prop · GL0360 · 1998-01-01 00:00:00 — 15.5.3 Flygsäkerhet Ett direktivförslag angående rampinspektioner av flygplan har utarbetats av kommissionen och diskuterats vid ministerrådet . Förslaget innebär att medlemsstaterna åläggs att göra utökade rampinspektioner av flygplan från länder utanför EU, att staterna skall upprätta en gemensam databas för att lokalisera säkerhetsbrister, att experthjälp skall kunna erbjudas till tredje land samt att kommissionen och medlemsstaterna skall kunna meddela flygförbud för flygbolag som inte uppfyller säkerhetskraven. har välkomnat kommissionens förslag. Ett utestående problem för är relaterat till sekretess vad gäller vissa uppgifter i den gemensamma databasen. har i frågan verkat för öppenhet och offentlighet. Diskussionerna om att bilda en gemensam europeisk flygsäkerhetsmyndighet har fortsatt . Flera tekniska frågor har bearbetats, bl.a. om organisationens verksamheter och struktur. Enighet har uppnåtts vad gäller organisationens legala natur, vilket innebär att flera stater utöver EU-staterna skall kunna bli medlemmar i säkerhetsmyndigheten. stöder den övergripande inriktningen i arbetet. har godkänt ett avtal om samarbete och utveckling av ett europeiskt bidrag till ett globalt system för satellitnavigering. Avtalsparterna EG, Europeiska rymdstyrelsen () och Eurocontrol skall tillsammans verka för att skall kunna tillhandahålla tjänster för satellitnavigering som svarar mot alla civila användares operationella behov. stöder den långsiktiga inriktningen av kommissionens avtalsförslag, medan vi är tveksamma till några av de kortsiktiga lösningarna där vi förordar en mer flexibel inriktning. 15.5.4 Lufttrafikföretagens ansvar vid flygolyckor har rådet beslutat förordning (EG) nr 2027/97 av om lufttrafikföretags skadeståndsansvar vid olyckor. Innebörden av EG-förordningen är i huvudsak att en passagerare som drabbas av en personskada vid en flygolycka när han flyger med ett s.k. EG-lufttrafikföretag får förbättrade möjligheter till ersättning av företaget. Företaget ansvarar strikt för ett belopp motsvarande (100 000 särskilda dragningsrätter). För belopp därutöver måste företaget bevisa att man vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att undvika skadan eller att det var omöjligt för företaget att vidta sådana åtgärder för att undgå ytterligare skadeståndsansvar. Vid en olycka skall lufttrafikföretaget betala ut ett förskott till den skadeståndsberättigade. I förordningen finns också vissa bestämmelser om information som skall ges till passagerarna. En obligatorisk skyldighet för lufttrafikföretagen att ha försäkring till ett visst belopp införs också. Förordningen träder i kraft . 15.5.5 Flygplatsavgifter Kommissionen har lagt ett förslag till direktiv om flygplatsavgifter (KOM (97) 154 slutlig). Förslaget har behandlats dels i rådsarbetsgrupper, dels som punkter med avrapportering av arbetsläget vid två ministerråd. Förslaget har mötts med tveksamhet ur olika synvinklar från medlemsstaterna. Från svensk sida har frågorna om möjligheter till korssubventionering av våra flygplatser samt om rätten att ta ut miljörelaterade landningsavgifter tilldragit sig det största intresset. 15.6 Transeuropeiska nät för transporter Kommissionen fattade beslut om fördelning av ekonomiskt stöd till transeuropeiska nät för transporter (TEN-T). Rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät är gemensam för transport-, tele- och energinäten och utgör den rättsliga grunden för det ekonomiska stöd som genom årliga beslut i finansieringskommittén fördelas till projekt av gemensamt intresse. EG-budget finns det avsatt 352 miljoner ecu till TEN-T. Av dessa har 18,85 miljoner ecu reserverats till följande svenska projekt: byggande av svenska landanslutningar till Öresundsförbindelsen, trafiklednings- och informationstjänster i norra , väg E 6 förbi (Lerbo Torp), projektering av dubbelspår på sträckan , projektering av dubbelspår på sträckan Hamra, projektering av ny isbrytare, utredningar för bana 3 på . har tillsammans med erhållit 20 miljoner ecu i bidrag till till kust-del . har en högnivågrupp under ledning av kommissionsledamoten utarbetat en rapport om offentligt privat samarbete för finansiering av transeuropeiska nät. Rapporten har överlämnats till rådet. 15.7 Körkort Genom beslut antog rådet direktiv /26/EG om ändring av direktiv /439/EEG om körkort, vilket innebär bl.a. att vissa harmoniserade gemenskapskoder för begränsningar i rätten att köra införs fr.o.m. . Gemenskapskoderna innebär att utländska myndigheter inte längre behöver lexikon för att förstå olika former av villkor för körkortsinnehav, utan dessa anges i form av sifferkombinationer. Vidare innebär ändringen i direktivet att definitionen av motorcykel ändras och att en särskild kommitté bildas för att anpassa den del av bilagorna 1 och 1a (körkortets utseende och innehåll) som rör de harmoniserade koderna och bilaga 2 (förarprovskrav) och bilaga 3 (medicinska krav) som rör vetenskapliga och tekniska framsteg. 15.8 Transport av farligt gods har inget nytt direktiv antagits av rådet. Emellertid har rådets arbetsgrupper behandlat förslag dels till direktiv om motorfordon och släpvagnar till dessa fordon vad gäller transport av farligt gods på väg m.m., dels till direktiv om transportabel tryckutrustning. Behandlingen av dessa direktivförslag kommer att fortsätta . ser i princip positivt på respektive direktivförslag. Kommissionen har diskuterat utkastet till ett direktivförslag om harmoniseringen av reglerna för examination av säkerhetsrådgivare. Utkastet till direktiv är att se som ett underdirektiv till det direktiv som antogs 1996 om säkerhetsrådgivare vid transport av farligt gods på vägar, järnvägar och inre vattenvägar. 16 Näringspolitik EU:s näringspolitik skall säkerställa att nödvändiga förutsättningar finns för industrins konkurrensförmåga. Unionens insatser skall inriktas på att påskynda industrins anpassning till strukturförändringar och främja ett gynnsamt näringslivsklimat. 16.1 Näringspolitikens inriktning har det arbete kring konkurrenskraftsfrågor som inleddes fortsatt. Diskussioner har förts i såväl ministerrådet som i generaldirektörsgruppen för industrifrågor (GD III, kommissionen). Dessutom hölls ett informellt ministerråd i . Det finns en ambition bland medlemsstaterna och kommissionen att försöka stärka industrirådets roll i frågor som rör det europeiska näringslivets konkurrenskraft. Ett moment i detta är att man planerar att hålla årliga konkurrenskraftsdebatter inom ramen för industrirådets arbete. Den första kommer att hållas under ordförandeskap. Dessa debatter skall bl.a. baseras på olika konkurrenskraftsstudier från såväl kommissionen som medlemsstaterna. Vidare kan de benchmarkingprojekt som bedrivs i samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna utgöra underlag inför debatterna. Dessa projekt som bl.a. rör småföretagens riskkapitalförsörjning samt informations- och kommunikationsteknik och nya arbetsorganisationer har satts igång . En aktiv och konstruktiv dialog med näringslivet eftersträvas. är positivt inställt till arbetet kring konkurrenskraftsfrågor. skulle ett industriministermöte inom ramen för det ekonomiska och finansiella partnerskapet i Barcelonadeklarationen ha hållits i . Mötet ställdes dock in i sista stund av politiska skäl. (Se även avsnitt 32.8.) Kommissionens generaldirektörsgrupp (GD III) för industrifrågor diskuterar regelbundet idéer, förslag och utredningsinsatser som underlag för analys och utformning av näringspolitiska åtgärder och program. har gruppens arbete koncentrerats kring åtgärder ägnade att öka den europeiska industrins konkurrenskraft, bl.a. som underlag för diskussioner i industrirådet. Ett antal pilotprojekt har påbörjats med målsättning att pröva benchmarking som ett verktyg för att sprida kunskap om bästa arbetsmetoder inom områden av betydelse för konkurrenskraft och tillväxt. deltar i två av dessa projekt, som omfattar dels finansiering av innovationer, dels spridning av ny teknik och nya organisationsformer. Gruppen hade vidare ett möte med kollegor från partnerländerna runt som förberedelse inför ett planerat möte med näringsministrarna inom ramen för det ekonomiska och finansiella partnerskapet i Barcelonadeklarationen. 16.2 Småföretagspolitik I enlighet med gemenskapens fleråriga program för små och medelstora företag i unionen (1997 2000) har bl.a. två stora partnerskapsmässor, s.k. Europartenariat, och ca 30 branschspecifika partnerskapsmässor, s.k. Interprise, anordnats. Vid dessa mässor fokuseras möjligheten till samarbete. Svenska företag har deltagit i flera mässor med gott resultat. Programmets största operativa verksamhet är dock (), vars ca 240 informationskontor i , varav 9 i , hjälper små och medelstora företag med frågor som rör EU och den inre marknaden. har de svenska EIC-kontoren fått ta emot ett ökat antal frågor från företag, främst vad gäller möjlighet till finansiering från EU. Under varje programperiod anordnas en europeisk konferens för hantverks- och småföretag. Den tredje konferensen anordnades i den 20 under temat Employment through Innovation. Konferensen föregicks av ett antal förkonferenser varav en, som behandlade standardiseringsfrågor, hölls i . Kommissionen beslutade om en stödmekanism för bildandet av gränsöverskridande samriskföretag (joint ), avsedd för små och medelstora företag i gemenskapen (K (97) 3385 slutlig). Projektet kallas och förväntas komma igång . Europeiska kommissionen antog en rekommendation om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag (97/344/EG). Rekommendationen, som inte har behandlats i rådet, är en uppmaning från kommissionen till medlemsländerna att anstränga sig ytterligare för att förenkla och förbättra förutsättningarna för småföretag, speciellt när dessa startas och . Rekommendationens syfte är dock inte att skapa nya förpliktelser utan att utgöra ett underlag för och stimulera utbyte av erfarenheter mellan medlemsländerna. Rekommendationen belyser de problem som finns och syftar till att lyfta fram lyckade förändringar och reformer i olika medlemsländer. 16.3 Branschfrågor De diskussioner kring hinder för att åstadkomma fri rörlighet för läkemedel och en väl fungerande inre marknad på läkemedelsområdet som initierades 1996 har fortsatt . Kommissionen räknar med att lämna förslag på området . Kommissionen presenterade vid industrirådsmötet ett meddelande innehållande en handlingsplan för den europeiska textil- och beklädnadsindustrins konkurrenskraft. Meddelandet är ett resultat av de arbetsgrupper på tekoområdet som kommissionsledamoten bildade . Inom gruv- och mineralområdet deltar i som är en beredningsgrupp för frågor rörande bl.a. gruvor, kalk-, , och mineralutvinning. I gruppen deltar även representanter från relevanta industriorganisationer som t.ex. Euromines och Eurometaux. Expertgruppen har mötts en gång och bl.a. diskuterat femte ramprogrammet för forskning och utveckling, klassificering av substanser samt direktivet om deponering av avfall. har den europeiska informations- och kommunikationsindustrins konkurrenskraftssituation diskuterats. Det nederländska ordförandeskapet tog upp frågan vid det informella ministerrådet i . Därefter presenterade kommissionen ett meddelande om näringen. I meddelandet analyseras näringen och vissa angelägna policyinitiativ identifieras. Kommissionen förespråkar att man fortsätter arbeta för att ta bort handelshinder på IT-produkter, att förbättra standardiseringsarbetet, att utnyttja de möjligheter som östutvidgningen medför, att främja industriellt samarbete, att underlätta för små och medelstora företag samt att satsa på kompetenshöjande åtgärder. Frågan kring en handlingsplan för informations- och kommunikationsindustrins konkurrenskraft har diskuterats i rådet och i generaldirektörsgruppen i GD III i kommissionen. Ännu har inget beslut i frågan fattats. Kommissionen presenterade ett förslag till nya rambestämmelser för statligt stöd till motorfordonsindustrin som skall införas i form av ett förslag till lämpliga åtgärder enligt artikel 93.1 i EG- fördraget. Förslaget innebär bl.a. att definitionen av begreppet motorfordonsindustri vidgas, vilket får till följd att fler företag än tidigare, t.ex. vissa underleverantörsgrupper, omfattas av sektorsbestämmelserna. Rambestämmelserna skall träda i kraft och gälla . motsatte sig förslaget eftersom det kunde innebära sämre möjligheter att bedriva en effektiv regionalpolitik och föreslog i stället att kommissionen skulle prioritera arbetet med att införa flersektoriella rambestämmelser. accepterade dock senare rambestämmelserna efter vissa klarlägganden av kommissionen. Inom ramen för har ett avtal träffats mellan EU, , , och som i princip innebär att allt statligt stöd till varvsindustrin skulle upphöra fr.o.m. ingången av . Avtalet har emellertid ännu inte kunnat träda i kraft, eftersom som enda part ännu inte deponerat sitt ratifikationsinstrument hos . Som en följd av fattade ministerrådet beslut om två förordningar som införlivar avtalets regler i gemenskapsrätten. Dessa förordningar börjar gälla den dag som träder i kraft. På grund av osäkerheten om ikraftträdande konstaterades vid ministerrådets möte att det fanns en kvalificerad majoritet för dels ett särskilt program för varvsindustrin, dels en förlängning av det sjunde varvsdirektivet t.o.m. . Underförstått är att det sjunde varvsdirektivet skall upphöra så snart som träder i kraft eller så snart det nya programmet antagits. och godtog inte dessa slutsatser. röstade därför emot förlängningen av det sjunde varvsdirektivet vid rådets beslut . Vid industrirådets möte presenterades som en uppföljning av mötet dels ett meddelande om varvsindustrins konkurrenskraft, dels ett förslag till förordning om fastställande av nya regler om stöd till varvsindustrin. Meddelandet innehåller dels en kartläggning av varvsindustrin runt om i världen, dels en analys av konkurrenssituationen, och dels överväganden om hur den europeiska varvsindustrin skall kunna möta denna konkurrens. Härvid understryks betydelsen av satsningar på samarbete, FoU och innovationer. Den föreslagna förordningen som är tänkt att ersätta det sjunde varvsdirektivet togs upp till en första diskussion, och rådets beslut väntas bli fattat först . Förordningen innebär att i princip följande stöd medges: driftsstöd till utgången av , nedläggningsstöd, omstruktureringsstöd, investeringsstöd för innovationer, regionala investeringsstöd, stöd till forskning och utveckling samt stöd till miljöskydd. Av de nämnda stöden är endast driftsstödet, nedläggningsstödet och investeringsstödet för innovationer avsedda endast för varvsindustrin. Förordningen är tänkt att tillämpas 2003. För tiden därefter skall varvsindustrin arbeta under samma villkor som övrig industri. Den permanenta skogskommittén med undergrupper inom generaldirektorat VI har diskuterat förslag till reglering av handel och kontroll av skogsutsädesmaterial och åtgärder för skydd av skogen mot försurning och skogsbrand. Kommittén har även påbörjat en diskussion kring utvärdering av stödet till skogsbruksåtgärder inom jordbruket enligt förordning (EEG) nr 2080/92. Arbetet, som initierats av , med förslag till gemenskapsåtgärder på skogsområdet som komplement till nationell skogspolitik har fortsatt . Parlamentet har bl.a. uttalat sig för ekonomiska förstärkningar av befintliga stöd till skogsvård och forskning. har starkt motsatt sig en gemensam skogspolitik av hänsyn till vitt skilda förhållanden inom EU och skogsnäringens olika betydelse i medlemsländerna och hävdat att skogsbruk skall kunna bedrivas utan statliga subventioner. Medlemsländerna har med kommissionen diskuterat förslag till tänkbar utformning av en gemensam skogsstrategi men några konkreta förslag har ännu inte redovisats. EU har också aktivt deltagit i arbetet inom den mellanstatliga panelen inom FN:s ram. Panelens arbete avslutades och kommer att fortsätta i delvis annan form i ett nytt mellanstatligt skogsforum, som skall återrapportera till FN. EU har dock inte lyckats få gehör för förslag om att starta förhandlingar om en global skogskonvention. EU deltar också i den internationella tropiska timmerorganisationen vars nya avtal, 1994, provisoriskt trätt i kraft . 16.4 Kol- och stålfrågor Fördraget om Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) upphör . En nedtrappning av EKSG:s verksamhet har redan inletts. När fördraget upphör krävs det att någon tar ansvar för fortsatt förvaltning av EKSG:s ännu oavslutade finansiella ärenden och tar över dess tillgångar och skulder. Kommissionen presenterade på industrirådsmötet ett meddelande i frågan. Kommissionen föreslår att EKSG:s tillgångar och skulder när fördraget löper ut går till de kvarvarande gemenskaperna och att förvaltningen av medlen anförtros dessa gemenskaper företrädda av kommissionen. De totala nettoinkomsterna (ca 40 miljoner ecu ) från förvaltningen av tillgångarna tas med som inkomst i den allmänna budgeten och används för att finansiera forskning som ligger utanför men kompletterar ramprogrammet. Forskningssatsningen skall förvaltas av kommissionen och riktas mot sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin. Denna forskningsfinansiering skall inrättas och åtföljas av möjligheter till revidering, t.ex. i samband med att fjärde ramprogrammet löper ut. Förfaranden och bestämmelser för genomförandet bör till stor del bygga på de nuvarande. delar i allt väsentligt kommissionens uppfattning om de finansiella aspekterna på EKSG:s utgång. 16.5 Kooperation lade kommissionen fram tre förslag till rådsförordningar: KOM (91) 273 slutlig, med stadgar för europeiska (ideella) föreningar för europeiska kooperativa föreningar och för europeiska ömsesidiga bolag. Till förordningsförslagen är kopplade förslag till direktiv med bestämmelser om de anställdas medinflytande i de olika associationerna. Förslagen skall beredas i samarbete med och Ekonomiska och sociala kommittén, vilka båda har varit starkt pådrivande när det gäller tillkomsten av förslagen. Förslagen är paralleller till det tidigare förslaget om europeiska aktiebolag (SE), som trots långvariga och stora ansträngningar ännu inte lett fram till något beslut. Förslagen skall göra det möjligt för företag som drivs i respektive associationsform att utnyttja den inre marknadens fördelar på samma villkor som gäller för andra företag. Förslagen har behandlats i en rådsarbetsgrupp. Inga sammanträden med arbetsgruppen har hållits . Det fortsatta arbetet vad gäller samtliga av förslagen blockeras fortfarande av motsättningar om direktivet om arbetstagarnas inflytande. lämnade den s.k. Davignongruppen förslag om arbetstagarinflytandet i SE. Förslaget innebär att arbetstagarinflytande skall förhandlas fram i varje aktiebolag för sig. Sådana förhandlingar skall vara obligatoriska, inledas innan SE bildas och vara slutförda från bildandet av SE. Ordförandeskapet har härefter upprättat ett direktivförslag om arbetstagarinflytande i . Davignongruppens förslag och ordförandeskapets direktivförslag är helt inriktade på att lösa problemen för Europabolagen medan de övriga associationsformerna har lämnats åt sidan. Kommissionen presenterade 1994 ett förslag till ett flerårigt program för kooperativa företag, ömsesidiga bolag och föreningar och stiftelser i gemenskapen. Oenighet har därefter rått bland medlemsländerna om hur programmet administrativt skall förverkligas. Diskussioner har förts om huruvida programmet skall integreras i gemenskapens fleråriga program för små och medelstora företag i (1997 2000) eller vara ett självständigt program. anser att förslaget till program generellt sett är mycket bra och har , för att underlätta att programmet antas, släppt sin reservation som förordade en integrering av programmet i det fleråriga programmet för små och medelstora företag till förmån för ett självständigt program. Rådet har emellertid inte lyckats anta ett flerårigt program för kooperativa företag, ömsesidiga bolag och föreningar och stiftelser. Det är osäkert om det kommer upp till beslut framöver. Däremot har medel avsatts i EU:s budget. 17 är inget gemensamt politikområde i EU. Samarbetet omfattar dock, genom Unionsfördragets förändring av EG-fördraget som trädde i kraft , åtgärder på energiområdet. Bland annat har samarbetet handlat om olika direktiv inom ramen för en gemensam el- respektive gasmarknad. Andra frågor som aktualiserats är bl.a. transeuropeiska nät inom energisektorn och olika program för effektivare energianvändning. 17.1 Den inre marknaden för gas Energiarbetet har dominerats av behandlingen av kommissionens förslag till direktiv om gemensamma regler för en inre marknad för naturgas (gasmarknadsdirektivet). Ett motsvarande direktiv för el antogs av rådet . Elmarknadsdirektivet skall vara genomfört i nationell lagstiftning till . Vid energirådsmötet antogs rådsslutsatser som har legat till grund för arbetet med gasmarknadsdirektivet . Vid energirådsmötet diskuterades några av direktivets huvudfrågor. Diskussionen sammanfattades i ordförandeslutsatser. presenterade ordförandeskapet ett nytt direktivförslag som diskuterades vid ett extra energirådsmöte . Ministrarna enades då om vissa av de utestående politiska frågorna. Vid energirådsmötet antogs en gemensam ståndpunkt. skall avge sitt yttrande över den av rådet antagna gemensamma ståndpunkten. Direktivet syftar till att skapa gemensamma regler för en inre marknad för gas. Det innehåller allmänna regler för sektorns organisation och för tillträde till marknaden, liksom regler för lagring, överföring och distribution av naturgas. får gaskunderna gradvis rätt att utnyttja andras gasledningar för att kunna köpa gas på marknaden i stället för att vara beroende av ett monopolföretag. Efter tioårsperioden skall av gasmarknaden vara öppen för konkurrens. Vidare skall då alla kraftproducenter och alla andra gaskunder med en årlig gaskonsumtion som överstiger vara berättigade att utnyttja andras gasledningar. 17.2 Förnybara energikällor presenterade kommissionen en grönbok om en strategi för förnybara energikällor. Ministermötet enades om en resolution i vilken rådet uppmanade kommissionen att utarbeta en strategi för att främja dessa energikällor. I strategin, som kommissionen överlämnade till rådet , föreslås bl.a. som ett indikativt mål att medlemsstaterna fram fördubblar andelen förnybara energikällor till av den totala energianvändningen. Kommissionen anser att politiken bör inriktas på att främja användningen av biomassa, vindkraftverk och solenergi. Enligt kommissionen kan strategin bidra till att skapa ett konkurrenskraftigt energisystem för hela med betydande möjligheter för export av kunnande och investeringar till tredje land. Vid energirådsmötet enades ministrarna även om en tvåårig budget för ALTENER II-programmet, vilket innebär en fortsättning och utvidgning av ALTENER som löpte ut . Programmets övergripande mål är att bidra till att skapa de nödvändiga villkoren för en aktionsplan för förnybara energikällor särskilt vad gäller de legala, socioekonomiska och administrativa villkoren. Programmet skall också bidra till att uppmuntra privata och offentliga investeringar i produktion och användning av energi från sådana energikällor. ALTENER utgör en betydelsefull del av för att minska gemenskapens koldioxidutsläpp från energisektorn. 17.3 Andra energifrågor Rådet enades om slutsatser om klimatförändringar och energipolitik. I stora drag innebär slutsatserna att EU, med hänvisning till främst , på ett tidigt stadium skall medverka i utformningen av klimatpolitiken i de delar som är relevanta för energiområdet. Dessa delar omfattar bl.a. initiativ kring förnybara energikällor och energieffektiviseringar. Vid samma ministermöte antogs en strategi för energisamarbete mellan och .