prop · GL03113 · 1998-01-01 00:00:00 — Detta gör att det för den statliga uppföljningen och utvärderingen krävs uppgifter även utöver sådana som är av ren resultatkaraktär. Betydelsen av att registrera omvårdnad samt vård och behandling på individnivå har ökat i takt med att utvecklingen på datorom- rådet gett nya tekniska möjligheter till bearbetning av stora datamängder. Det finns klara fördelar med en individrelaterad äldreomsorgsstatistik. Man erhåller en bättre kvalitet och flexibilitet i redovisningen och möj- ligheter till analyser av ett helt annat slag än som är möjligt med de aggregerade uppgifterna. Genom övergång till en individbaserad statistik erhålles också en bättre anpassning till statistiken inom hälso- och sjuk- vården. Individbaserad statistik ger också ett helt annat underlag för forskning. Uppdrag avseende insamling av individbaserad statistik Mot bakgrund av det behov som finns av såväl statistik som data på indi- vidnivå som grund för uppföljning, utvärdering och forskning, bör Soci- alstyrelsen få i uppdrag att i samråd med , samt () utforma ett konkret förslag till hur informationsförsörjningsbehovet skulle kunna lösas. Ett flertal olika lösningar är tänkbara varför några alternativa ambitionsnivåer bör formuleras och kostnadsberäknas. Sär- skilt bör dock framhållas vikten av att kunna följa, analysera och bedöma äldreomsorgen och de resultat som insatserna utmynnar i. Förutsättning- arna för en individbaserad statistik och en uppbyggnad av ett centralt personregister bör därför övervägas. Nyttan av individbaserad statistik är framför allt att insatser kan relateras till personer att man får bättre mått på vårdkonsumtion som kan relateras till kost- nader att man får möjlighet till longitudinella studier och sambearbetningar med andra register att man får möjligheter till förbättrad kvalitet på statistiken. Några större praktiska eller tekniska hinder för att bygga upp ett cent- ralt individregister för äldreomsorgen bör inte finnas under förutsättning att de uppgifter som behöver insamlas om varje person också finns lagrade i kommunernas register. En viktig förutsättning för en individbaserad statistik är att den måste kunna beskrivas med enhetliga definitioner och begrepp. Samma sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller för centrala personregister som används för framställning av annan officiell statistik måste också kunna tillämpas på ett personregister som byggs upp för framställning av officiell äldreomsorgsstatistik. 7.7 Utveckling och förnyelse 7.7.1 Nya initiativ inom äldreområdet Regeringens bedömning: Särskilda stimulansbidrag om sammanlagt bör 2001 avsättas i budgetpropositionen för försöksverksamheter i kommuner och landsting som syftar till utveckling och nytänkande inom vård-, omsorgs- och serviceverksamheter för äldre personer. Medlen bör disponeras av regeringen. Regeringen avser att återkomma med förslag i budgetpropositionen för . Skälen för regeringens bedömning: har förändringstrycket inom äldreomsorgen varit mycket stort. Behovet av förändring har delvis uppkommit med anledning av försämrade kommu- nala finanser, men också andra faktorer har spelat in. Frågor om äldres rätt till en god vård och omsorg och ett ändamålsenligt boende, självbe- stämmande och integritet, möjligheter till inflytande i beslutsprocesser, sociala kontakter, tillgänglighet till samhällslivets utbud av kultur och service, m.m. har alltmer hamnat i förgrunden när förändringar har ge- nomförts inom vård och omsorg. Den demografiska utvecklingen med en ökning av antalet äldre och framför allt äldre-äldre personer i befolk- ningen har ytterligare påskyndat takten i förändringsarbetet. En stor del av de förändringar som genomförts inom äldreomsorgen inom bl.a. ovan angivna områden har direkt eller indi- rekt sin grund i beslut fattade av regering och riksdag. har re- former initierade av enskilda kommuner och landsting successivt ökat i omfattning. Denna utveckling har bl.a. skett som svar på ökade krav eller förändrade behov på lokal och regional nivå. Den nationella handlingsplanen skall ses som en långsiktig strategi för äldrepolitiken. Regeringen anser emellertid att det är angeläget att pro- grammet också kan fungera som ett stöd för enskilda kommuner och landsting i arbetet med att utveckla vård, omsorg och service för äldre. För att skapa bästa möjliga förutsättningar för lokalt och regionalt för- ändringsarbete föreslår regeringen att avsätts för olika försöksverksamheter inom kommuner och landsting i syfte att stimulera utveckling och nytänkande inom vård, omsorgs- och serviceverksamhet för äldre personer. Det är framför allt nya och annorlunda idéer som bör ges möjlighet att utvecklas och prövas i praktiken, men stimulansmedel bör även kunna utgå till för- söksverksamheter som innebär en vidareutveckling av redan befintlig verksamhet. Ett avgörande kriterium vid val av objekt för utveckling och tillämpning är att försöksverksamheten i fråga om den slår väl ut och därmed kan permanentas ger förutsättningar för verksamhetsutveckling över hela landet. Medlen bör ha ett brett användningsområde. Bl.a. bör medel kunna an- vändas för att utveckla och stimulera äldres delaktighet och inflytande över vård- och omsorg. Ett annat område där det finns behov av insatser gäller äldres möjligheter till aktiviteter och social samvaro, inte minst över generationsgränserna. Medlen bör även kunna användas för att pröva nya lösningar för att organisera kommunernas och landstingens tjänsteutbud. Även initiativ som tar fasta på att vidmakthålla hälsa och förebygga ohälsa bland äldre bör kunna understödjas. Medlen bör vidare kunna användas för att stimulera utvecklingen av IT- och telebaserade tjänster samt andra tjänster som underlättar äldres livsföring. Det av regeringen beslutade äldreprojektet kommer att ha en central roll när det gäller att fånga upp, utveckla och genomföra utveck- lingsidéer inom bl.a. de ovan angivna områdena. 7.7.2 Satsning på regionala äldrecentra och försöksområden Regeringens bedömning: Det är angeläget att stödja regional och lokal forsknings- och utvecklingsverksamhet inom äldreomsorgen. Två ansatser bedöms särskilt viktiga att pröva, dels en utveckling av försöksområden där vården och omsorgen noggrant följs upp, analyseras och vidareutvecklas från ett helhetsperspektiv, dels försöksverksamheter med inriktning på att utveckla vårdkvalitet och samverkan i det särskilda boendet. Uppbyggnad av försöksverk- samheter av dessa båda slag vid några olika regionala centra anser regeringen bör kunna vara möjliga att stödja inom ramen för de särskilda stimulansmedlen (avsnitt 7.7.1). Det bör därvid vara en förutsättning att motsvarande medel ställs till förfogande av engagerade kommuner och landsting eller via forskningsstiftelser m.m.. Skälen för regeringens bedömning: Regionala forskningscentra lokalt FoU-arbete Utöver den forskning som i utförs inom universitetsinstitutio- nerna bedrivs också forsknings- och utvecklingsverksamhet (FoU) vid ett antal regionala centra samt vid lokala utvecklingsenheter i flera kommuner. Stiftelsen , Forskningsråd och forsknings- och utvecklingsenhet är exempel på regionala FoU-organisationer som helt eller delvis arbetar inom äldreområdet. Också inom kommunerna förekommer ett omfattande utvecklingsar- bete som kan ses som en länk mellan forskning och praktik. Exempel på lokala utvecklingsenheter är stiftelsen och Utveckling (SOFU) i , i och FoU-byrån i . Liknande verksamheter finns i flera andra kommuner och en undersök- ning visar att omkring en tredjedel av kommuner bedriver nå- gon form av utvecklingsverksamhet inom äldreområdet. Mest förekom- mande är detta dock i de större kommunerna. Några kommuner har i lik- het med de ovan nämnda etablerat samverkan med universitet och hög- skolor. Denna omfattar bl.a. forskarutbildning av anställda i kommunen, anordnandet av seminarier och kurser samt forskningsuppdrag och ut- vecklingsarbete. liksom har egna kompetenta forskare anställda. Den regionala och lokala forsknings- och utvecklingsverksamheten inom äldreomsorgsområdet har stor betydelse för att främja hög kvalitet och effektivt resursutnyttjande. Ett brett förankrat forsknings- och ut- vecklingsarbete av detta slag är också en förutsättning för den kompe- tensutveckling som måste ske inom området. Regeringen bedömer det därför angeläget att på olika sätt stödja och stimulera denna verksamhet samt att verka för att den får en fruktbar inriktning. Två ansatser bedöms särskilt viktiga att pröva, dels en utveckling av försöksområden, där vården och omsorgen noggrant följs upp, analyseras och vidareutvecklas från ett helhetsperspektiv, samt dels försöksverksamheter med inriktning på att utveckla vårdkvalitet och samverkan i det särskilda boendet. I syfte att stödja uppbyggnaden av försöksverksamheter av dessa båda slag vid ett antal olika regionala centra anser regeringen att medel tillfälligt skall kunna anslås inom ramen för de särskilda stimulansmedlen (se avsnitt 7.7.1). En förutsättning bör därvid vara att motsvarande medel ställs till förfogande av engagerade kommuner och landsting eller via forskningsstiftelser m.m. Syfte och inriktning för respektive typ av försöksverksamhet beskrivs i det följande. Försöksområden för forskning och utveckling av äldreomsorgen från ett helhetsperspektiv Ett genomgående drag när det gäller det nuvarande läget inom forsk- ningen kring vården och omsorgen om de vårdbehövande äldre är bristen på resultat som beskriver sammanhang och helhet. Det mesta av den forskning som bedrivits belyser enbart avgränsade aspekter på äldreom- sorgssystemet. Möjligheterna är mycket begränsade när det gäller att med hjälp av denna information bevara frågor som gäller hur väl äldreomsorgen täcker behoven, hur den egentligen fungerar, hur resurserna används och vilket resultat insatserna ger. För att få en verklig insikt i äldreomsorgssystemets måluppfyllelse, funktionssätt, effektivitet och kvalitet krävs en mer systematisk ansats än den som traditionell äldreomsorgsforskning och analys av mängdstatistik erbjuder. Vad som behövs är en systematisk, longitudinell individbaserad insamling av uppgifter som fångar upp de äldres väg genom äldreomsorgssystemet som helhet i ett eller flera avgränsade områden. Med äldreomsorgssystemet avses då inte bara kommunens insatser i vanligt och särskilt boende utan också akutsjukvård, geriatrik och hemsjukvård, privata och frivilliga organisationers verksamhet och anhörigas insatser. Genom att kontinuerligt och långsiktigt arbeta inom väl avgränsade, fasta försöksområden skapas möjlighet att analysera effekter över tiden av den tillämpade vårdpolicyn och samspelet i vårdkedjorna mellan olika aktörer. Likaså kan vårdkvalitet och rehabiliteringseffekter utvärderas i ett longitudinellt perspektiv. Inom ramen för försöksområdet kan olika aspekter av omsorgen, såsom vården av dementa, läkemedelsförskrivning och nutrition eller samspelet med och stödet till anhöriga analyseras och utvecklas. Försöksområdena kan väljas så att olika systemlösningar kan prövas under varierade geografiska betingelser. I försöksområdet bör kontinuerligt insamlas en individbaserad statistik, som ger underlag för en dynamisk analys av äldreomsorgen som helhet. Registreringen förutsätter en definierad struktur och terminologi för att beskriva vårdinsatsen, vårdbehovet och vårdresultatet. Upprättandet av försöksområden kräver för det första några lämpliga och intresserade kommuner (eller kommundelar) som är beredda att medverka i en fördjupad informationsinsamling . Vi- dare krävs engagerade, kompetenta forskare med intresse, metodkunskap och förståelse för att arbeta med ett systemperspektiv samt sist men inte minst en långsiktig finansiering. Till den senare avser regeringen som framhållits ovan att bidra. När det gäller uppläggning och genomförande finns erfarenheter att hämta såväl nationellt (t.ex. , , ) som internationellt (t.ex. ). Försöksområdena bör knytas samman i ett nätverk och en central instans bör tillsammans med de lokala företrädarna svara för samordning samt uppföljning och spridning av forskningsresultat. Den samrådsgrupp kring äldreforskningen som diskuteras i avsnitt 7.6.1 bör diskutera formerna för ett sådant nätverk. Försöksverksamheter med inriktning på att utveckla vårdkvalitet och samverkan i det särskilda boendet Som framgått på flera ställen i denna proposition finns det ett stort behov av ny kunskap, nya arbetsmetoder, organisationsformer och en ökad professionalitet inom äldreomsorgen. Ett område, som har varit föremål för en del uppmärksamhet i detta sammanhang, är det särskilda boendet. Upprättandet av regionala kompetenscentra, som har sin verksamhetsbas i olika former av särskilt boende, kan innebära en viktig stimulans för kvalitetsutvecklingen genom att ge nationella förebilder, bidra till ny kunskap och sprida rön och resultat till en vidare krets. Verksamheten kan bedrivas inom flera olika högt prioriterade forskningsområden och för flera målgrupper. Varje regionalt centrum kan här välja sin egen profil. Tonvikten kan läggas både på områden inom medicinsk omvårdnad och social och personlig omsorg. Tänkbara forskningsområden är studiet av alternativa vårdmodeller och boendeformer samt formerna för samverkan i vårdkedjan. Andra angelägna områden är utvecklingen av metoder för arbetsledning och i praktiskt vård- och omsorgsarbete, bemötande och förhållningssätt i vård och omsorgsarbete, demensvård, sårvård, nutritionsbehandling, tandvård och rehabilitering. Vårdens förutsättningar för att stödja äldres autonomi och integritet och en etiskt värdig behandling vid livets slut bör också ägnas särskild uppmärksamhet. Det är också viktigt att se det särskilda boendet i sitt vidare samman- hang, såsom sambandet med dagverksamhet, hemtjänst och hemsjukvård i det ordinära boendet liksom samspelet med akutsjukhuset och geriatri- ken när det gäller utredning och rehabilitering. Man kan här också över- väga att kombinera den vidare försöksområdesansatsen som beskrivits i föregående avsnitt med de mer avgränsade och fördjupade studierna av det särskilda boendet. På samma sätt som när det gäller försöksområdena bör de regionala kompetenscentra arbeta tillsammans i ett nätverk med en central samordning av uppföljning och spridning av forskningsresultat. Hur ett sådant nätverk bör organiseras och stödjas bör lösas i samförstånd i den samrådsgrupp kring äldreforskningen som diskuteras i avsnitt 7.6.1. 7.7.3 Satsning på telefonjourer Regeringens bedömning: En telefonjour riktad till äldre och deras anhöriga inrättas. Verksamhetens syfte är att på ett lättillgängligt sätt erbjuda möjlighet till information om vård och omsorg för äldre, om den enskildes rättigheter, om frågor rörande hälsa och sjukdomar samt ge möjlighet till kontakt med pensionärs-, anhörig- och patientorganisationer. Verksamheten bör bedrivas av pensionärsorganisationerna och fi- nansieras inom ramen för de särskilda stimulansmedlen. (avsnitt 7.7.1) Skälen för regeringens bedömning: Vård och omsorg skall ge trygghet, bland annat genom att hålla en god kvalitet och hög tillgänglighet. Ur den enskildes perspektiv kan det dock vara svårt att ha en överblick av den rad olika former av stöd, service och omsorg som samhället tillhandahåller. Den som inte vet vart man skall vända sig har svårt att få den hjälp man har rätt till. Ofta är det anhöriga som oroar sig över åldriga släktingar. Särskilt i de fall den anhörige bor på annan ort kan det vara svårt att komma i kontakt med rätt instans. Oron kan också bero på funderingar kring en gammal släktings hälsa i allmänhet eller en specifik sjukdom. Äldre som själva vårdar sin make gör stora insatser men får i många fall otillräckligt stöd. Vården kan helt enkelt vara så tidskrävande att de egna sociala kontakterna blir lidande. En ökad möjlighet att komma i kontakt med pensionärsorganisationer eller anhörigföreningar där man kan möta andra människor i liknande situation kan vara mycket värdefull. Regeringen anser att en telefonjour kan bidra till väsentligt förbättrad information till äldre och deras anhöriga. Jouren kan genom användande av ett 020-nummer bli tillgänglig över hela landet. Målsättningen är att de som ringer skall kunna få information om vart man kan vända sig för att få upplysningar om sjukdomar och hälsofrågor, var man klagar på brister och missförhållanden samt hur man får kontakt med anhörigföre- ningar, pensionärs- och patientorganisationer m.m. Verksamheten bör kunna ske i pensionärsorganisationernas regi. Deras oberoende ställning i förhållande till huvudmännen för sjukvård och äldreomsorg är en tillgång i sammanhanget. På pensionärsorganisationernas initiativ kommer frågan om telefonjourer att vidareutvecklas inom äldreprojektet. Verksamheten bör bedrivas i första hand äldreprojektet pågår och täcks då genom de särskilda stimulansmedel som föreslås i denna proposition. (avsnitt 7.7.1) 7.7.4 Informationsteknologi för äldre Regeringens bedömning: IT-program för funktionshindrade och äldre utgör en viktig grund för det fortsatta arbetet med IT-frågorna för dessa grupper. Regeringen avser att aktivt medverka till genomförandet av programmet. Skälen för regeringens bedömning: Informationstekniken spelar en allt viktigare roll i samhället även för äldre människor. Det gäl- ler inte bara TV, radio och telefon. I allt högre utsträckning nyttjar äldre personer bl.a. bärbara telefoner samt olika säkerhets- och trygghets- system i bostaden. Även bildtelefonin har fått successivt ökad betydelse. Inom vård och omsorg finns hjälpmedel som kompenserar för olika funktionsnedsättningar. Som exempel kan nämnas förstorande TV-system, datoriserade rehabiliteringsprogram och tidshjälpmedel för personer med demenssjukdomar. har en snabb utveck- ling skett bl.a. av personliga trygghetslarm som kan användas i allt fler situationer. För att fullt ut kunna tillvarata de möjligheter som IT-utvecklingen medför för äldre människor krävs att ny kunskap kontinuerligt kan över- föras till såväl brukarna som olika personalgrupper inom vård- och om- sorgssektorn. Som ett exempel på initiativ som tagits för att sprida kun- skap om användningen av datorer och särskilt Internet bland äldre vuxna kan nämnas föreningen . initierade regering- ens bildandet av denna förening. SeniorNet förmedlar kunskap och underlättar seniorernas möte med informationssamhället genom att ordna både "fysiska" och elektroniska mötesplatser, i form av lokala klubbar och en egen hemsida. Det är föreningens uttalade ambition att skapa ett genuint virtuellt samhälle på Internet (http:{{). är SeniorNet ett nätverk av 16 klubbar och flera är under uppbyggnad. Medlemsantalet är över 600 och antalet intresseanmälda dubbelt så stort. Antalet intresseanmälda är dubbelt så stort. Föreningen samarbetar med studieförbund, pensionärsföreningar, och andra organisationer, företag och myndigheter. beslutade regeringen att avsätta sammanlagt 60 mil- joner kronor för utvecklingsarbete och försöks- verksamheter inom området teknik för äldre. Ytterligare försöksverk- samheter med denna inriktning kan behöva utvecklas. Ett annat initiativ för att utveckla IT-användningen till fördel för äldre personer är programmet IT inom hälso- och sjukvården där landstingen och är finansiärer. Programmet syftar bl.a. till att samordna idéer avseende FoU inom hälso- och sjukvården samt utveckla och införa IT-system som medför högre vårdkvalitet och bättre effektivitet. Som exempel på konkreta projekt som initierats inom ramen för projektet kan nämnas utveckling av teknik för distanskonsultation och övervakning, samt datoriserad patientjournal- och remisshantering. För att få en överblick av utvecklingen inom området IT för äldre och ett underlag för beslut om åtgärder inom vård och omsorgsområdet där IT utgör ett centralt inslag har regeringen uppdragit åt att utarbeta ett IT-program med inriktning mot äldre och funktionshindrade personer. Uppdraget har avrapporterats till rege- ringen. Det program som institutet redovisar innehåller ett flertal förslag till åtgärder som har betydelse för äldre personer. Bl.a. föreslår institutet att utbildningssatsningar och försöksverksamheter skall initieras för att stimulera brukarnas användning av IT. Vidare föreslås ett samordnat FoU-initiativ för långsiktig kunskapsuppbyggnad samt ett tillämpningsprogram för utvecklings- och förnyelseprojekt där IT kan prövas i praktiken i samverkan mellan olika aktörer. Dessa och andra förslag som redovisat inom ramen för sitt uppdrag bereds inom . Regeringen kommer att redovisa på vilka sätt myndigheter, organisationer och andra berörda aktörer kommer att medverka i genomförandet av programmet. 7.8 Ökad livskvalitet för anhöriga och äldre 7.9 Nytt stöd till anhöriga Regeringens bedömning: Ett särskilt stimulansbidrag bör anvisas i budgetpropositionen för och framåt med . Bidraget bör avse sådana insatser för anhöriga som kommunen vill genomföra i samverkan med de anhöriga och med fri- villiga organisationer. bör utvärdera och följa upp in- satserna. Skälen för regeringens bedömning: Anhörigas roll och betydelse som vårdgivare till äldre och handikappade är väl dokumenterad och erkänd. Den omsorg som utförs av familj och andra närstående är mycket omfattande och har sannolikt ökat i betydelse . Behovet av att få stöd och hjälp från samhället har på olika sätt uppmärk- sammats. De anhörigas synpunkter på kvaliteten i vården och omsorgen har också blivit mer uppmärksammade och i ökad omfattning organiserar sig de anhöriga för att påverka vården och omsorgen. Regeringen vill framhålla att de anhörigas situation och behov kan se olika ut och att detta måste beaktas när samhället utformar sina stödinsatser. De anhöriga utnyttjas i större utsträckning när den enskilde bor kvar i hemmet jämfört med kan gälla då den enskilde bor i särskilt boende. Gemensamt är behoven av respekt för de anhörigas kunskap och erfarenheter och möjligheter till avlösning. Viktigt är också att tydlig information ges från och att de anhöriga får vara delaktiga vid planering, genomförande och utvärdering av olika insatser. Som framgår av propositionen Ändring i socialtjänstlagen (prop.1996/97: 124) tycks anhörigas del i vård och omsorg fortfarande vara en omsorg som sker i det tysta med ett vårdansvar som är ensamt och psykiskt påfrestande. Det finns anhöriga som sva- rar för omsorgsinsatser av ett slag som ligger nära gränsen för vad de förmår. I syfte att synliggöra de anhörigas situation infördes vid årsskif- tet 1997/98 en ny bestämmelse i socialtjänstlagen som avser att markera ansvar för att genom stöd och avlösning underlätta för närstående som vårdar långvarigt sjuka, äldre och människor med funktionshinder. För att stimulera utvecklingen av formerna för anhörigstödet fick regeringens uppdrag att fördela till projekt som kan bidra till att utveckla metoder och former för stöd till anhöriga. Medlen skall också kunna användas till uppföljnings-, informations- och utbildningsinsatser. Uppdraget skall redovisas till . De studier som gjorts av det stöd kommunerna ger för att un- derlätta för de anhöriga visar att många kommuner erbjuder olika former av hjälp men att stödet sammantaget är svagt utvecklat i kommunerna och att de anhöriga inte alltid får den hjälp som de behöver. Regeringen anser mot denna bakgrund att det finns behov av ytterligare utveck- lingsinsatser som kan stimulera kommunerna till ökad kreativitet när det gäller former för stöd till anhöriga. Mot bakgrund av ovanstående avser regeringen att i budgetpropositionen för föreslå särskilda stimulansmedel i syfte att utveckla stödet till de anhöriga. Målsättningen är att stödja och underlätta samt på olika sätt bidra till en ökad livskvalitet för familj och andra närstående. Utgångspunkten för stödet är att hjälpa och stödja anhöriga för att förhindra att dessa drabbas av fysisk eller psykisk ohälsa.