prop · GL031D23 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen beräknar kostnaderna till . Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti Anslaget belastas med utgifter för att täcka förluster på grund av statlig garanti för lån till jordbrukets yttre och inre rationalisering, förvärv och drift av jordbruk, maskinhållning inom jordbruket, trädgårds- och rennäringens rationalisering, regionalt stöd till trädgårdsföretag i norra m.m. beräknas engagemangsramen uppgå till ca . Möjligheterna att lämna kreditgarantier till jordbruket upphörde fr.o.m. /96, medan möjligheterna att lämna garantier till trädgårds- och rennäringsföretag kvarstår. Det är dock mycket låg efterfrågan på dessa lånegarantier. Garantilånestocken minskar med nästan lika mycket som den amorteras, dvs. i ökande takt eftersom amorteringarnas relativa andel ökar . Regeringen beräknar kostnaderna till , vilket innebär en minskning med jämfört med vad som anvisats för . Jordfonden På jordfonden bokförs kostnader för länsstyrelsernas förvärv, överlåtelse och förvaltning av jordfondsfastigheter samt köpeskilling för sålda fastigheter. Överskott och underskott i verksamheten regleras mot statsbudgetens inkomstsida. Så länge det finns en inlösenskyldighet vid vissa fall av vägrat förvärvstillstånd måste jordfonden finnas kvar. Bokföringsrutinerna för fonden kommer att ändras för att ge en klarare överblick av fondens innehav av fastigheter och pengar. Bokfört värde beräknas vid detta datum att uppgå till . Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas utgifterna vara oförändrade. Därav 1996 Utgift - Utgifts -1 progno s - 1998 Förslag 35 000 1999 Beräkna t 35 665 2000 Beräkna t 36 378 Beloppen anges i tusental kronor. Ett nytt anslag på föreslås anvisas på tilläggsbudget i föreliggande budgetproposition. På tilläggsbudget i statsbudgeten för föreslås ett ramanslag anvisas för att täcka investeringskostnader för den databas i vilken identifieringen och registreringen av nötkreatur görs. Databasen skall vara i funktion . Den avgift som föreslås finansiera kostnader uppkomna under anslaget tas ut fr.o.m. . Regeringens överväganden Resultatinformation Fr.o.m. skall kostnaderna för driften belasta anslaget. Kostnaderna beräknas uppgå till . Finansiering av investeringar och drift sker genom att intäkterna från avgiften inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten. Avgiften beräknas ge full kostnadstäckning. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehovet med utgångspunkt anslagsnivå. Därav 1996 Utgift 772 Utgifts - progno s 966 1998 Förslag 978 1999 Beräkna t 1 007 2000 Beräkna t 1 037 Beloppen anges i tusental kronor. Statens utsädeskontroll är centralt organ för den statliga utsädeskontrollverksamheten med uppgift att verkställa certifiering m.m. av utsädesvaror. Denna verksamhet finansieras med avgifter. Statens utsädeskontroll utför också viss kvalitets- kontroll utanför certifieringssystemet. Denna och myndighetens internationella verksamhet är anslagsfinansierad. Det övergripande målet för Statens utsädeskontroll är att ett fullgott utsäde skall användas i landet. Syftet är bl.a. att få till stånd en minimerad användning av bekämpningsmedel för att på så sätt främja en effektiv växtodling i landet. Regeringens överväganden Resultatinformation Statens utsädeskontrolls årsredovisning visar att det ekonomiska resultatet av verksamheten under /96 inneburit en förbättring jämfört med /95. Ett tidigare balanserat underskott har vänts till ett balanserat överskott och den genomsnittliga likviditeten har förbättrats. Vad gäller den anslagsfinansierade verksamheten omfattade denna under /96 av den totala omsättningen. Detta var en nedgång från föregående år (4,). Den internationella verksamheten tar huvuddelen av anslaget i anspråk. Den avgiftsfinansierade verksamheten skall bedrivas med full kostnadstäckning. Det förbättrade resultatet beror enligt Statens utsädeskontroll på ökade marknadsandelar och till viss del på ökad certifiering av utsäde. Den totala kostnadstäckningsgraden ligger på . Budget för avgiftsbelagd verksamhet OFFENTLIG- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 27 636 26 348 1 288 104 varav 1996 18 475 17 351 1 124 106 Prognos 1997 19 100 18 820 280 101 Budget 1998 18 850 18 485 365 102 Beräknat 1999 18 850 Beräknat 2000 18 850 UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 3 301 3 350 -49 99 varav 1996 2 859 2 900 -41 99 Prognos 1997 3 230 3 100 130 104 Budget 1998 3 200 3 200 0 100 Beräknat 1999 3 200 Beräknat 2000 3 200 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har lämnat en revisionsberättelse med invändningar mot att Statens utsädeskontroll inte upprättat den sammanställning över väsentliga uppgifter som skall ingå i årsredovisningen. I övrigt bedömer RRV att årsredovisningen för /96 i allt väsentligt varit rättvisande. Myndigheten har kompletterat sin årsredovisning med nämnda sammanställning i enlighet med begäran i revisionsberättelsen. Regeringen vidtar därför ingen vidare åtgärd. Slutsatser Statens utsädeskontroll har framgångsrikt arbetat med att rationalisera och effektivisera sin verksamhet. Enligt regeringens bedömning finns ingen anledning att ändra inriktning på verksamheten. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . beräknas anslagsbehovet med utgångspunkt anslagsnivå. Anslag s- sparan de 934 Därav 1996 Utgift 664 Utgifts - progno s 1 300 1998 Förslag 1 349 1999 Beräkna t 1 383 2000 Beräkna t 1 424 Beloppen anges i tusental kronor. handlägger ärenden om växtförädlarrätt enligt växtförädlarrättslagen (1997:306) och är behörig myndighet i frågor som rör Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). fullgör vidare de uppgifter som får utföras av ett nationellt organ enligt rådets förordning (EG) nr 2100/94 om gemenskapens växtförädlarrätt. Nämnden handlägger också ärenden enligt utsädesförordningen (1993:1375) om intagning av växtsorter i sortlistan. Det övergripande målet för är att i fråga om växtförädlarrätt och godkännande för intagning i sortlistan erbjuda en kostnadseffektiv service. Regeringens överväganden Resultatinformation Växtsortnämndens verksamhet har /96 visat ett negativt resultat, . Nämnden har ett ackumulerat anslagssparande på . Det försämrade resultatet beror på att antalet ansökningar om växtförädlarrätt har minskat med minskade avgiftsinkomster som följd. Minskningen av antalet ansökningar beror på tillkomsten av EG:s växtförädlarrätt, som ger möjlighet till ett skydd som gäller i alla EU:s medlemsländer. Utvecklingen borde enligt nämnden till viss del kunna motverkas av att den svenska växtförädlarrätten kommer att omfatta hela växtriket och av att skyddstiden förlängs. Budget för avgiftsbelagd verksamhet I och med att sortlisteprövningen avgiftsbelagts finansieras nämndens hela verksamhet med avgifter. Av nämndens uppdragsgivare är andra än staten. Nämnden har övergått till bruttoredovisning och inlevererar avgiftsinkomsterna på statsbudgetens inkomstsida. Inkomsterna beräknas till ca . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har lämnat en revisionsberättelse utan invändning, vilket innebär att årsredovisning för /96 i allt väsentligt varit rättvisande. Slutsatser Enligt regeringens bedömning finns ingen anledning att ändra inriktning på verksamhet. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt anslagsnivå. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 58 980 Därav 1996 Utgift 11 327 Utgifts - progno s 46 700 1998 Förslag 26 246 1999 Beräkna t 26 925 2000 Beräkna t 27 627 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget disponeras av för att genom huvudsakligen försöks- och utvecklingsverksamhet styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av kemiska bekämpningsmedel, bevarande av biologisk mångfald och ökad andel ekologisk produktion. Likaså disponeras anslaget för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffekter. Anslagsbehållningarna som 2001 skall utnyttjas för försöks- och utvecklingsverksamhet avseende miljöförbättrande åtgärder är för perioden intecknad för flerårig verksamhet och kommer löpande att utnyttjas. Regeringens överväganden Resultatinformation För har anvisats , varav vardera för försöks- och utvecklingsverksamhet inom bekämpningsmedelsprogrammet och programmet för minskat växtnäringsläckage. avser försöks- och utvecklingsverksamhet samt marknadsstödjande åtgärder för ekologisk produktion. Utöver dessa ändamål avser funktionstest av lantbrukssprutor. och Kemikalieinspektionen har enligt regeringens uppdrag presenterat förslag till handlingsprogram för användning av bekämpningsmedel i jordbruks- och trädgårdsnäring 2001 (Statens jordbruksverks rapport 1996:2). har enligt regeringens uppdrag presenterat förslag till aktionsplan för ekologisk produktion med syfte att nå målsättningen att av landets åkerareal bör vara ekologiskt odlad (Statens jordbruksverks rapport 1996:3). har enligt regeringens uppdrag presenterat förslag till åtgärdsprogram för att reducera jordbrukets kvävebelastning (Statens naturvårdsverks rapport 4561). har på regeringens uppdrag presenterat förslag till uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffekter (Statens jordbruksverks rapport 1997:12). föreslår att anvisas . Regeringen anser att anslaget skall användas för att genomföra de föreslagna handlingsprogrammen vad avser försöks- och utvecklingsverksamhet m.m. innebär det således att försöks- och utvecklingsverksamhet inom bekämpningsmedelsprogrammet skall kunna omfatta åtgärder motsvarande . Försöks- och utvecklingsverksamhet inom programmet för minskat växtnäringsläckage skall förslagsvis kunna tillföras . Försöks- och utvecklingsverksamhet samt marknadsstödjande åtgärder inom området ekologisk produktion kan förslagvis uppgå till , varav högst avser marknadsstödjande åtgärder. Kostnader avseende marknadstödjande åtgärder bör initialt få belasta anslaget, men är det rimligt att marknadsaktörerna tar det fulla ansvaret för sådana åtgärder. Utöver dessa ändamål bör medel för funktionstester av lantbrukssprutor och för utvärdering och uppföljning av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffekter motsvarande högst och internationellt standardiseringsarbete kunna lämnas. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt anslagsnivå. Därav 1996 Utgift 3 818 Utgifts - progno s 2 629 1998 Förslag 2 629 1999 Beräkna t 2 629 2000 Beräkna t 2 629 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget belastas med kostnader för åtgärder mot växtskadegörare enligt växtskyddslagen (1972:318) samt för vissa förluster till följd av sådana åtgärder. Kostnaderna för beredskapsåtgärder mot karantänskadegörare betalas också från detta anslag, liksom kostnader för undersökningar av växtprover som av växtinspektion överlämnas för laboratoriemässig diagnostisering. Vidare har efter medlemskapet i EU tillkommit kostnader för verifiering av de svenska skyddade zonerna och marknadskontroll. Regeringens överväganden Resultatinformation EU har infört ett stödsystem på det fytosanitära området omfattande bl.a. ersättningar för förluster till följd av ingripande enligt växtskyddslagen. Stödsystemet, vilket är frivilligt för medlemsstaterna, är medfinansierat av EU . För att göra det möjligt att inom nuvarande anslagsram utnyttja stödet höjs anslagskrediten från till , vilket motsvarar en höjning av anslagskrediten från till . Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade. Därav 1996 Utgift 3 267 Utgifts - progno s 89 500 1998 Förslag 110 000 1999 Beräkna t 110 000 2000 Beräkna t 110 000 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget föreslås i tilläggsbudget i föreliggande budgetproposition minskas med . Under anslaget anvisas medel för de av tillämpade horisontella strukturstöden inom jordbruket. Dessa är investeringsstöd till lantbrukare, startstöd till yngre jordbrukare och stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter. Dessa stöd ingår i EG:s strukturstöd för mål 5a. Investeringsstöd till lantbrukare lämnas till fasta investeringar i jordbruks-, trädgårds- och renskötselföretag i de sju nordligaste länen. Stöd kan också lämnas till kombinationsverksamhet samt till miljö- och djurskyddsinvesteringar i hela landet. Stödet är medfinansierat av EG till (inom mål 6- området), och kan maximalt utgå med per företag i norra och i södra och . Startstöd till yngre jordbrukare är medfinansierat av EG till (inom mål 6-området), och kan utgå med högst till företagare under , inom lantbruk samt trädgårds- och renskötsel. Stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter regleras utanför mål 6-området av ett samlat programdokument föreslaget av och godkänt av och inom mål 6 i samlat programdokument för mål 6, åtgärd 1:3. Totalt förväntas stöd omfattande kunna beslutas 1999. Av stödkostnaderna finansierar . Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget avser följande beräknade poster: SVENSK FINANSIERI NG EG- FINANSIERI NG Totalt Investeringsstöd till lantbrukare 70 000 50 000 120 000 Startstöd till yngre lantbrukare 20 000 20 000 40 000 Stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukte r 20 000 55 000 75 000 Totalt 110 000 125 000 235 000 Beloppen anges i tusental kronor. Ett svenskt program för investeringsstöd till lantbrukare godkändes av kommissionen . Investeringar påbörjade fr.o.m. kan vara stödberättigade. Beslut om stöd började fattas . Genom att förhandlingarna med kommissionen gett en högre medfinansiering från EG- budgeten än vad som tidigare beräknats, har den nationella finansieringen kunnat minskas med , som den totala omfattningen av stödet är oförändrad (se tabell ovan). Beslut om startstöd till yngre jordbrukare innebär ett åtagande för en femårsperiod. Stödnivån bygger på bedömningen att ca 300 ansökningar om stöd kommer att beviljas . Den svenska finansieringen har kunnat minskas genom att kommissionen beslutat att retroaktivt medfinansiera utbetalningar och framåt för samtliga beslut om startstöd som fattats och som uppfyller . Vad gäller stödet till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter föreligger svårigheter att budgetera de årsvisa utbetalningarna av de beslutade stöden, då utbetalningarna sker först sedan stödmottagaren har genomfört hela eller delar av de stödbeviljade investeringarna. Anslaget höjdes tillfälligt , eftersom de för /96 avsatta medlen kunde betalas ut först då. En reducering av anslaget föreslås för åren 1998 och framåt då utbetalningarna bedöms ligga på en lägre nivå. Intresset för att söka stödet har varit mycket stort. ansökningsomgång, som omfattade projekt igångsatta , kom det in 490 ansökningar av vilka 230 projekt beviljades stöd. Stödbeloppen varierade mellan och . kommer stödet att utvärderas. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehovet vara oförändrat. Från EG-budgeten finansierat strukturstöd Därav 1996 Utgift 28 935 Utgifts - progno s 159 200 1998 Förslag 125 000 1999 Beräkna t 125 000 2000 Beräkna t 125 000 Beloppen anges i tusental kronor. Under anslaget anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av strukturstöden inom livsmedelssektorn; investeringsstöd till lantbrukare, startstöd till yngre jordbrukare och stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsbruksprodukter som redovisas under anslaget B 8 Strukturstöd inom livsmedelssektorn. Regeringens överväganden Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehovet vara oförändrat. Regionala stöd till jordbruket Därav 1996 Utgift 733 697 Utgifts - progno s 730 000 1998 Förslag 717 000 1999 Beräkna t 717 000 2000 Beräkna t 717 000 Beloppen anges i tusental kronor. Under anslaget anvisas medel för det av EG medfinansierade kompensationsbidraget till norra respektive samt det nationella stödet till jordbruket i norra . Anslaget fördes upp på statsbudgeten första gången /96. lämnades stöd under anslaget Stöd till jordbruk och livsmedelsindustrin i norra . Anslaget överskreds /96 med beroende på vissa problem vid övergången från det gamla stödet till det nya EG- anpassade systemet. Enligt prognosen för innevarande budgetår kommer anslaget att överskridas med ca . Överskridandet beror på att stödet för inte utbetalades helt utan även belastar innevarande år. Neddragningen på regionala stöd till jordbruket med som aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97: FiU 20, rskr. 1996/97:284) utgår. Anslagsbehovet beräknas till . Regeringens överväganden Resultatinformation Bestämmelser om de regionala stöden finns i förord- ningen (1995:1174) om kompensationsbidrag till jordbruk i bergsområden och mindre gynnade områden samt förordningen (1996:93) om nationellt stöd till jordbruket i norra . Kompensationsbidrag lämnas som areal- eller djurbidrag i de områden som fastställts som bergsområden eller mindre gynnade områden (s.k. LFA-områden). Ändringar i stödets nivå måste tillstyrkas av . Den nationella finansieringen av kompensationsbidraget beräknas uppgå till . Enligt anslutningsfördraget får lämna nationellt stöd för att upprätthålla produktionen i norra (stödområdena 1 3). Stöd kan lämnas för slaktsvin, suggor, getter, ägg, potatis, bär och grönsaker samt som pristillägg och transportstöd för mjölk. Stödet är beräknat utifrån förutsättningen att nivån före EU- medlemskapet skall kunna upprätthållas. Ändringar i stödets utformning och nivå måste beslutas av kommissionen. skall rapportera om stödets utfall till kommissionen. beslutade kommissionen på begäran, att det fr.o.m. är möjligt att ge nationellt stöd till mjölkproduktion utöver gårdskvot i stödområde 1 3. Stöd kan ges under förutsättning att produktionen inte överstiger gränserna i kommissionens beslut om stöd och att produktionen ryms inom den nationella kvoten. Stödet mjölkproduktion utöver gårdskvot har betalats ut . Regeringen föreslår att anslaget anpassas till beräknad förbrukning, vilket innebär en nedjustering med i förhållande till anslagsnivå. Detta innebär dock inte någon minskning av stödnivåerna. Regeringen har gett i uppdrag att göra en utvärdering av de regionala stöden till jordbruket. Utvärderingen pågår och skall kunna utgöra underlag för en bedömning av möjligheterna till och behovet av förändringar av stöden. Verket har lämnat en delrapport som omfattar en granskning av hur EG:s kriterier för att klassificera områden som mindre gynnade har tillämpats i . Regeringen behandlar denna översyn av klassificeringen. Slutsatser Regeringen föreslår således att totalt avsätts för regionala stöd till jordbruket. beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. De regionala stödens omfattning, finansiering och fördelning framgår av följande sammanställning, uttryckt i . Till detta redovisas EG:s finansiering av de regionala stöden, som anvisas under anslaget B 11 Från EG-budgeten finansierade regionala stöd till jordbruket. LFA-OMRÅDE SVENSK FNANSIERI NG EG- FINANSIERI NG Totalt Stödområde 1 3 exkl. mål 6 153 51 204 Mål 6 57 56 113 Summa 210 107 317 stödområde 4 5 189 63 252 Summa LFA 399 170 569 Nationellt stöd stödområde 1 3 318 - 318 Summa regionala stöd 717 170 887 Från EG-budgeten finansierade regionala stöd Därav 1996 Utgift 180 149 Utgifts - progno s 231 400 1998 Förslag 325 000 1999 Beräkna t 325 000 2000 Beräkna t 325 000 Beloppen anges i tusental kronor. Under anslaget anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av regionala stöd till jordbruket, dels kompensationsbidrag till norra respektive , dels övriga regionala stöd till den del de finansieras av . I regionala stöd innefattas övriga stöd till landsbygdsutveckling inom mål 5b, mål 6 och de s.k. gemenskapsinitiativen som delfinansieras av jordbruksfonden. Regeringens överväganden Resultatinformation Med hänvisning till vad som anförts under anslaget B 10 Regionala stöd till jordbruket, bör under detta anslag anvisas ett belopp motsvarande EG:s finansiering av regionala stöd till jordbruket. Av anslaget beräknas motsvara EG:s finansiering av kompensationsbidraget i norra respektive . Resterande del av anslaget, , beräknas motsvara återflödet från vad avser strukturfondsprogrammen för mål 5b och mål 6 samt de s.k. gemenskapsinitiativen. När det gäller gemenskapsinitiativen för gränsregionalt samarbete (INTERREG II) har en decentraliserad modell för beslutsfattande och finansieringsförvaltning tillämpats . Den innebär att beslut om finansiering av enskilda projekt fattas av ett gemensamt organ, en interregional beslutsgrupp. I de finsk/svenska programmen slås res- pektive lands EG-medel samman och förvaltas som en helhet för respektive program. Den finansiella förvaltningen av EG-medel sker på regional nivå av berörd länsstyrelse. Länsstyrelserna ansvarar direkt inför EG- kommissionen för användning av medlen, rapportering och bokföring samt den interna revisionen. För dessa program är inte längre fondansvarig myndighet. Slutsatser Regeringen bedömer således anslagsbehovet till vilket motsvarar EG:s finansiering av regionala stöd för . Av dessa är medfinansiering av kompensationsbidraget i norra respektive . Den återstående delen av anslaget består av återflödet från för finansiering av strukturfondsprogrammen för mål 5b och mål 6 samt de s.k. gemenskapsinitiativen vilka tillsammans beräknas till . beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. Kompletterande åtgärder inom jordbruket Därav 1996 Utgift 467 869 Utgifts - progno s 733 200 1998 Förslag 1 420 000 1999 Beräkna t 1 420 000 2000 Beräkna t 1 420 000 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget har därutöver minskats med i tilläggsbudget. Anslaget används för att finansiera de kompletterande åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken som är obligatoriska för som medlemsstat. Dessa är dels miljöåtgärder inom jordbruket som är utformade i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2078/92 av om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven, dels skogsbruksåtgärder inom jordbruket i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2080/92 av om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket. Hälften av kostnaderna för åtgärderna finansieras av EG. Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:118) en utökning av miljöersättningsprogrammet för jordbruket med varav 350 miljoner erhålls från EG. Förslaget om utformningen av det utökade programmet tillgodoser bl.a. önskemål om ett program för resurshushållande jordbruk (prop. 1994/95:75, bet. 1994/95:JoU7, rskr. 1994/95:126). Ökad medelstilldelning föreslås för utbildning, information och demonstrationsprojekt i kombination med en rad förenklingar och förbättringar i befintliga program. Regeringen har behandlat utökningen av miljöprogrammet i dess helhet i prop. 1997/98:2 om Hållbart fiske och jordbruk. Inom anslaget finansieras också ett nationellt anläggningsstöd för plantering av energiskog i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 1765/92 av om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår tyder på ett underutnyttjande på nästan . Anledningen är att utbetalningen av miljöersättning till flerårig vallodling för beräknas ske först . Det innebär att ersättningen för åtgärden för både kommer att utbetalas vilket förutsätter ett anslagssparande på . Resterande del av underutnyttjandet förklaras av att EG i efterhand ersatt för utbetalda medel till och landskapsvård enligt de tidigare ersättningsprogrammen för bevarande av odlingslandskapet. Detta minskar belastningen på anslaget och ökar belastningen i motsvarande mån på anslaget B 13.