prop · GL031D1 · 1998-01-01 00:00:00 — Förslag till statsbudget för 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Inledning 9 2.1 Omfattning/ändamål 9 3 Statschefen 11 3.1 Omfattning/ändamål 11 A 1 Kungliga hov- och slottsstaten 11 4 och dess myndigheter 13 4.1 Omfattning/ändamål 13 4.2 Anslagsavsnitt 13 B 1 ledamöter och partier m.m. 13 B 2 förvaltningskostnader 14 B 3 ombudsmän, 16 5 Regeringen m.m. 17 5.1 Omfattning/ändamål 17 5.2 Anslagsavsnitt 17 C 1 m.m. 17 C 2 20 C 3 Allmänna val 21 C 4 Stöd till politiska partier 21 6 Centrala myndigheter 23 6.1 Omfattning/ändamål 23 6.2 Anslagsavsnitt 23 D 1 Justitiekanslern 23 D 2 Datainspektionen 24 D 3 26 7 Mediefrågor 27 7.1 Omfattning/ändamål 27 7.2 Resultatbedömning och slutsatser 27 7.3 Anslagsavsnitt 28 E 1 och 28 E 2 Presstöd 29 E 3 Stöd till radio- och kassettidningar 29 E 4 Radio- och 31 E 5 och 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. medger att högst av anslagssparandet på ramanslaget överförs som anslagssparande till ramanslaget m.m., 2. medger att anslaget m.m. får användas för att bekosta utgifter som ursprungligen tillgodosågs från anslagen till Extra utgifter, 3 godkänner vad regeringen föreslår om medelstilldelning från rundradiokontot till och TV för på som nämnden har att redovisa på statsbudgetens inkomstsida, 4. godkänner förslaget om ändrade villkor för att teckna abonnemang på taltidningar, 5. för anvisar anslag under utgiftsområde 1 enligt följande uppställning: ANSLAG ANSLAGSTYP ANSLAGSBELOPP (TUSENTAL KRONOR) A 1 Kungliga hov- och slottsstaten ramanslag 72 404 B 1 ledamöter och partier m.m. ramanslag 460 000 B 2 förvaltningskostnader ramanslag 460 000 B 3 ombudsmän, ramanslag 35 960 C 1 m.m. ramanslag 1 870 944 C 2 ramanslag 1 011 C 3 Allmänna val ramanslag 205 000 C 4 Stöd till politiska partier ramanslag 145 200 D 1 Justitiekanslern ramanslag 9 199 D 2 Datainspektionen ramanslag 24 493 D 3 ramanslag 13 365 E 1 och ramanslag 5 659 E 2 Presstöd ramanslag 531 579 E 3 Stöd till radio- och kassettidningar ramanslag 127 300 E 4 Radio- och ramanslag 8 022 E 5 och TV ramanslag 6 564 Summa 1. bemyndigar förvaltningsstyrelse att för besluta om lån i till investeringar i fastigheter intill ett sammanlagt belopp av . 2.1 Omfattning/ändamål Utgiftsområdet omfattar statschefen, och dess myndigheter samt regeringen m.m. (verksamhetsområdena A, B resp C). Till utgiftsområdet hör också Justitiekanslern, och (verksamhetsområde D) samt mediefrågor (verksamhetsområde E). Skillnaden mellan anvisat 1997 och utgifts-prognos 1997 förklaras huvudsakligen av att tar i anspråk anslagssparande. Till följd av utgiftsområdets mycket heterogena karaktär görs redovisning av tillämpliga delar av mål, resultatbedömning m.m. under resp verksamhetsområde och anslagsavsnitt. UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR DE I UTGIFTSOMRÅDE 1 INGÅENDE VERKSAMHETSOMRÅDENA MILJONER KRONOR VERKSAMHETSOMRÅDE UTGIFT 1995/96 DÄRAV 1996 ANVISAT 1997 UTGIFTSPROG NOS 1997 FÖRSLAG 1998 BERÄKNAT 1999 BERÄKNAT 2000 A Statschefen 107,5 70,6 73,7 74,9 72,4 74,9 77,4 B och dess myndigheter 1 098,2 761,7 840,6 840,6 956,0 963,1 974,9 C Regeringen m.m. 3 014,2 1954,1 2 138,8 2 507,5 2 222,2 2 175,2 2 113,1 D Centrala myndigheter 61,2 41,2 42,7 47,0 47,1 48,6 49,7 E Mediefrågor 1 170,2 655,2 665,5 658,2 679,1 679,7 680,3 Totalt för utgiftsområde 1 5 451,3 3 482,8 3 761,3 4 128,2 3 976,8 3 941,5 3 895,4 3.1 Omfattning/ändamål Utgifterna för statschefen utgörs av anslaget Kungliga hov- och slottsstaten. Genom anslaget finansieras statschefens officiella funktioner och driftskostnaderna för de kungliga slotten utom rent fastighetsunderhåll. A 1 Kungliga hov- och slottsstaten Därav 1996 Utgift 70 559 Utgifts - progno s 74 876 1998 Förslag 72 404 1999 Beräkna t 74 892 2000 Beräkna t 77 464 Beloppen anges i tusental kr Anslaget avser att täcka kostnaderna för statschefens officiella funktioner inklusive kostnaderna för den kungliga familjens resor. Från anslaget betalas också driftskostnader för de kungliga slotten med tillhörande parker utom rent fastighetsunderhåll. är Konungens residens och används för representation. Delar av visas för allmänheten. En del av används av Konungen och hans familj som bostad och en annan del visas för allmänheten. I har lokaler upplåtits till Världsnaturfonden. är även öppet för allmänheten och används bl.a. för utställningar. I anslutning till finns en utställningslokal och det s.k. Orangeriet. används av regeringen som bostad för prominenta gäster från utlandet. utnyttjas som museum och för utställning av en del av svenska statens porträttsamling. och Tullgarns slott visas för allmänheten. disponeras till större delen av . De två översta våningarna i har dock fått behålla sin ursprungliga karaktär och visas för allmänheten. Från anslaget betalas vidare Kungl. Husgerådskammarens underhåll och vård av de konstverk, möbler och andra inventarier i de kungliga slotten som tillhör staten men som disponeras av Konungen. Husgerådskammaren förvaltar även de Bernadotteska familjestiftelsernas bestånd av möbler, konst och konsthantverk samt administrerar . Kungliga hov- och slottsstaten har inget anslagssparande. Utgiftsprognosen visar ett underskott . En anledning till detta är att Hovstaterna har avvecklingskostnader för personal som har sagts upp . För att framtida medelsbehov skall kunna bedömas har regeringen ett behov av att få en redovisning av hur tilldelade medel har använts vad gäller främst och Husgerådskammaren. Hovstaterna och regeringen har därför kommit överens om att Hovstaterna skall lämna en berättelse över den samlade verksamheten. En sådan verksamhetsberättelse har lämnats för /96. Av verksamhetsberättelsen framgår bl.a. att en omfattande organisationsförändring har genomförts och att betydande rationaliseringar har gjorts . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser , som granskat Husgerådskammaren och , har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . 4 och dess myndigheter 4.1 Omfattning/ändamål budget omfattar dels riksdagsledamöternas ersättningar och resor, stödet till partigrupperna samt den inre riksdagsförvaltningen, dels ombudsmän. Utgifterna för revisorer är beräknade under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. UTGIFTSUTVECKLINGEN MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 1 098,2 761,7 840,6 956,0 963,1 974,9 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall samt större förändringar 1995/96 och 1997 /96 präglades av stora förändringar främst omläggningen av budgetprocessen. Det internationella utbytet ökade i omfattning. genomfördes en enkät bland ledamöter om den service de erhåller. Enligt resultaten av enkäten är den allmänna uppfattningen bland ledamöterna att förvaltningskontorets service i hög utsträckning bidrar till att de kan arbeta på ett effektivt och rationellt sätt. Den löpande verksamheten lämnade ett betydande överskott jämfört med budgeten. I detta belopp ingår reservationer för framtida utskottsresor och byggnadsinvesteringar. Bland större poster som lämnat ett överskott jämfört med budget kan nämnas utgående pensioner och inkomstgarantier till f.d. ledamöter som blev lägre än beräknat. Lägre produktionskostnader och högre försäljningsintäkter för riksdagstrycket resulterade i mindre anspråk på budgetmedel än beräknat. Prioriteringar Budgetförslaget innebär för del i huvudsak en konsolidering av nuvarande verksamhet. Vissa kostnadsökningar följer dock av riksdagsvalet . Det gäller teknisk utrustning till nya ledamöter, valvaka, pensioner och inkomstgarantier till avgående ledamöter samt nytt informationsmaterial. Vidare finns medel avsatta för viss ombyggnad och ny teknisk utrustning i plenisalen. 4.2 Anslagsavsnitt B 1 ledamöter och partier m.m. Därav 1996 Utgift 376 500 428 400 1998 Förslag 460 000 1999 Beräkna t 488 171 2000 Beräkna t 485 903 Beloppen anges i tusental kronor 2. Avser anslag A 1 ledamöter och partier samt anslag A 5 företrädare i Från anslaget finansieras arvoden, kostnadsersättningar och traktamenten till ledamöter, arvoden till EU-parlamentariker, arbetsgivaravgifter samt pensioner och inkomstgarantibelopp åt f.d. riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansieras reseersättningar vid resor inom , sjukvårdskostnader och utbildning för ledamöter. Kostnader för ledamöternas deltagande i internationellt parlamentariskt samarbete såsom , IPU liksom bidragen till ledamöternas enskilda studieresor finansieras även från anslaget. I anslaget ingår även bidraget till partigrupperna i . Förvaltningsstyrelsens överväganden Från gäller nya regler för ersättningar till ledamöterna bl.a. vad gäller resor och traktamenten. De budgetmässiga konsekvenserna är svåra att bestämt ange. För stödet till partigrupperna slutfördes en etappvis uppräkning av ledamotsbidraget för assistent/utredarstöd så att beräkningsgrunden nu uppgår till 1 assistent per 2 ledamöter. Mot denna bakgrund föreslår förvaltningsstyrelsen att stödet till partigrupperna utgår med oförändrade belopp . Samarbetet mellan parlamenten i olika länder, särskilt inom , har en lång historisk tradition. I takt med den ökade internationaliseringen utvecklas och intensifieras kontakterna mellan olika länders parlament alltmer. I förslaget ingår åtaganden i form av avgifter till olika internationella organisationer. kommer att vara värd för en europeisk talmanskonferens. Delegationer från ett femtiotal nationella parlament, , , vissa internationella organisationers parlamentariska församlingar samt och kommer att inbjudas. 1, 2 Anslags- sparande 79 9951, 2 Därav 1996 Utgift 350 824 377 100 1998 Förslag 460 000 1999 Beräkn at 437 499 2000 Beräkn at 450 386 Beloppen anges i tusental kronor 2. Anslag A 3 förvaltningskostnader och A 4 byggnader Utgifterna inom anslaget avser bl.a. löner, administra- tion, fastighetsförvaltning, intern service, säkerhet, datateknik, förlagsverksamhet, bibliotek och informationsverksamhet. Investeringarna beräknas uppgå till , vilket är en ökning jämfört med föregående budgetår då de uppgick till . Dessa finansieras genom anslag. Av investeringarna avser byggnadsinvesteringar, ADB- och teknikinvesteringar samt övriga investeringar. Till detta kommer i investeringar i redan beslutade förvärv och ombyggnader av fastigheter för övernattningsbostäder till ledamöter. Dessa investeringar föreslås bli finansierade genom lån i . Förvaltningsstyrelsens överväganden Budgetförslaget syftar till att det parlamentariska arbetet kan bedrivas effektivt och rationellt samt till att skapa goda arbetsförhållanden för ledamöter. En viktig uppgift är att informera om arbete och dess arbetsformer. Investeringarna på tekniksidan avser dels effekterna av valet , dels förändringar och förbättringar av datastödet för ledamöter och tjänstemän. Budgetförslaget bygger på att antalet nya ledamöter efter valet beräknas uppgå till ungefär samma antal som efter det senaste valet. Dessa skall förses med teknisk utrustning i form av PC, fax och mobiltelefon samt datakommunikation mellan hemmet och . Vidare finns medel avsatta för att genomföra den nationella valvakan i . Dessa kostnader avser främst installationer för att säkra kraftförsörjningen till framför allt TV-bolagen. Respektive TV-/radioföretag svarar för sina kostnader i övrigt. Moderniseringen av datasystemet innebär att övergången till nytt operativsystem slutförs. Dessutom kommer alla ledamöter att erbjudas valmöjlighet mellan stationär och bärbar hem-PC. Det nya operativsystemet på persondatorerna kommer att innebära en stabilare och säkrare produktionsmiljö i . För ledamöterna innebär möjligheterna med bärbara PC en ökad flexibilitet. Det ligger i intresse och ansvar att främja samhällsinformation till medborgarna, i första hand självfallet genom att se till att egen information görs tillgänglig. Men även genom att stödja spridningen av t.ex. samhällsinformation som produceras i . Detta har gjorts t.ex. genom publika databaser, , som bl.a. innehåller SFS och regeringens propositioner. har vidare svarat för produktion och distribution av Samhällsguiden även om ansvaret formellt har legat på . Här kan också nämnas tidningen som är en nyhetstidning gemensam för riksdag och regering och som administrativt varit inordnad i och som finansieras av . har därtill gjort insatser för spridande av samhällsinformation genom t.ex. telefonservice och informationscentrum. har gått in i som är resultatet av ett förslag från Toppledarforum. Syftet med projektet är att främja användningen av Internet och förenkla åtkomsten av offentlig information i . Projektet skall pågå under 1997-1998 och finansieras av de tre huvudmännen , och . engagemang i projektet innebär att svarar för driften av webbplatsen SverigeDirekt samt utvecklar webbplatsen tillsammans med huvudmännen. Efterfrågan på information om EU har ökat avsevärt sedan tog över Europainformationen enligt riksdagsbeslut (1994/95:KU36). Enligt detta beslut skulle förvaltningsstyrelsen återkomma till om den planerade verksamheten skulle kräva mer resurser än vad som då beräknades. Frågan om information till allmänheten om besluten i EU övervägs i enlighet med beslut (KU 1996/97:2) f.n. i en intern utredning inom kontoret. Det gäller bl.a. uppgiften på detta område för tidningen . I budgeten utgår styrelsen från att en förstärkning av insatser på detta område bör göras. Det får ankomma på styrelsen att ta ställning till formerna för detta sedan utredningen redovisat sina överväganden. I det sammanhanget kommer styrelsen också att pröva tidningens uppdrag, allmänna inriktning, finansiering, etablering på internet m.m. Förvaltningsdirektören har av styrelsens direktion fått uppdraget att utreda denna fråga. Bland de större övriga projekt som finns med i budgetförslaget kan särskilt nämnas plenisalen och ett handläggningssystem för beslutsprocessen Dagens teknik i plenisalen börjar bli föråldrad och behöver ersättas, dessutom krävs en tätare integration med övriga informationssystem. Förbättringar är också nödvändiga vad gäller ljud och bild i plenisalen. Den tekniska ombyggnaden av plenisalen innebär bl.a. en ny voteringsanläggning med tillhörande utrustning samt installation av tolkanläggning för de 15 EU-språken. Vissa förändringar på läktaren förbereds som ger fler sittplatser bl.a. för handikappade. Principerna för det nuvarande datorstödet till beslutsprocessen i lades i huvudsak fast . Visserligen har modernare teknik successivt tagits i bruk, främst när det gäller textproduktionen, men mycket av den ursprungliga uppläggningen lever kvar. En följd av detta är att har en rad delsystem för ärendehanteringen inom ramen för beslutsprocessen som sinsemellan inte är integrerade med varandra. Detta innebär mycket dubbelarbete och problem som försvårar arbetet för efterföljande nivå i handläggningskedjan. Eftersom de programvaror som används för datorstödet till beslutsprocessen i av skilda skäl måste bytas ut med omprogrammeringar m.m. som följd, har en samlad översyn påbörjats av nuvarande uppläggning. Syftet är att utveckla ett väl integrerat handläggningssystem som på ett samlat sätt ger stöd för produktion av behövliga dokument och all operativ användning av information som är kopplad till beslutsprocessen. Härigenom kommer aktualiteten och tillförlitligheten i information att öka och nuvarande inslag av dubbelarbete att minska avsevärt. har tidigare beslutat om förvärv av fastigheter i kvarteret och Kvasten 8 för övernattningsbostäder för ledamöter. Medelsbehovet för de båda bostadsprojekten uppgår till . bör därför bevilja förvaltningskontoret en låneram i om . Utgifter för ränta och amortering av lånen har beräknats i förslaget till anslag. byggnader på och i kvarteren Mars/Vulcanus och Cephalus utrustades i samband med ombyggnaderna med en automatisk brandlarmanläggning. Utbyte av anläggningen påbörjas . Totalt beräknas kostnaden för nya brandlarmanläggningar, inkl vissa tillhörande brandskyddsåtgärder, uppgå till exkl. moms. Medelsutfallet kan beräknas till . Medel har avsatts för viss upprustning av Ledamotshuset. Under beredningen av budgetförslaget har framförts önskemål om personalförstärkningar. Bakgrunden är för utskottens del omläggningen av budgetåret med tyngre arbetsbelastning under kortare kalendertid , krav på ökade insatser rörande EU-frågor samt uppföljning och utvärdering av riksdagsbesluten. För förvaltningskontorets del hänför sig behoven bl.a. som tidigare nämnts till EU-upplysningen, som fått en kraftigt ökad efterfrågan på sina tjänster och till det administrativa området för att klara en ökande ärendemängd och egna administrativa datorsystem, när centrala system inte längre finns att tillgå. Tidningen och Departement har som tidigare nämnts framfört önskemål om redaktionell förstärkning för att förbättra bevakningen av EU-frågorna. Även om övertidsuttaget har sjunkit något är det för delar av förvaltningen fortfarande oacceptabelt högt. Förvaltningsstyrelsen har på förslag av talmanskonferensen godkänt inrättande av ett budgetkontor med i ett första skede tre anställda. Budgetkontoret, som inledningsvis inordnas i utredningstjänsten, skall bistå i första hand oppositionspartierna med kalkylmodeller och beräkningar för att tillhandahålla ett säkrare underlag när det gäller alternativ till regeringens budgetförslag. planeras budgetkontoret få ca fem anställda. Mot bakgrund av bl.a. att talmanskonferensen tagit initiativ till och genomför en analys av utskottsorganisationens struktur och kravet på återhållsamhet i budgetarbetet har förvaltningsstyrelsen avvisat kraven på förstärkning av löneanslaget. Utgångspunkten är att eventuella förstärkningar på prioriterade områden måste göras genom omfördelning, även om det kan innebära en försämrad service inom vissa verksamheter. B 3 ombudsmän, Anslags - sparand e 2 170 Därav 1996 Utgift 34 366 35 100 1998 Förslag 35 960 1999 Beräkna t 37 472 2000 Beräkna t 38 655 Belopen anges i tusental kronor ombudsmän övervakar att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden. Ombudsmännen skall vidare verka för att brister i lagstiftningen avhjälps. Justitieombudsmännen skall lika effektivt som tidigare kunna handlägga inkommande klagomål från enskilda trots att antalet ökat och under senaste verksamhetsåret (- ) uppgår till närmare 5 000. Målet är att, med bibehållen kvalitet i ärendehanteringen, fullgöra uppgifterna enligt instruktionen, hålla ärendebalanserna och den genomsnittliga handläggningstiden på samma nivå som /96 och bedriva inspektionsverksamhet, som har en klar rättsbefrämjande effekt, i ungefär samma omfattning som . ombudsmäns resursbehov styrs i huvudsak av ärendetillströmningen och JO:s initiativ- och inspektionsverksamhet, men också av ärendenas genomsnittliga svårighetsgrad och av den servicenivå som bör upprätthållas gentemot allmänheten och myndigheterna. Viss betydelse har även omfattningen av ombudsmännens internationella kontakter och engagemang, bl.a. för spridningen av unika erfarenheter av ett utvecklat system för tillsyn genom parlamentariska ombudsmän. Vid anslagsberäkningen har ombudsmän utgått ifrån att några stora avvikelser från nuvarande förhållanden - bl.a. avseende ärendemängden - inte kommer att inträffa. ombudsmän har i en komplettering till budgetunderlaget redovisat att ett träffat specialistavtal på område kan komma att få ekonomiska konsekvenser för ombudsmännen. Förvaltningsstyrelsens överväganden har inget att erinra mot Justitieombudsmännens beräkning. Beträffande de effekter ett specialistavtal på riksdagsområdet eventuellt kan komma att få för ombudsmännen menar förvaltningsstyrelsen att anslagssparandet /96 bör användas. 5.1 Omfattning/ändamål Utgifterna för regeringen m.m. avser främst anslaget till m.m. (verksamhet budgeteras dock under utgiftsområde 5 och internationell samverkan). I verksamhetsområdet ingår även stöd till de politiska partierna, allmänna val och . UTGIFTSUTVECKLINGEN MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 3 014,2 1 954,1 2507, 5 2 222,2 2 175,2 2 113,1 Större förändringar 1995/96 och 1997 Fr.o.m utgör en myndighet. Prioriteringar Den största utgiftsökningen till 1998 utgörs av kostnaderna för de allmänna val som äger rum detta år. arbetsformer skall effektiveras genom ett fortsatt förändrings- och förnyelsearbete där utvecklandet av en intern styrningsprocess utgör en central del. Stora satsningar görs för att bättre ta till vara de möjligheter som informationstekniken erbjuder. EU-medlemskapets konsekvenser för dimensioneringen av Regeringkansliet skall analyseras. Vidare övervägs organisatoriska förändringar för att förbättra EU-samordningen. Förberedelserna för det svenska ordförandeskapet i EU intensifieras . 5.2 Anslagsavsnitt C 1 m.m. 1 Anslags - sparand e 343 806 Därav 1996 Utgift 1 829 813 2 288 000 1998 Förslag 1 870 944 1999 Beräkna t 1 908 993 2000 Beräkna t 1 961 857 Beloppen anges i tusental kr Den institutionella ramen för regeringens arbete anges i 7 kap. 1 § regeringsformen. Där föreskrivs att det för beredning av regeringsärenden skall finnas ett regeringskansli i vilket ingår departement för skilda verksamhetsgrenar samt att regeringen fördelar ärenden mellan departementen. Regeringen beslutar själv om indelningen i departement. består av Statsrådsberedningen, som biträder statsministern och övriga statsråd om dessa inte biträds av något departement, tretton departement med uppgift att bereda regeringsärendena samt . Den närmare organisationen av framgår av förordningen (1996:1515, ändrad senast 1997:613) med instruktion för . För den interna revisionen av verksamheten inom , kommittéväsendet och utrikesrepresentationen finns i . Från och med är även föremål för extern revision. Detta framgår av lagen (1997:560) om revision av , som trädde i kraft . Den externa revisionen skall utföras av revisorer. Den första revisionsberättelsen skall lämnas till regeringen . För /95 anvisade medel till departementen - utom - samt till Statsrådsberedningen, och kommittéväsendet över ett samlat anslag på statsbudgetens första huvudtitel (se prop. 1993/94:100 bil. 2, bet. 1993/94:KU29, rskr. 1993/94:233). Detta anslag ersatte 31 tidigare anslag som fanns uppförda under tolv av statsbudgetens huvudtitlar. För vidkommande budgeterades verksamheten fortfarande av ett särskilt anslag, gemensamt för och den svenska utrikesrepresentationen. Kostnaderna för sådana specialattachéer vid utlandsmyndigheterna som har ett annat departement än som huvudman, budgeterades dock under regeringskanslianslaget. Ordningen med ett gemensamt anslag för departementen, som tillkom för att öka möjligheterna att fortlöpande anpassa organisation och dess insatser till ökade krav på flexibilitet i olika hänseenden, har tillämpats även under budgetåren 1995/96 och 1997. För innevarande budgetår har anvisat ca för de ändamål som tillgodoses från detta anslag. Av detta belopp har ca , dvs. , avsatts för utredningsverksamhet, huvudsakligen inom kommittéväsendet. Utredningsverksamheten bekostas emellertid därutöver till betydande del av anslagssparandet från tidigare budgetår. Regeringen har fördelat anslaget för på följande sätt: Statsrådsberedningen 48 125 000 Justitiedepartementet1 17 923 000 Försvarsdepartementet 68 121 000 112 026 000 64 872 000 222 786 000 119 082 000 75 761 000 83 649 000 53 513 000 Närings- och 106 938 000 95 326 000 82 551 000 148 843 000 Gemensamma ändamål 545 108 000 Av de för gemensamma ändamål avdelade medlen avser den största delen lokalkostnaderna för samtliga departement och övriga organ som ingår i . Från denna anslagspost bekostas också andra utgifter i verksamhet än rena förvaltningskostnader och som inte bör hänföras till något enskilt departement. Regeringens överväganden Anslag för Anslaget till är det största av anslagen under utgiftsområdet och utgör i statsbudgeten av utgiftsområdets utgifter.