 1998 Förslag 2 218 1999 Beräkna t 2 283 2000 Beräkna t 2 351 Beloppen anges i tusental kronor Nämnden övertog bl.a. de arbetsuppgifter som Delegationen för hybrid-DNA-frågor hade. skall bl.a. yttra sig över ansökningar om tillstånd enligt lagen (1994:900) om genetiskt modifierade organismer och samråda med andra myndigheter när dessa meddelar föreskrifter. Nämnden skall vidare bedriva rådgivande verksamhet samt följa utvecklingen på genteknikområdet och bevaka de etiska frågorna. Det anslagssparande som byggts upp under /96 beräknas inte öka under innevarande år vilket tyder på att myndighetens verksamhet , efter en uppstartningsperiod, är fullt utbyggd. Regeringens överväganden Resultatbedömning Det övergripande målet för är att nämnden skall främja en etiskt försvarbar och säker användning av gentekniken så att oönskade effekter på människors och djurs hälsa och miljön undviks. Flera decenniers forskningsinsatser på genteknikens område har lett till praktiska tillämpningar och kommersiella produkter inom sjukvårds- och jordbrukssektorerna. Tekniken har börjat tillämpas även inom livsmedelssektorn. Forskningen inom gentekniken har vidare öppnat möjligheter inom miljövården genom att skräddarsy organismer för nedbrytning av miljögifter. Utvecklingen på genteknikområdet går snabbt. En missbedömning av teknikens användning kan medföra skador på miljön som inte kan repareras. verksamhet är därför mycket betydelsefull. Samhällets åtgärder syftar till att minimera riskerna för skador på miljön samt andra oönskade effekter. Av verksamhetsredogörelsen för /96 framgår att nämnden genom att bl.a. avge yttranden, utarbeta rapporter och anordna konferenser har verkat för att det övergripande målet skall uppnås. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende för /96. Slutsatser Omfattningen av verksamhet är väl avvägd. Nämnden bör därför för nästa budgetår få ett anslag som är oförändrat i förhållande till anslaget för innevarande budgetår. beräknas anslaget till 2 283 000 respektive . 1 Anslags - sparand e 3 500 Därav 1996 Utgift 8 944 11 500 1998 Förslag 9 356 1999 Beräkna t 9 631 2000 Beräkna t 9 915 Beloppen anges i tusental kronor övergripande mål och uppgifter är att främja brottsoffers rättigheter samt bevaka deras behov och intressen. Myndigheten skall särskilt pröva ärenden om brottsskadeersättning och ärenden om bidrag från brottsofferfonden. Vid myndigheten finns en särskild av vissa ärenden om brottsskadeersättning samt ett råd för prövning om bidrag från brottsofferfonden. fanns 16 anställda vid myndigheten. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att myndigheten sparade under förra budgetåret. Myndighetens prognos visar att anslagsbelastningen kommer överstiga tilldelat anslag med . Myndighetens ackumulerade sparande kommer enligt denna prognos vara . Regeringens överväganden Resultatbedömning Under inkom drygt 4 700 brottsskadeärenden, vilket är en ökning jämfört med . Av de inkomna brottsskadeärendena härrör knappt 4 100 st eller ifrån personskador, medan resterande drygt 600 st eller härrör ifrån sak- och förmögenhetsskador. Under kalenderåret har antalet inkomna personskadeärenden ökat medan antalet inkomna sak- och förmögenhetsärenden i det närmaste varit oförändrat. bedömer att antalet brottsskadeärenden kommer fortsätta öka med mellan . I regleringsbrevet för det gångna budgetåret angavs att av brottsskadeärendena skall handläggas , att ärendebalansen i fråga om brottsskadeersättning skall minska samt att skall ägna särskild uppmärksamhet åt informationsinsatser avseende möjligheterna till bidrag från brottsofferfonden. Myndigheten har inte uppnått målet med att handlägga av brottsskadeärendena . Detta förklaras med att en stor del av ärenden kräver komplettering. Ärendebalansen i fråga om brottsskadeersättning har minskat, till ca 1 700 vid budgetårets slut. Antalet avgjorda brottsskadeärenden var under kalenderåret närmare 5 100, vilket är en ökning jämfört . Brottsoffermyndig-hetens handläggningskostnad per ärende uppgick under till , vilket är lägre än för /95. Från brottsofferfonden har under budgetåret delats ut till 79 olika brottsofferprojekt. Av dessa medel har tilldelats ca , kvinnojourerna och olika forskningsprojekt på området . Resterande medel har utbetalats dels till privat och offentlig brottsofferinriktad verksamhet, dels till informationsinsatser. Till brottsofferfonden inkom under budgetåret . Brottsofferfonden tillförs medel främst genom avgifter från dem som dömts för brott där fängelse ingår i straffskalan. Fonden tillförs även medel från de personer som avtjänar straff i form av intensivövervakning med elektronisk kontroll i sådana fall där de åläggs att till fonden betala en avgift på per dag som verkställigheten skall pågå, dock högst . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende för /96 Slutsatser /93 har ärendebalansen minskat i fråga om brottsskadeärenden. Detta har skett som antalet inkomna ärenden har ökat . En delförklaring finns säkert i att personalen vid den tämligen nybildade myndigheten () nu blivit mer erfaren och utvecklat effektivare handläggningsrutiner. Den effektivare handläggningen avspeglar sig även i lägre styckkostnader. Regeringen anser att kostnaderna för handläggning av den beräknade mängden brottsskadeärenden ryms inom den befintliga ekonomiska ramen. Anslaget minskar jämfört med på grund av vissa tekniska justeringar som motiveras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner m.m. räknas anslaget upp med . Vidare minskas anslaget med med anledning av att lönekostnadspålägget 1998 ersätts med försäkringsmässigt beräknade . Anslaget minskas också med med anledning av statens lokalförsörjningsverks bedömning av hur mycket lokalhyrorna kan sänkas vid omförhandlingar av hyresavtal. Sammantaget föreslås därmed anslag uppgå till . beräknas anslaget till 9 631 000 respektive . Ersättning för skador på grund av brott 1 Anslags - sparand e Därav 1996 Utgift 58 218 68 000 1998 Förslag 73 645 1999 Beräkna t 75 074 2000 Beräkna t 76 533 Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget betalas ersättning av statsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. De huvudsakliga faktorerna som styr utgifterna på anslaget är antalet beviljade ansökningar och brottsskadeersättningens storlek. Anslaget disponeras av . Regeringens överväganden Under /96 utbetalades i brottsskadeersättning. Merparten utgick som ersättning för personskador medan knappa 0,7 miljoner utgick som ersättning för sak- och förmögenhetsskada. Som framgår av redovisningen under anslaget F 4 , har antalet ansökningar om brottsskadeersättning ökat under budgetåret, en ökning som förväntas hålla i sig även . Med hänsyn till detta har regeringen beräknat anslaget till . I departementspromemorian Några frågor om brottsskadeersättning, Ds 1997:45, föreslås vissa ändringar i brottsskadelagen. Förslagen avser bl.a. ansökningstidens längd och jämkning av brottsskadeersättning. Om promemorians samtliga förslag genomförs bedöms genomförandet kunna ske utan kostnadsökningar. Regeringen planerar att avlämna en proposition under budgetåret. För budgetåren 1999 och 2000 har anslaget beräknats till respektive . 2 Anslags - sparand e Därav 1996 Utgift 842 682 840 000 1998 Förslag 758 544 1999 Beräkna t 758 544 2000 Beräkna t 758 544 Anslaget hette tidigare Rättshjälpskostnader 2. Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget betalas de kostnader som enligt 21 kap. 10 § , rättshjälpslagen (1972:429; omtryckt 1993:9) och lagen (1988:609) om målsägandebiträde skall betalas av allmänna medel. Rättshjälp omfattar allmän rättshjälp, rättshjälp åt misstänkt i brottmål (bl.a. offentlig försvarare), rättshjälp genom offentligt biträde samt rådgivning. De faktorer som styr kostnaderna är framförallt antalet ärenden, ärendenas omfattning och svårighetsgrad, ersättningsnivån till biträden och offentliga försvarare samt den andel av rättshjälpskostnaderna som betalas av den rättssökande. Enligt 22 § rättshjälpslagen och 21 kap. 10 § bestämmer regeringen den timkostnadsnorm som ligger till grund för ersättning för arbete på rättshjälpsområdet. Ersättningen till biträden och offentliga försvarare regleras också i viss utsträckning med hjälp av taxor. finns två taxor; en taxa för ersättning till offentliga försvarare i vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt och en taxa för ersättning till biträde i mål om äktenskapsskillnad efter gemensam ansökan (DVFS 1996:13, B32 resp. 1996:14, B33). Taxorna beslutas av på grundval av timkostnadsnormen. Regeringen har bestämt timkostnadsnormen för perioden - till exklusive mervärdesskatt (inklusive mervärdesskatt). Regeringens överväganden Ny rättshjälpslag Den nya rättshjälpslag (prop. 1996/97:9, bet. 1996/97:JuU3, rskr. 1996/97:55). som träder i kraft innebär en mängd förändringar. En viktig nyhet är att rättshjälpen blir generellt subsidiär till rättsskyddet. Den som har en rättsskyddsförsäkring som täcker den aktuella angelägenheten skall inte få rättshjälp. Inte heller skall den som med hänsyn till sitt försäkringsskydd i övrigt eller sina ekonomiska och personliga förhållanden borde ha haft en rättsskyddsförsäkring kunna få rättshjälp. Om det finns särskilda skäl skall dock rättshjälp kunna beviljas också den som borde ha haft en rättsskyddsförsäkring. som rättshjälpens grundläggande syfte att utgöra ett yttersta skyddsnät för dem som inte kan få rättsligt bistånd på annat sätt behålls, innebär det nya systemet också kostnadssänkningar. Den nya rättshjälpslagen med följdändringar beräknas leda till besparingar på . Slutsatser Anslaget beräknas till . Minskningen av utgifterna jämfört med beror på den nya rättshjälpslag som beskrivits ovan. Diverse kostnader för rättsväsendet 1 Anslags - sparand e Därav 1996 Utgift 34 010 24 222 1998 Förslag 19 560 1999 Beräkna t 19 974 2000 Beräkna t 20 398 Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget betalas en rad kostnader för rättsväsendet, bl.a. ersättningar till vittnen, parter och rättegångsbiträden samt kostnader för statens rättegångar. Regeringen bedömer att utgifterna kommer att uppgå till ca vilket innebär att anslaget behöver höjas med . Orsakerna till detta är att anslaget felbudgeterats . Regeringens överväganden Den ökning av anslagsutgifterna som inträffat innevarande år motiverar en översyn av hur väl den nuvarande anslagskonstruktionen befrämjar att resurserna används effektivt. Även om belastningen på anslaget till stor del styrs av regler kan det finnas brister . Regeringen kommer därför att se över anslaget och i budgetproposition för återkomma till vilka åtgärder som eventuellt bör vidtas. Eftersom det inte kan uteslutas att utgiftsökningen till viss del är tillfällig bedömer regeringen att anslaget bör beräknas till . beräknas anslaget till 19 974 000 respektive . Avgifter till vissa internationella sammanslutningar1 2 Anslags - sparand e Därav 1996 Utgift 1 983 3 000 1998 Förslag 8 356 1999 Beräkna t 8 356 2000 Beräkna t 8 356 Anslaget hette tidigare Bidrag till vissa internationella sammanslutningar 2. Beloppen anges i tusental kronor Från anslaget betalas årsavgifter till för internationell privaträtt, i för unifiering av privaträtten (UNIDROIT), Association Internationale des Hautes Jurisdiction Administratives samt Bernunionen () Från anslaget betalas också bidrag till och till för Kriminologi. Även bidrag till den administrativa budgeten för skall betalas från anslaget. Vidare betalas bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar med anknytning till ansvarsområde. Regeringen överväganden Anslaget bör uppgå till för . Motsvarande belopp beräknas . Bidrag till brottsförebyggande arbete 1 Reserv a- tion 10 800 Därav 1996 Utgift 0 Utgifts - progno s 15 000 1998 Förslag 22 200 1999 Beräkna t 7 200 2000 Beräkna t 7 200 Beloppen anges i tusental kronor Regeringen presenterade ett nationellt brottsförebyggande program. Syftet med programmet är att förstärka och utveckla de brottsförebyggande insatserna i hela landet. För detta ändamål har tidigare anvisats för /96 och för . I samband med att det nationella programmet presenterades tillsattes en kommitté som bl.a. fick till uppgift att stödja lokalt brottsförebyggande arbete och fördela stöd till uppbyggnaden av sådan verksamhet. För utförandet av denna uppgift har kommittén genom regeringsbeslut anförtrotts de medel som avsatts för /96. De ansökningar om ekonomiskt stöd som kommit in till kommittén visar att det finns ett stort behov av att utveckla de brottsförebyggande insatserna. Kommittén har bl.a. startat en högskoleutbildning i lokalt brottsförebyggande arbete och driver projekt som syftar till att stärka skolans brottsförebyggande insatser. har gjort ett tillkännagivande, med anledning av justitieutskottets betänkande 1996/97:JuU12, med innebörd att regeringen bör inleda en försöksverksamhet med medling. Regeringen avser att initiera en sådan försöksverksamhet. För att åstadkomma ett fungerande och effektivt brottsförebyggande arbete krävs också på andra områden systematiska och åtgärdsinriktade projekt som utvärderas och följs. Vidare är det angeläget att den samlade kunskapen sprids till dem som praktiskt arbetar med frågorna. Det finns behov av att på olika sätt nationellt stödja denna kunskapsuppbyggnad och förmedling av information. Utvecklingen av de brottsförebyggande insatserna medför således ett ökat medelsbehov för att främja nya initiativ i det brottsförebyggande arbetet. Regeringens överväganden För att förstärka de brottsförebyggande insatserna och för att främja nya initiativ i det brottsförebyggande arbetet föreslår regeringen att anslaget engångsvis tillförs utöver tidigare beräknade . beräknas anslaget till . 9 Övrig statlig verksamhet 9.1 Allmänna advokatbyråer De allmänna advokatbyråernas främsta uppgift är att lämna biträde och rådgivning enligt rättshjälpslagen. Om det kan ske utan hinder för den verksamhet som bedrivs enligt rättshjälpslagen, skall byråerna även lämna annat biträde i rättsliga angelägenheter. Det finns 26 allmänna advokatbyråer varav sju byråer bedriver social mottagning på 15 mottagningsplatser. Ekonomiskt mål Det ekonomiska målet är att varje byrå skall generera intäkter exklusive finansiella intäkter som motsvarar minst verksamhetens kostnader exklusive finansiella kostnader, dvs. full kost-nadstäckning i enlighet med avgiftsförordningen (1992:191). Om det ekonomiska målet även hade gällt under /96 så hade endast sju av de allmänna advokatbyråerna uppfyllt målet. Resultatutveckling Resultatet för de allmänna advokatbyråerna har försämrats och huvudförklaringen är att antalet ärenden har fortsatt att minska. Under hade byråerna sammantaget ett resultat som uppfyllde det nya ekonomiska målet, faktureringsvolymen ökade något och kostnaderna minskade, främst beroende på en minskning av antalet anställda. Med utgångspunkt i resultatet 1997 bedömer regeringen att det ekonomiska målet inte kommer att uppnås trots att kostnaderna beräknas fortsätta att minska. En bidragande orsak till resultatförsämringen är de ändrade reglerna om underhållsbidrag. De nya reglerna har medfört en väsentlig minskning av de allmänna advokatbyråernas målvolym. kommer den nya rättshjälpslag som träder i kraft i slutet av innevarande år att minska de allmänna advokatbyråernas intäkter, hur mycket är dock mycket svårt att bedöma . Regeringens bedömning Det ekonomiska utfallet för /96 är för flertalet byråer inte tillfredsställande. De åtgärder som tillsammans med byråerna har vidtagit för att förbättra resultatet har förbättrat situationen men inte i så hög grad att det ekonomiska målet förväntas uppnås. Det är viktigt att tillsammans med byråerna fortsätter sitt arbete med att vidta åtgärder i syfte att förbättra det ekonomiska resultatet. De byråer, som även efter vidtagna åtgärder, inte klarar det ekonomiska målet kan komma att läggas ned. har i skrivelser till regeringen föreslagit att Allmänna advokatbyrån i samt Allmänna advokatbyrån i filialkontor i avvecklas. Regeringen kommer att noga följa den fortsatta utvecklingen. 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1997 1998 Intäkter exkl.finansiella intäkter1 115,9 114,1 101,5 139,8 90,4 90,4 Kostnader exkl. finansiella kostnader1 110,1 112,6 102,1 143,6 92,8 92,8 Resultat + 5,8 + 1,5 - 0,6 -3,8 -2,4 - 2,4 1. som omfördelas från kriminalvården och som finansieras från det engångsvisa resurstillskott till utgiftsområdet som nämns i avsnitt 3.4.1 Resursfrågor. . I samband med försäkringsrätternas upphörande överflyttades 6 735 balanserade socialförsäkringsmål till kammarrätterna. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 4