prop · GL036 · 1998-01-01 00:00:00 — Skälig hänsyn skall också tas till vård- nadshavarens önskemål. Kommunen skall verka för att barnen utnyttjar den anvisade plat- sen och informera föräldrarna om verksamheten och syftet med denna. 4 § Om ett barn vårdas på sjukhus eller i någon institution, skall hu- vudmannen för institutionen sörja för att barnet får tillfälle att delta i verksamhet som motsvarar den som erbjuds i en förskoleklass. 5 § Utbildningen i en förskoleklass skall vara avgiftsfri. Om verksamheten överstiger eller får dock kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommunen bestämmer. Skäliga av- gifter får också tas ut för barn som tas emot med stöd av 2 § tredje stycket. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostna- der. 6 § En enskild fysisk eller juridisk person som vill bedriva verksamhet motsvarande förskoleklasser skall ha tillstånd till detta av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Ett sådant tillstånd meddelas tills vidare eller . Tillståndet får inte överlåtas. Verksamhet som avses i första stycket står under tillsyn av den kommun där verksamheten bedrivs. Kommunen har rätt att inspektera verksamheten. 7 § Om det föreligger något miss- förhållande i sådan verksamhet som avses i 6 §, skall kommunen förelägga anordnaren att avhjälpa missförhållandet. Om missförhållandet är allvarligt och kommunens föreläggande inte följs, skall kommunen återkalla till- ståndet. 8 § En kommun kan lämna bidrag till en förskoleklass som anordnas av enskild om verksamheten uppfyller kraven i 1 § och avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kom- munens kostnad per barn i mot- svarande verksamhet. 9 § Den som är eller har varit verk- sam inom yrkesmässigt bedrivna enskilda förskoleklasser får inte obehörigen röja vad han eller hon därvid har erfarit om enskildas per- sonliga förhållanden. 10 § En kommuns beslut i ärenden om tillstånd enligt 6 § eller om före- läggande eller återkallande av till- stånd enligt 7 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. En kommuns beslut om föreläg- gande eller återkallande av till- stånd enligt 7 § och domstols mot- svarande beslut gäller . Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 11 § Till böter döms den som utan tillstånd bedriver verksamhet som avses i 6 §. Allmänt åtal får endast väckas efter medgivande av den kommun där verksamheten bedrivs eller av . 1 § Skolhälsovård skall anordnas för eleverna i , gymna- sieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. Skolhälsovård får anordnas för eleverna i förskoleklasserna. 3 §5 Varje elev i eller sameskolan skall erbjudas att ge- nomgå allmän hälsokontroll en gång på varje stadium. Den första kontrollen skall äga rum första läs året. Eleven skall dessutom, mellan de allmänna hälsokontrollerna, erbjudas att genomgå kontroll av syn och hörsel och andra begrän- sade hälsokontroller. Varje elev i eller sameskolan skall erbjudas att genomgå minst tre allmänna hälso- kontroller, jämnt fördelade . Den första kontrollen skall äga rum första läsåret. Den får i stället äga rum under det år ele- ven går i förskoleklassen. Eleven skall dessutom, mellan de allmänna hälsokontrollerna, erbjudas att ge- nomgå kontroll av syn och hörsel och andra begränsade hälsokon- troller. Om skolläkaren på förekommen anledning anser att en viss elev i eller sameskolan behöver undersökas särskilt, skall eleven genomgå sådan undersökning. Eleverna i de delar av särskolan och specialskolan som motsvarar skall när det behövs erbjudas att genomgå särskilda un- dersökningar som föranleds av deras funktionshinder. I övrigt gäller be- stämmelserna i första och andra styckena även för dessa elever. Denna lag träder i kraft . 1.2 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (1980:620)6 dels att 13 18 §§ skall upphöra att gälla, dels att 35 och 54 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 35 §7 För plats i av kommunen anord- nad förskola, fritidshem, integrerad skolbarnsomsorg, familjedaghem, färdtjänst, familjerådgivning, hjälp i hemmet, service och omvårdnad, sådant boende som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje styc- ket eller annan liknande social tjänst får kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kom- munen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. För sådana platser i förskolan som avses i 15 och 16 §§ får avgift tas ut endast i den mån verk- samheten överstiger eller . För färdtjänst, familjerådgivning, hjälp i hemmet, service och omvårdnad, sådant boende som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket eller annan liknande social tjänst får kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommunen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. Avgifter för hjälp i hemmet, service och omvårdnad samt boende får inte tillsammans med avgifter som avses i 26 § tredje stycket hälso och sjukvårdslagen (1982:763), uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel för sina personliga behov. 54 §8 I ärenden hos socialnämnden som avser myndighetsutövning mot någon enskild skall nämnden tillämpa följande bestämmelser i förvalt- ningslagen (1986:223): 14 § första stycket om en parts rätt att meddela sig muntligen, 16 och 17 §§ om en parts rätt att få del av uppgifter, 20 § om motivering av beslut, 26 § om rättelse av skrivfel och liknande. Bestämmelserna i 16 och 17 §§ förvaltningslagen gäller dock inte uppgifter som rör någon annan sökande i ett ärende om plats i förskola eller fritidshem, om ett så- dant boende som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket eller om någon annan liknande social tjänst. Bestämmelserna i 16 och 17 §§ förvaltningslagen gäller dock inte uppgifter som rör någon annan sökande i ett ärende om ett sådant boende som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket eller om någon annan liknande social tjänst. Vad som sägs i första stycket gäller också när det är fråga om en ansökan eller ett yttrande till en annan myndighet i ett mål eller ärende som rör myndighetsutövning mot enskild hos denna. Denna lag träder i kraft . 1.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100)9 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekretess med hänsyn främst till skyddet för enskilds personliga förhållanden 9 §10 Sekretess gäller i , gymnasieskolan, särskolan, special- skolan och sameskolan samt i en riksinternatskola för uppgift som hänför sig till psyko- logisk undersökning eller behand- ling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psyko- log eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller i förskoleklas- serna, , gymnasiesko- lan, särskolan, specialskolan och sameskolan samt i en riksinternatskola för uppgift som hänför sig till psykologisk under- sökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga för- hållanden hos psykolog eller kura- tor, om det inte står klart att upp- giften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller på samma område dels i skolans elevvårdande verksamhet i övrigt för uppgift om enskilds personliga förhållanden, dels för uppgift som hänför sig till ärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier. Sekretessen gäller dock endast, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i elev- vårdsärende eller i annat ärende som har nämnts. Sekretess gäller inom utbildningsväsendet i övrigt för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog, kurator eller syofunktionär, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Dessutom gäller inom arbetsmarknadsutbildningen, den kommunala vuxen- utbildningen, vuxenutbildningen för utvecklingsstörda, svenskundervis- ningen för invandrare (sfi) och folkhögskolan sekretess i annan elevvårdande verksamhet för uppgift om enskilds personliga förhål- landen, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i specialpedagogisk stödverksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hos i verksamhet som avser tillsyn över utbildning vid skolor med enskild huvudman (fristående skolor) för uppgift som härrör från skolans elevvårdande verksamhet och som gäller enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Samma sekretess gäller i nämnda tillsynsverksamhet för uppgift som hänför sig till en fråga om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vidare studier. Sekretessen enligt detta stycke gäller dock inte Statens skolverks beslut i ett ärende. Sekretess gäller i förskoleverk- samhet och skolbarnsomsorgen för uppgift som hänför sig till psykolo- gisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller i verksamhet som avses i sjätte stycket för annan uppgift om enskilds personliga för- hållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom när- stående lider men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanserna samt en samman- ställning av remissyttrandena över betänkandet Sam- verkan för utveckling Om förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen (Ds 1997:10) Remissyttranden har kommit in från Kammarrätten i , Social- styrelsen, (), (), Statskontoret, (), , Statens in- stitut för handikappfrågor i skolan (), i , , Sameskolstyrelsen, Manillaskolan, Öster- vångskolan, Länsstyrelserna i och län, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, , , , kommun, , kommun, kom- mun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun och kommun, Akademikers (), (), i Sve- rige (LO), och Skola (RHS), Friskolornas Riksför- bund, , Ungdomar och Vuxna (FUB), Samarbetsorgan (HSO), (), () samt Föreningen . Yttranden har dessutom inkommit från universitetsadjunkten , för skolhälsovård, Samhällsvetenskapliga forsk- ningsinstitutet i (), Arbetarskyddsstyrelsen, Riksförbun- det för döva, hörselskadade och språkstörda barn (DHB), För- skollärares , (), Riksför- bundet för Rörelsehindrade Barn och Ungdomar (RBU), (), , och kommun. En helt övervägande del av remissinstanserna är positiva till grundan- satsen och till betänkandet som helhet. Många remissinstanser har därför inte kommenterat de olika förslagen alternativt endast kommenterat de delar av betänkandet som de har helt eller delvis annan uppfattning om. Majoriteten av kommunerna välkomnar förslagen och menar att det bekräftar och underlättar den utveckling som redan är påbörjad. De anser att förslagen undanröjer onödiga hinder för ett arbete utifrån en helhets- syn på barns lärande och ger möjligheter till höjd kvalitet. Några av re- missinstanserna menar att det är olyckligt att arbetsgruppens förslag inte samordnats med det förslag till ny läroplan för barn och unga 6 som Barnomsorg och skolakommittén (BOSK) lämnat (SOU 1997:21). Instanser som övervägande framför kritiska synpunkter är Kommunför- bundet, och Föreningen . Kammarrätten har inget att erinra mot förslaget som helhet. Ett stort antal av kommunerna, liksom BO, TCO och är positiva till förslagen om att överföra nuvarande bestäm- melser om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i socialtjänstlagen till skollagen. välkomnar en gemensam lagstiftning och ett gemensamt måldokument som viktiga åtgärder för att skapa kontinui- tet i barns och ungdomars utbildning och en större likvärdighet över lan- det. LR anser också att det är bra ur likvärdighetssynpunkt att verksam- heten för sexåringarna stramas upp genom skollagens portalparagraf, men menar att en obligatorisk tioårig grundskola vore bättre. menar att lagstiftning som omfattar familjedaghem inte hör hemma i en skollag, och att inte heller begreppet barnomsorg bör införas i skollagen. , liksom , anser dessutom att den s.k. flexibla skolstarten bör tas bort. har inga invändningar mot att skolbarnsomsorgen regleras i skollagen men anser att förskoleverk- samheten alltjämt bör regleras i socialtjänstlagen, eftersom den till över- vägande del är en social/omsorgsverksamhet. Föreningen alchefer avstyrker en överflyttning av reglerna till skollagen. pekar på vissa brister och oklarheter i nuvarande soci- altjänstlag. Styrelsen förutsätter att BOSK beaktar bristerna i sitt fortsatta arbete. HO, RBU och anser att en allmän formulering motsvarande den som finns i 21 § socialtjänstlagen (SoL) vad gäller omsorgen om människor med funktionshinder bör föras in i skollagen. Enligt 14 c § SoL skall plats inom barnomsorgen erbjudas så nära bar- nets hem eller skola som möjligt med beaktande av vad som krävs för att utnyttja lokaler och andra resurser . Arbetsgruppen har föreslagit att en motsvarighet till denna bestämmelse förs in 2 a kap. 8 § respektive 2 b kap. 3 § skollagen. , Ungdomar och Vuxna (FUB) anser att formuleringen som citeras ovan bör strykas eftersom den kan användas som argument för att skapa särskilda grupper för utvecklingsstörda barn. och Ungdomar (RBU) föreslår att föräldrar till barn med funktionshinder i förskoleklass, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall ha rätt att få en individuell plan upprättad för barnet. En sådan plan bör kunna ligga till grund för åtgärdsprogram i skolan. FUB anser att åtgärdsprogram bör upprättas för barn med behov av särskilt stöd i förskoleklass. () framhåller att det tydligt måste framgå att närhetsprincipen inte skall gälla för dem som behöver en teckenspråkig miljö i förskolan och förskoleklassen. SDR menar att betänkandet inte löser problemen vad gäller kontakter mellan förskoleklass i närmiljön och de fem specialskolor som finns i landet. Även RBU anser att närhetsprincipen är viktig, men det kan finnas tillfällen då barnet behöver gå i en annan skola, förskoleklass, förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg. BO vill ha en översyn av regeln om i vilken omfattning barnomsorg ska tillhandahållas och menar, med stöd av Psykologför- bund, att alla barn måste garanteras rätt till förskoleverksamhet och för- ordar att lagtexten skärps i detta avseende. TCO och förespråkar att skyldighetslagen för kommu- nerna ändras till en rättighetslag för barn, både vad gäller förskola och skolbarnsomsorg. De menar också, liksom , att den verksamhet som bedrivs i familjedaghem även i fort- sättningen bör regleras i socialtjänstlagen, eller att en sådan lösning bör övervägas. TCO understryker vikten av att den sociala delen, omsorgsverksamhe- ten, bevaras och utvecklas på samma sätt som den pedagogiska verksam- heten, och att det fortfarande skall finnas en koppling till socialtjänst- lagen för att uppmärksamma barn med särskilda behov. Förskoleklass som egen skolform Hälften av remissinstanserna har synpunkter på förslaget att den s.k. sex- årsverksamheten bildar en egen skolform. En klar majoritet av dem, däri- bland ett stort antal av kommunerna samt HO, BO, , TCO, Länssty- relsen i , LHS, , , och är positiva. Skälen till den positiva inställningen är bl.a. att en egen skolform underlättar en utveckling som i många fall redan är påbörjad och att ett gemensamt regelverk ger förutsättningar för ett arbetsätt som är baserat på en helhetssyn på barns utveckling och lärande. Några instanser, däribland , , , , och ett antal kommuner hade dock föredragit tioårig skolplikt med start . och är ett par av de kommuner som framhåller att förslaget ändå är ett steg i rätt riktning. kommun menar att det är önskvärt att förskoleklassen blir obligatorisk. , och kommuner är tveksamma till för- slaget att införa en ny skolform, bl. a. med tanke på att en integration mellan skola och barnomsorg måste ske processinriktat snarare än genom administrativa beslut. anser t.o.m. att en egen skolform kan försvåra möjligheterna till integration. anser att det inte tydligt framgår av förslaget till ny lagtext vad förskoleklass innebär. avvisar förslaget om att förskola för sexåringar skall utgöra en egen skolform, bl.a. med motiveringen att det är risk för att synen på att barn står på en speciell utvecklingsnivå i en viss ålder permanentas och att nya gränser skapas. menar att den formella skolstarten är mindre betydelsefull än tidigare och förespråkar därför att inskrivningsreglerna ses över för att underlätta en flexibel skolstart även uppåt för åttaåringar. RRV anser att förslagen innebär en otydlig gränsdragning gentemot både den obligatoriska skolan och förskolan. menar att förskola för barn i åldrarna 1 skall bilda en egen skolform. kommun anser att förslaget om kommunernas möjlighet att ta ut avgift för verksamhet utöver är olyckligt formulerat. Kommunen menar att det är viktigt att klargöra om dessa timmar är att betrakta som daghems , skolbarnsomsorgsverksamhet eller som försko- leklass. Cirka en tredjedel av remissinstanserna är negativa till namnet försko- leklass, något färre än en tredjedel är positiva. Övriga har inte särskilt kommenterat benämningen. De som ser positivt på namnet anser bl.a. att det är en tydlig markering av att förskolepedagogiken medvetet ska föras in i skolan. Till dessa hör bl.a. HO, i , Manil- laskolan, , , , , , och kommuner, , och . De negativa är bl.a. , , , , , , , RHS samt drygt hälften av kommunerna. Dessa lyfter fram att begreppet klass ger associationer till förlegade arbetssätt och organisationsmönster. Några menar att namnet kan bidra till en utveck- ling av separata klasser med sexåringar i stället för en integrerad verk- samhet tillsammans med barn i närliggande åldrar, och att det finns risk för att en påbörjad utveckling med flexibla grupper avstannar. RRV påpe- kar t.ex. att om verksamheten inte nödvändigtvis ska bedrivas i fasta grupper i skolan är benämningen missvisande. bedömer att det kommer att bli svårare än för föräldrar och skolhuvudmän att hålla isär när barnen går i nioårig skola och när de går i förskola. Många av de kritiska remissinstanserna påpekar dock att det är svårt att finna ett bra namn som leder tankarna till samverkan och integrering. Sexårsverksamhet, förskola för sexåringar, nybörjarskola, förskolegrupp och barnskola är förslag som lämnats av remissinstanserna. Samordning med nytt måldokument En del remissinstanser anser att arbetsgruppens förslag borde ha samord- nats med BOSK:s förslag till ny läroplan. , som är en av dem, anser sig därför inte kunna ta ställning till lagförslagen. Kommunför- bundet hade föredragit att hela lagstiftningen för skola och barnomsorg presenterats i ett samlat förslag för barn och unga 1 . Undervisning i arbetslag, pedagogbegreppet och skollagsändringar Remissinstanserna är övervägande positiva till arbetsgruppens förslag att förskollärare och fritidspedagoger får användas för undervisning i det offentliga skolväsendet. Bland de positiva märks BO, , , , , och en övervägande del av kommunerna. Ett stort antal av instanserna understryker dock vik- ten av att varje personalkategori behåller sin yrkeskompetens. LR och betonar att de olika personalkategorierna inte är utbyt- bara utan skall berika verksamheterna tillsammans. kommun, liksom FUB, tycker att det är onödigt att betona att verksamheten i förskoleklassen skall ligga till grund för fortsatt skol- gång. LR har motsatt åsikt då de menar att det är bra om verksamheten före den obligatoriska skolan mer än tidigare inriktas på att vara ett stöd för fortsatt skolgång. anser att det är olämpligt att en lagreglering bygger på ett särskilt sätt att organisera personalens arbete. Förbundet menar att de flesta kommuner organiserar förskollärare, lärare och fri- tidspedagoger i arbetslag, och hävdar att arbetslaget är ett medel inte ett mål. LR menar att arbetslaget är en av många bra modeller för hur arbetet kan organiseras. Vad gäller arbetsgruppens förslag att ersätta benämningen lärare med pedagog går meningarna i sär. De flesta som uttalat sig kring frågan är positiva, däribland i , i , , SDR och närmare hälften av kommunerna. Ett antal remissinstanser är dock kritiska till att ändra be- nämningen. Till dessa hör , , , , , TCO samt ett antal kommuner. TCO anser att samma utbildningskrav skall omfatta förskolans verksamhet för barn mellan 1 som i övriga offentliga skolväsendet. Däremot anser LO, i likhet med SKAF, att den förslagna lydelsen av 2 kap. 3 5 §§ kan tolkas som om personalgrupper med omsorgskompe- tens utestängs från arbetslagen. SKAF framhåller betydelsen av barnskö- tares, dagbarnvårdares och fritidsledares omsorgskompetens samt betonar att även dessa yrkesgrupper har pedagogisk utbildning. Tillstånd, tillsyn och bidrag till enskild verksamhet En knapp tredjedel av remissinstanserna har kommenterat förslaget att tillstånd till enskild bedriven verksamhet skall lämnas av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Av dessa är hälften positiva och hälften negativa till förslaget. Endast ett fåtal remissinstanser har särskilt kom- menterat förslaget att kommunen beslutar om bidrag skall ges till verk- samhet i enskild regi. anser att både och kommunerna skall an- svara för tillsyn över verksamhet i enskild regi. anser att det finns skäl att tillämpa samma rutiner för godkännande av enskild bedri- ven barnomsorg som för fristående skolor. Erfarenheterna av försöks- verksamheten med kommunernas tillståndsgivning och tillsyn är dock goda, vilket trots allt talar för förslaget. Däremot förespråkar att begreppet enskild byts mot begreppet fristående även vad gäller icke kommunala förskolor. vill att skall pröva ärenden om tillstånd för enskild förskoleklass och skolbarnsomsorg i de fall de integreras i fristående skolor. De menar vidare att bör vara tillstånds- myndighet för enskild förskoleverksamhet för barn i åldrarna 1 . kommun förespråkar att samma regler för bidrag bör gälla för enskild barnomsorg som för fristående skolor. menar att arbetsgruppens förslag innebär att fristående skolor blir beroende av kommunernas inställning till deras verksamhet, vilket begränsar deras möjligheter att anordna förskoleklass. anser därför att skall besluta om tillstånd till enskilda verksamheter samt vara tillsynsmyndighet för samt- liga verksamheter oavsett huvudman. Dessutom menar förbundet att ar- betsgruppens förslag inte löser problemet med att elever i vissa kommu- ner hänvisas till kommunens egen integrerade skolbarnsomsorg efter sin skoldag istället för i den fristående skolan. Rätten till likvärdig utbildning borde, menar förbundet, innebära en skyldighet för kommunerna att ge bidrag även till integrerad skolbarnsomsorg i fristående skolor. Knappt hälften av remissinstanserna har synpunkter på arbetsgruppens förslag att skolhuvudmannen efter överenskommelse med sjukvårdshu- vudmannen kan ta över ansvaret för den förebyggande hälsovården för sexåringar. En tydlig majoritet av de kommuner som lämnat synpunkter är positiva till förslaget. Även , , , , och tillstyrker förslaget. vill dock att huvudmännen uppmärksammar riskerna vid övergången mellan förskola och skola. understryker, med stöd av , betydelsen av samverkan mellan barn och skolhälsovård.