prop · GL036 · 1998-01-01 00:00:00 — att genom pedagogisk gruppverksamhet ge barn stöd och stimulans för sin emotionella, sociala och intellektuella utveckling och bidra till goda uppväxtvillkor, att ge barn med behov av särskilt stöd i sin utveckling den omsorg som deras speciella behov kräver, att underlätta för föräldrar att förena förvärvsarbete och studier med vård och ansvar för barn, att utforma verksamheten i samarbete med föräldrarna för att därigenom öka deras delaktighet, medansvar och inflytande, att utforma stödet och regleringen så att verksamheten bedrivs ekonomiskt effektivt. skärptes kommunernas ansvar för barnomsorgen. var kommunerna skyldiga att genom en planmässig utbyggnad erbjuda sådan verksamhet. Enligt nu gällande bestämmelser är kommunerna skyldiga att tillhandahålla barnomsorg för barn i åldrarna 1 i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller till barnets eget behov. Föräldrar som anmält behov av plats skall erbjudas en sådan utan oskäligt dröjsmål (14 a och 14 b §§). Förskoleverksamhetens och skolbarnsomsorgens olika organisations- former finns angivna i 13 a § socialtjänstlagen. I 13 b § anges att förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen syftar till att genom pedagogisk verksamhet erbjuda barn fostran och omvårdnad samt att komplettera skolan och erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. Även vissa kvalitetskrav preciseras i denna paragraf. Det skall finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. Barngrupperna skall ha en lämplig sammansättning och storlek. Lokalerna skall vara ändamålsenliga. Verksamheten skall utgå från varje barns behov. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skall ges den omsorg som deras speciella behov kräver. Plats inom förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg skall erbjudas så nära barnets eget hem eller skola som möjligt med beaktande av vad som krävs för att effektivt utnyttja lokaler och andra resurser. Skälig hänsyn skall också tas till vårdnadshavarens önskemål (14 c §). Kommunen kan fullgöra sin skyldighet också genom att utan oskäligt dröjsmål hänvisa barnet till en motsvarande plats i enskild förskola eller enskilt fritidshem och därvid ta skälig hänsyn till vårdnadshavarens önskemål om omsorgsform (14 b §). Kommunen kan lämna bidrag till enskild verksamhet om den uppfyller kvalitetskraven och avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet (18 §). För plats i av kommunen anordnad förskola, fritidshem, integrerad skolbarnsomsorg och familjedaghem får kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommunen bestämmer (35 §). Av en uppföljning som gjorde framgår att av landets kommuner räknade med att kunna erbjuda plats i daghem eller familjedaghem till de barn i förskoleåldrarna vilkas föräldrar anmält behov . För skolbarn var andelen högre av kommunerna räknade med att kunna ordna plats i fritidshem eller familjedaghem till skolbarn. Detta är en klar ökning jämfört med året innan och innebär att barnomsorgen nu är utbyggd till i det närmaste full behovstäckning i enlighet med gällande lagstiftning. 9.2 Ändrad lagstiftning Regeringens förslag: Nuvarande bestämmelser om barnomsorg i 13 14 c och 16 18 §§ socialtjänstlagen samt en motsvarighet till vissa generella bestämmelser i samma lag inarbetas i ett särskilt kapitel i skollagen 2 a kap. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positiva till att bestämmelserna om barnomsorg inarbetas i skollagen. Några instanser, bl.a. (), , , och , anser att arbetet med att utarbeta lagförslaget borde ha samordnats med BOSK:s förslag till ny läroplan. pekar på vissa brister och oklarheter i nuvarande lagstiftning och utgår från att BOSK beaktar detta i sitt fortsatta arbete. , och förespråkar att lagen ändras så att barnen ges rätt till barnomsorg. Föreningen anser att bestämmelserna om barnomsorg inte skall föras över till skollagen. () anser att förskole- verksamheten även i fortsättningen skall regleras i socialtjänstlagen. TCO och anser att det bör övervägas om inte familjedaghemmens verksamhet även i fortsättningen bör regleras i socialtjänstlagen. TCO betonar vikten av att den sociala delen inom barnomsorgen bevaras vid överföringen till skollagen. Skälen för regeringens förslag: Ett intensivt utvecklingsarbete pågår runt om i landet vad gäller integrering av förskola, skola och skolbarnsomsorg. I många kommuner har ansvaret för barnomsorg och skola sammanförts under en underlätta samordning av resurser och gemensam verksamhetsutveckling. Ansvaret för barnomsorgen har förts över från till . Någon motsvarande överföring av ansvaret på myndighetsnivå har ännu inte gjorts. För att stimulera den utveckling mot ökad integrering som regeringen eftersträvar, är det enligt vår upp- fattning viktigt att reglerna om barnomsorg och skola återfinns i samma lag och att får ansvaret för barnomsorgen. Genom att bestämmelserna om barnomsorg och förskoleklass inarbetas i skollagen kommer dessa verksamheter inte längre att vara en del av . och länsstyrelsernas ansvar för verk- samheten kan därmed upphöra och bli ansvarig myn- dighet. Regeringen avser att i annat sammanhang besluta om de ändringar som krävs i respektive myndighets instruktion. Som redan tidigare framhållits har BOSK genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att utarbeta ett måldokument för förskolan. I detta arbete skall kommittén bl.a. överväga om det finns skäl att ändra nuvarande definitioner avseende barnomsorg samt göra en översyn av skollagen i syfte att underlätta integrationen mellan de olika verksamheterna. I avvaktan på BOSK:s slutbetänkande föreslår regeringen att nuvarande bestämmelser om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i 13 14 c och 16 18 §§ i socialtjänstlagen, vilkas innehåll vi redogjort för, så gott som oförändrade förs över till ett nytt kapitel, 2 a kap., i skollagen. Vidare bör vissa bestämmelser i socialtjänstlagen som gäller även andra delar av än barnomsorgen få sin motsvarighet i 2 a kap. skollagen, se författningskommentaren. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i enskild regi kommer att behandlas i avsnitt 10. I socialtjänstlagen måste vissa bestämmelser ändras när barnomsorgen inte längre skall utgöra en del av . I och med att plats i förskola och fritidshem tas bort från avgiftsbestämmelsen i 35 § behöver en viss komplettering göras i den paragrafen, se författningskom- mentaren. 10 Enskild förskola, fritidshem och förskoleklass 10.1 Nuvarande bestämmelser och omfattning Enligt 69 § första stycket 4 socialtjänstlagen (i dess lydelse fr.o.m. ) får ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ inte utan tillstånd av yrkesmässigt bedriva verksamhet i form av hem eller öppen verksamhet för vård under en begränsad del av dygnet. Härmed avses bl.a. förskolor, fritidshem och integrerad skolbarnsomsorg. För motsvarigheten till öppna förskolor krävs inget tillstånd. Tillstånd till verksamhet får endast beviljas om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Tillstånd får förenas med villkor av betydelse för kvalitet och säkerhet i verksamheten (69 a §). har tillsyn över verksamheten (69 b §). Verksamheten står under löpande tillsyn av socialnämnden i den kommun där verksamheten är belägen (69 c §). har rätt att inspektera verksamheten. Om det föreligger något missförhållande i verksamheten skall, enligt 70 §, förelägga den som ansvarar för verksamheten att avhjälpa missförhållandet. Om missförhållandet är allvarligt och föreläggande inte efterkoms får förbjuda fortsatt verk- samhet. beslut i ärenden om tillstånd eller om före- äggande eller förbud får enligt 74 § överklagas till allmän förvalt- ningsdomstol. Den som utan tillstånd bedriver sådan verksamhet som avses i 69 § döms enligt 75 § till böter. Allmänt åtal får väckas endast efter medgivande av socialnämnden, eller . Genom lagen (1987:442) om försöksverksamhet med tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen (1980:620) har kommunerna möjlighet att i stället för lämna tillstånd till enskild förskole eller fritidshems- verksamhet. beslut får överklagas till . Enligt uppgift har drygt 100 kommuner med stöd av denna lag tagit över tillståndsprövningen för enskild bedriven verksamhet. Lagen är tids- begränsad och gäller till utgången av . Enligt 18 § socialtjänstlagen kan en kommun lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg om verksamheten uppfyller vissa kvalitetskrav och avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet. Den enskilda barnomsorgen har ökat i omfattning talet. Sammantaget fanns det drygt 56 000 barn i enskilda daghem och fritidshem, vilket är så många som . Ökningen fortsätter men i betydligt mindre omfattning. tillkom 2 500 platser i enskilda daghem och 1 250 platser i enskilda fritidshem. Det är framför allt daghem som bedrivs i enskild regi. av samtliga barn inskrivna i daghem gick i ett enskilt daghem. Enskilda fritidshem är ovanligare även om de ökat i antal . fanns av barnen inskrivna i fri- tidshem i ett enskilt fritidshem. I enskilda deltidsförskolor fanns av det totala antalet barn i deltidsförskolorna. 10.2 Tillstånd, tillsyn och bidrag för enskild verksamhet Regeringens förslag: Bestämmelserna i socialtjänstlagen om enskild verksamhet skall få sin motsvarighet i skollagen. Ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ som yrkesmässigt vill driva en förskola, ett fritidshem, integrerad skolbarnsomsorg eller verksamhet som motsvarar förskoleklassen skall ha tillstånd till detta av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Tillstånd får beviljas endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. En kommuns beslut i ärenden om tillstånd skall kunna överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Kommunen skall ha tillsyn över verksamheten. Den kommun där verksamheten bedrivs kan besluta att verksamhet i enskild regi skall få bidrag. Bidrag bör i sådant fall lämnas enligt nuvarande regler. Bestämmelsen om tystnadsplikt för den som är eller har varit verksam i enskild verksamhet skall få sin motsvarighet i skollagen. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ett tjugotal remissinstanser har kommenterat dessa förslag. Majoriteten stödjer arbetsgruppens förslag. De som motsätter sig förslagen, bl.a. och kommun, anser att det bör vara inte kommunerna som skall besluta om tillstånd för enskilda verksamheter. anser också att kommunerna på samma sätt som gäller för godkända friskolor skall vara skyldiga att betala bidrag till enskilda som har tillstånd att bedriva förskola, fritidshem, integrerad skol- barnsomsorg respektive förskoleklass. Skälen för regeringens förslag: Som tidigare framhållits är ett av syftena med att integrera förskoleklassen med skolan, att höja kvaliteten i berörda verksamheter. Dessutom kommer som tidigare redovisats läroplanen att omarbetas. Vi utgår från att även godkända fristående skolor kommer att vilja anordna förskoleklass och integrerad skolbarnsomsorg. Det kan därför finnas skäl för att , som prövar ärenden om godkännande av fristående skolor, också skulle pröva sådana ärenden om enskild förskoleklass och enskild skolbarnsomsorg. Regelsystemet vad gäller fristående skolor och enskild för- skoleverksamhet och skolbarnsomsorg skiljer sig väsentligt från varandra när det gäller såväl villkoren för att få driva verksamhet som rätten till offentliga bidrag. Regeringen är inte nu beredd att föreslå några ändringar vad gäller villkoren att bedriva enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg respektive bidrag till sådan verksamhet. En sådan förändring kan inte göras utan att konsekvenserna först utreds. Samma regler som skall gälla för enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg bör också gälla för enskild verksamhet som motsvarar förskoleklass. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg kommer inte längre att vara en del av och länsstyrelserna kommer inte längre att ha någon tillsyn över verksamheterna. Eftersom kommunerna avgör om bidrag skall lämnas till enskild verksamhet och då ändå måste göra en prövning av verksamheten, är det enligt vår uppfattning lämpligt att som i den pågående försöksverksamheten den kommun där verk- samheten skall bedrivas också skall lämna tillstånd till enskild förskoleklass, förskola, fritidshem och integrerad skolbarnsomsorg. Kommunen bör också ha tillsyn över sådan verksamhet. Enligt 71 a § socialtjänstlagen (1980:620) får den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet, som avser insatser enligt socialtjänstlagen, inte obehörigen röja vad han därvid erfarit om enskildas personliga förhållanden. Bestämmelser med motsva- rande innehåll bör föras in i skollagen (1985:1100). Övriga bestämmelser i socialtjänstlagen om enskild verksamhet bör också få sin motsvarighet i skollagen. Bestämmelser om förskola och fritidshem i enskild regi bör återfinnas i det nya 2 a kap. Barnomsorg och bestämmelser om förskoleklass i en- skild regi i det nya 2 b kap. Förskoleklass. 11 Sekretess 11.1 Nuvarande bestämmelser Enligt 7 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess inom för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg är en del av och omfattas därför av denna bestämmelse. I 7 kap. 9 § sekretesslagen finns bestämmelser om sekretess inom skolväsendet. Sekretess gäller inom vissa angivna skolformer, bl.a. , för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller inom samma skolformer dels i skolans elevvårdande verksamhet i övrigt för uppgift om enskilds personliga förhållanden, dels för uppgift som hänför sig till ärende om tillrättaförande av elever eller om skiljande av elever från vidare studier. Sekretessen gäller dock endast, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i elevvårdsärende eller i annat ärende som har nämnts. För skolhälsovården gäller bestämmelserna i 7 kap. 1 § sekretesslagen. Skolhälsovården anses utgöra en självständig verksamhet i förhållande till övrig verksamhet i skolan och av 1 kap. 3 § andra stycket sekretesslagen följer att sekretess gäller mellan de olika verksamheterna (se prop. 1981/82:186 s. 38). Frågan om sekretess i skolan och skolbarnomsorgen behandlades av i betänkandet Skola skolbarnsomsorg, en helhet (SOU 1991:54). Kommittén ansåg att personalen i en integrerad verksamhet skola skolbarnsomsorg måste omfattas av samma sekre- tessregler och föreslog att sekretesslagen skulle ändras så att skolans personal skulle få samma starka sekretess som för uppgifter som rör enskilds personliga förhållanden. 11.2 Förändringar i sekretesslagen Regeringens förslag: Förskoleklassen skall omfattas av samma sekretess som och motsvarande skolformer. Detsamma skall i huvudsak gälla beträffande skolbarnsomsorgen. För förskoleverksamhet skall sekretess gälla för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Arbetsgruppens förslag: Sekretessbestämmelserna för förskole- verksamhet, förskoleklass och skolbarnsomsorg skall i huvudsak överensstämma med den som gäller för och motsvarande skolformer. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positiva till eller har inget att invända mot arbetsgruppens förslag. Många pekar på vikten av samma sekretess för alla de aktuella verksamheterna och menar att den sekretessnivå som föreslagits är tillräcklig för att tillgodose kravet på ett fungerande integritetsskydd. anser dock att konsekvenserna av förändringarna av sekretessen i verksamheten för barn i åldrarna 1 inte är tillräckligt utredda. anser att den strängare sekretessen bör gälla för arbete med barn i åldrarna 1 . anför att sekretess ger ett omfattande skydd som är viktigt vid vissa omständigheter. i län och Föreningen avstyrker förslaget och anser att skolsekretessen bör skärpas. i län anser att barn med behov av särskilt stöd bör omfattas av samma sekretessbestämmelser som gäller inom . Detta bör även gälla barn i förskoleklass. i , som hänvisar till ett separat yttrande från universi- tetsadjunkten , pekar på att två traditioner möts och att det är viktigt att det förtroende som socialtjänstlagen givit inte rubbas. Skälen för regeringens förslag: Avsikten med att göra förskole- klassen till en skolform inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom är bl.a. att underlätta för kommunerna att integrera denna verksamhet med skolan och skolbarnsomsorgen. Fritidshemmen är ofta förlagda till och integrerade med skolan. Samarbetet mellan skolan och fritidshemmen varierar från ganska strikta uppdelningar i olika ansvarsområden till en närmast total sammanslagning av verksamheterna. Arbetslag med lärare och fritidspedagoger ansvarar för gemensamma eller olika delar av verksamheten. För att skapa bättre förutsättningar för integration mellan förskole- klassen, skolan och skolbarnsomsorgen samt underlätta samarbetet mellan de olika personalkategorierna bör sekretessbestämmelserna så långt som möjligt överensstämma för dessa verksamheter. Få remiss- instanser har haft något att erinra mot förslaget i denna del. Regeringen föreslår därför att förskoleklassen tas med i uppräkningen av skolformer i 7 kap. 9 § första stycket sekretesslagen. För skolbarnsomsorgens del föreslår vi att ett nytt stycke införs i 7 kap. 9 § som i huvudsak överensstämmer med vad som gäller för förskoleklassen och . En skillnad bör dock gälla. Skolsekretessen är begränsad till att avse uppgifter i elevvården och i vissa disciplinära ärenden. Vi anser inte att det är lämpligt att begränsa sekretessen inom skolbarnsomsorgen på samma sätt utan möjligheten att sekretessbelägga uppgifter bör omfatta all verksamhet inom skolbarnsomsorgen. I förskoleverksamheten finns barn i åldrarna 1 , ibland yngre. Det finns inte på samma sätt som inom skolan någon elevvård med skol- sköterskor, psykologer m.fl. utan det är i stor utsträckning den ordinarie personalen som får del av känsliga uppgifter om barn, hemförhållanden o.d. Det kan diskuteras om inte ett s.k. rakt skaderekvisit, dvs. att sekre- tess endast skall gälla om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgift röjs, skulle utgöra ett till- räckligt skydd för integritetskänsliga uppgifter inom denna verksamhet. Då konsekvenserna av en sådan förändring inte är tillräckligt belysta anser regeringen att det inte finns tillräckligt underlag för ett sådant förslag. Regeringen föreslår därför att även fortsättningsvis sekretess skall råda inom förskoleverksamheten för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men, dvs. en presumtion för sekretess. Bestämmelsen om sekretess inom förskoleverksamheten bör återfinnas i en ny paragraf, 7 kap. 38 § (jfr prop. 1996/97:115). I 16 kap. 1 § sekretesslagen är de tystnadsplikter uppräknade som har företräde framför principen om meddelarfrihet enligt tryckfrihets- förordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Av uppräkningen framgår att tystnadsplikt som, med vissa undantag, följer av 7 kap. 4 och 9 §§ har sådant företräde. Genom att införa sekretessbestämmelser som gäller förskoleklassen och i skolbarnsomsorgen i 7 kap. 9 § får den tyst- nadsplikt som följer härav sådant företräde. Den tystnadsplikt som vi föreslår för förskoleverksamhet i 7 kap. 38 § bör ha motsvarande fö- reträde. 12 Arbetet mot mobbning 12.1 Bakgrund En arbetsgrupp, som tillsattes för att stärka och samordna arbetet på central nivå med skolans värdegrund, överlämnade till regeringen en rapport (Ds 1997:57) med förslag till åtgärder på natio- nell, och lokal nivå. Som exempel kan nämnas förslag om att i lärarutbildningen och fortbildningen i högre grad uppmärksamma frågor som rör skolans grundläggande värden. I direktiven (dir. 1997:54) för en översyn av lärarutbildningen fram- hålls vikten av att skola och lärare uppmärksammar innehållet i FN:s konvention om barns rättigheter. Det slås fast att det är viktigt att lärarna har kunskap om hur de elever reagerar som mobbas eller utsätts för annan kränkande behandling. presenterade en redovisning av de s.k. mobbningsprojekten som gick ut på att förebygga, upptäcka och åtgärda mobbning. Slutsatser som verket dragit är att arbetet måste utgå från de lokala förutsättningarna, att de vuxna på skolan måste bli synliga och sätta tydliga gränser samt att eleverna själva måste involveras. Mobbningsarbetet har också ökat samarbetet mellan olika personalkategorier och förändrat synen på elever, arbetssätt och arbetsformer. har även undersökt hur rektorer tar det ansvar för mobbning som åläggs dem i läroplanerna. utformar en handlingsplan för verkets fortsatta och mer långsiktiga insatser kring mobbningsfrågorna. Regeringen presenterade 1996 ett nationellt brottsförebyggande pro- gram (Ds 1996:59). Av detta framgår att skolorna bör upprätta hand- lingsprogram för hur man skall hantera brott som begås av elever i skolan eller dess närhet. En kommitté (dir. 1996:48) har tillsatts med uppdrag att verka för att intentionerna i det brottsförebyggande programmet genomförs. Kommittén skall avge en slutrapport senast . Mot bakgrund av den senaste tidens våldsdåd med rasistisk anknytning har regeringen () tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att kartlägga, motverka och långsiktigt förebygga rasistiskt och annat et- niskt relaterat våld (regeringsbeslut 11 07, dnr In96/2374/IE). Gruppens arbetsbeskrivning understryker skolans centrala roll vad gäller samhällets normer och opinionsbildning. 12.2 Hur ser det ut ? Trots att problemen med mobbning länge uppmärksammats och många åtgärder vidtagits, visar en rad olika undersökningar på brister i skolans arbetsmiljö och att mobbning alltjämt är vanligt förekommande. Mer än en tredjedel av de anmälningsärenden som inkommer till handlar om kränkande behandling och mobbning av elever. () överlämnade till regeringen rapporten för mobbningen med förslag på åtgärder. Efter det att rapporten överlämnades inbjöd skolministern berörda intressenter till en hearing (remissmöte) för att ta del av synpunkter på rapporten samt idéer och förslag i övrigt för det fortsatta arbetet på området. BO redovisar i rapporten att , eller ungefär 100 000 elever utsätts för mobbning. Antalet har inte ökat , men inte hel- ler minskat. En undersökning gjord av WHO, Skolbarns hälso- vanor, visar också att av de tillfrågade eleverna i årskurs 5, 7 och 9 blivit utsatta för mobbning under den senaste terminen. Enligt BO finns tendenser till att mobbningen blivit grövre, särskilt bland flickor. Mobbning förekommer inte bara mellan elever utan även mellan lärare och mellan lärare elev och elev lärare. Många elever upplever sig bli orättvist behandlade, utfrysta eller kränkta av sina lärare. Fall finns också där lärare blir kränkta och mobbade av elever. Uppgifter från bl.a. och Skola tyder dessutom på att mobbning av föräldrar och ibland hela familjer förekommer.