prop · GL031D14 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens överväganden Resultatinformation Totalt har bidrag beviljats till 545 FoU-projekt inom områdena arbetsmiljö, arbetsorganisation arbetsmarknad och programövergripande projekt. Största antalet beviljade projekt finns inom området arbetsmiljö, vilket också svarar för merparten av beviljade medel. har dock en omprioritering påbörjats. I allt större utsträckning beviljas medel till områdena arbetsorganisation och arbetsmarknad. Universitet och högskolor är största mottagare av bidrag från rådet. Rådet samarbetar aktivt med övriga finansiärer av forskning. Rådet lägger en ökad vikt vid internationaliseringen av FoU-arbetet. Internationell bevakning sker också på uppdrag av rådet genom . För att främja en långsiktig kunskapsuppbyggnad inom arbetslivsområdet stöder rådet fyra större s.k. centrumbildningar. Tre av dessa centrumbildningar bedriver tvärvetenskaplig forsknings- och utvecklingsverksamhet inom områdena arbetsorganisation och förändringsarbete. Dessutom stöder rådet verksamheten vid in Leadership vid i . Inom ramen för rådets arbetsmarknadsprogram startade under ett nytt bidragsområde för stöd till forskning kring tillkomsten av nya jobb. Området kommer att behandla frågor om entreprenörskap, företagsutveckling och internationella faktorer som påverkar jobbskapande och arbetslivsutveckling. Beställningsbemyndiganden Miljoner kronor, löpande priser Utnyttjat bemyndigande /96 (gällande ). I beloppet ingår även redan beslutade medel från arbetsmiljöfonden. 210 Anvisat bemyndigande (gällande ) - varav intecknat t.o.m. 97063 160 28 Begärt bemyndigande (gällande har ett bemyndigande att besluta om medel för bidrag och uppdrag för budgetåren 1998-2001 inom en total ram om högst . har rådet, inklusive gjorda reservationer, intecknat av denna ram. Beloppet kommer med säkerhet att öka eftersom flertalet av beslut avseende perioden fattas . Regeringen föreslår att för budgetåren 1999-2002 bemyndigas att besluta om medel för bidrag och uppdrag inom en total ram om högst . Slutsatser Regeringen stödjer rådets pågående omprioriteringar av FoU-medel, där en ökad andel av medlen skall avse FoU inom områdena arbetsorganisation och arbetsmarknad. Regeringen föreslår att anvisar för . För budgetåren 1999 och 2000 beräknas utgifterna till respektive . B 6 Bidrag till -3 Därav 1996 Utgifts - progno s 4 424 419 1998 Förslag 4 356 419 1999 Beräkna t 4 262 419 2000 Beräkna t 4 262 419 1. 2. Beloppen anges i tusental kronor Aktiebolags uppgift är att anordna, leda och samordna verksamhet som bedrivs inom koncernen för att ge meningsfullt och utvecklande arbete åt arbetshandikappade där behoven finns (prop. 1991/92:91, bet. 1991/92:AU16, rskr. 1991/92:249). De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till kostnader för anordnande och drift av verksamheten med att ge arbete åt arbetshandikappade, som anvisats arbete hos och hos andra huvudmän som anordnar arbete åt arbetshandikappade med bidrag från . Utgifterna på anslaget styrs av politiska beslut om det statliga bidraget till verksamheten. Besluten är grundade på vissa krav som statsmakterna ställer på verksamheten. Företagsgruppens inkomster och utgifter utöver vad som kan relateras till ifrågavarande anslag styrs av konjunkturella och marknadsmässiga förhållanden, som påverkar efterfrågan på de varor och tjänster som produceras inom företagsgruppen. De krav som statsmakterna ställer på för innevarande budgetår är följande. skall erbjuda en minsta sysselsättningsvolym för arbetshandikappade anställda om under budgetåret, Rekryteringen skall till ske från de s.k. prioriterade grupperna, dvs. utvecklingsstörda, psykiskt sjuka och flerhandikappade, enligt de definitioner som AMS och har enats om. Andelen övergångar för arbetshandikappade anställda från företagsgruppen till arbete på den reguljära arbetsmarknaden skall uppgå till (brutto) på årsbasis av det totala antalet arbetshandikappade anställda. skall redovisa hur många av dem som övergått till annat arbete , som har återgått till arbete hos efter en tolvmånadersperiod. Vidare skall redovisa hur stor andel av övergångarna som skett med hjälp av lönebidrag från AMV. Verksamheten skall bedrivs med ökad effektivitet och ett bättre resursutnyttjande inom koncernen och med inriktning på att en successiv neddtrappning av statens ersättning kan ske. Regeringens överväganden Resultatbedömning Statens merkostnadsersättning till för /96 uppgick till (omräknat till en tolvmånadersperiod). har i sin årsredovisning angett merkostnadsersättningen till , främst på grund av annan periodisering. Koncernens övriga rörelseintäkter uppgick till . Lönekostnaden för de arbetshandikappade anställda var . Övriga rörelsekostnader uppgick till . rörelseresultat innebar ett underskott på efter skatt. Antalet anställda med arbetshandikapp uppgick till drygt 27 500, vilket var en minskning med nästan 1 500 jämfört med . Andelen kvinnor var . Antalet arbetstimmar uppgick till 34,4 miljoner, vilket väl överstiger statsmakternas krav på en minsta sysselsättningsvolym på . En fortsatt minskning av sjukfrånvaron har lett till att antalet arbetstimmar blivit ungefär oförändrat jämfört med året innan, trots att antalet anställda minskat. Antalet arbetshandikappade anställda som gick över till arbete på den reguljära arbetsmarknaden minskade kraftigt . lämnade 776 arbetshandikappade anställda för annat arbete, vilket var 525 färre än . Orsaken till minskningen är framför allt en kärvare arbetsmarknad och att det inte funnits tillgång till lönebidrag i tillräcklig omfattning. av övergångarna skedde med hjälp av lönebidrag, vilket är en betydande minskning jämfört med , då av dem som gick till annat arbete fick anställningar med lönebidrag. Av personalberättelse för framgår att kvinnorna var underrepresenterade bland dem som övergick till annat arbete. De svarade för av övergångarna. resultat vad gäller övergångar till arbete utanför innebär att inte nått statsmakternas krav på att skall gå till annat arbete på årsbasis, eftersom uppnåddes. Regeringen bedömer dock att resultatet ändå får anses nöjaktigt med tanke på de problem som funnits med bl.a. lönebidragen, som regeringen redovisat ekonomiska vårproposition (1996/97:150), avsnittet 6.11 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, anslaget A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Vidare har regeringen noterat att AMS och nu har undertecknat ett dokument om samverkan mellan om gemensam planering, ömsesidigt informationsutbyte, rekrytering, övergångar m.m. En förbättrad samverkan centralt, regionalt och lokalt, bör kunna ge ökade förutsättningar bl.a. för övergångar från till annat arbete. av nyrekryteringen gällde personer tillhörande de s.k. prioriterade grupperna, vilket innebär en klart högre andel än vad statsmakterna kräver. Statens bidrag till har minskat under en följd av år och kraven på resultat har ytterligare skärpts . Detta har lett till att nödvändiga strukturella och organisatoriska förändringar och effektiviseringar nu genomförs i en snabbare takt. genomfördes stora förändringar i företagsstrukturen. Antalet regionala dotterbolag minskade från 17 till 15. Två affärsbolag och ett säljbolag avvecklades. Enligt den resultaträkning för som har lämnat blev periodens resultat ett underskott på efter finansnetto och före skatt. Antalet anställda med arbetshandikapp uppgick till 26 864 , vilket var 1 597 personer färre än vid föregående halvårsskifte. På årsbasis är det ändå ca 800 fler än vad angett som minsta sysselsättningsvolym. Statsmakternas krav beträffande övergångar till annat arbete respektive rekrytering av prioriterade grupper har mer än väl uppfyllts. Slutsatser bör fortsätta sitt arbete med att effektivisera verksamheten och förbättra rörelseresultaten. Regeringen anser att kravet på lägsta sysselsättningsvolym bör vara oförändrat minst . av rekryteringen bör också fortsättningsvis avse personer med utvecklingsstörning, psykisk sjukdom eller flerhandikapp enligt de kriterier som AMS och kommit överens om. Likaså bör kravet på övergångar (brutto) kvarstå. har i anslutning till sin årsredovisning för också lämnat en personalberättelse med bl.a. uppgifter om personalutbildning, utvecklingssamtal, kostnader för anpassningsåtgärder m.m. Regeringen förutsätter att vidareutvecklar dessa redovisningar . Det är exempelvis värdefullt att de merkostnader, som föranleds av att koncernen sysselsätter personer med arbetshandikapp, blir ytterligare belysta. Regeringen noterar med tillfredsställelse att i sin årsredovisning särskilt har tagit upp frågor om yttre miljö och arbetsmiljö samt jämställdhetsfrågor. Regeringen anser att i sin årsredovisning bör rapportera inriktningen på och omfattningen av ett systematiserat miljöarbete inom koncernen, bedrivet med tydliga riktlinjer och mål i bl.a. centrala styrdokument, klargjorda ansvarsförhållanden och rutiner för uppföljning. Vidare bör resultaten av arbetet för ökad jämställdhet i företagen inom koncernen redovisas . Regeringen avser att ta upp dessa frågor i samband med att avtal träffas med om verksamheten . Medelsberäkning I sin koncernplanering för räknar med en faktureringstillväxt på år , vilket kan jämföras 1994-1995 med en årlig faktureringsökning på . I budgetpropositionen för beräknades för ett belopp på 4 , vilket innebar en besparing med jämfört med . beslutade emellertid (bet. 1996/97:AU1, rskr 1996/97:102) att besparingen skulle flyttas fram . Regeringen har genom omprioriteringar inom utgiftsområdet finansierat den uppskjutna besparingen och föreslår för ett anslag på 4 . För budgetåren 1999 och 2000 beräknas . Utgifts - progno s 23 7102) 1998 Förslag 9 514 1999 Beräkna t 7 538 2000 Beräkna t 4 365 Beloppen anges i tusental kronor 2. Regeringen föreslår i tilläggsbudgeten att anslaget tillförs 1997. De utgifter som belastar anslaget är avvecklingen av outhyrda lokaler, gällande de kontrakt som övertogs av från myndigheten . Vad avser avvecklingskostnader skall, enligt ramavtalet som skrevs då bolaget bildades mellan staten och , staten stå för 2/3 delar av hyreskostnaderna. Amu-Gruppen bedriver arbetsmarknadsutbildning med tyngdpunkt på yrkesinriktad utbildning och är ett av svenska staten helägt bolag. Koncernen bildades och tog fr.o.m. över den verksamhet som tidigare bedrevs inom myndigheten (prop. 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6, rskr. 1992/93:175). Koncernen är etablerad på ca 130 orter i . Verksamheten var organiserad i ett moderbolag, nio regionala dotterbolag uppdelade i 35 lokala marknadsområden och ett bolag, , med inriktning på stöd till och utbildning av personer med funktionshinder. I ägardirektivet sägs bl.a. att AmuGruppens verksamhet bör anpassas till att omfattningen av den upphandlade arbetsmarknadsutbildningen minskas samt till att behovet av arbetsmarknadsutbildning kan variera över tiden. Regeringens överväganden Resultatbedömning har det skett stora förändringar inom arbetsmarknadspolitiken, vilket i grunden ändrat förutsättningarna för AmuGruppen AB:s vidare utveckling. är mycket starkt beroende av omfattningen på den arbetsmarknadsutbildning som upphandlas av (). Mellan 80 - av bolagets intäkter kommer direkt och indirekt från AMV. Ett omfattande förändringsarbete påbörjades för att anpassa omfattningen på verksamheten till den minskade efterfrågan på arbetsmarknadsutbildning. Utifrån budgetpropositionen för bedömde AMS att en omfattande nedskärning av arbetsmarknadsutbildningen måste göras. Denna information nådde bolaget . Konsekvensanalyser visade att bolagets situation var kritisk. Det kunde konstateras att redan vidtagna åtgärder ej var tillräckliga. Redan höga kostnader i kombination med drastiskt sjunkande intäkter skulle leda till akuta likviditetsproblem. Styrelsen beslutade att upprätta kontrollbalansräkning. Efter beslut i (prop. 1996/97:55, bet. 1996/97:AU6, rskr. 1996/97:108) bemyndigades regeringen att inom en ram om besluta om kapitaltillskott eller att vidta andra åtgärder i syfte att stärka den finansiella basen i . Regeringen återkom till med en skrivelse angående AmuGruppen AB:s framtida verksamhet. Regeringens bedömning var att skall kvarstå som ett av staten helägt bolag och att bolaget även fortsättningsvis skall drivas i form av en sammanhållen koncern. Något ytterligare ägartillskott bedömdes inte nödvändigt. Regeringen förutsatte dock att kraftfulla åtgärder vidtas för att bättre anpassa verksamheten till en minskad omfattning av den upphandlade arbetsmarknadsutbildningen och att verksamheten organiseras så att en ökad flexibilitet och därmed minskad affärsrisk uppnås (skr 1996/97:95, bet. 1996/97:AU10, rskr 1996/97:189). I samband med den ordinarie bolagsstämman för redovisade ägaren sin syn på verksamheten och ägarens krav på ekonomiskt resultat i ett s.k. ägardirektiv. I och med kapitaltillskottet om är nu aktiekapitalet åter intakt. De totala intäkterna för koncernen uppgick under räkenskapsåret till . Försäljning av arbetsmarknadsutbidning uppgick till av den totala försäljningen. Omstruktureringskostnader avseende samtliga dotterbolag har belastat årets resultat med avseende övertalig personal och outnyttjade lokalytor. Koncernens resultat efter avskrivningar enligt plan uppgick till -. Efter finansiella poster uppgår resultatet till - och nettoresultatet efter kapitaltillskott och efter skatt till . Koncernens avkastning på operativt kapital, sysselsatt kapital och på eget kapital var negativt efter skatt. Koncernens soliditet uppgick per balansdagen till . bytte AmuGruppen organisationsform. Verksamheten i de regionala dotterbolagen överförs till moderbolaget . Verksamheten delades in i fyra olika affärsområden. Indelningen i affärsområden är anpassad till kundernas efterfrågan på kompetensutvecklingstjänster. Medeltalet anställda var ca 4 700 personer och var vid utgången av 1996 ca 3 300. minskades personalstyrkan med ca 1000 personer. Den nya organisationen och den påbörjade minskningen av antalet anställda är ett led i att anpassa AmuGruppen AB:s verksamhet till efterfrågan på arbetsmarknadsutbildning och att öka produktiviteten i dessa delar som verksamheten utvecklas inom andra delar i syfte att öka flexibiliteten och minska affärsriskerna. Den omfattande och snabba personalminskningen ställer stora krav på organisationen och hanteringen av den personal som blir övertalig. Ett nytt verksamhetsområde med inriktning mot personaluthyrning är under utveckling. Etableringen ingår i AmuGruppen för att tillgodose ägarens krav på kvalitet och långsiktigt skapa överlevnadskraft och därigenom minska affärsriskerna. Ett syfte med personaluthyrning är att underlätta för den friställda personalens återinträde på arbetsmarknaden, som en ökad flexibilitet kan uppnås i utbildningsverksamheten. Uthyrning kommer företrädesvis i fråga för övertalig personal. Med hänsyn till andra aktörer och konkurrensneutraliteten är det lämpligt att personaluthyrningsverksamheten, i enlighet med bolagets planering, bedrivs i ett fristående dotterbolag med ett eget aktiekapital och ett eget resultatansvar. Om verksamheten inte bär sig ekonomiskt bör den avvecklas. Avveckling av som beredskapsmyndighet föreslår att AmuGruppen AB:s beredskapsuppgifter inom totalförsvaret upphör fr.o.m. . I enlighet med regeringens proposition (1992/93:152) samt regeringsbeslut har genom avtal uppgifter inom funktionen Arbetskraft motsvarande vad som föreskrivs för beredskapsmyndigheter. Vid en revidering av avtalet konstaterades att inte längre har egna resurser för att genomföra utbildningar som kan bli aktuella vid höjd beredskap, t.ex. förare av tunga fordon, utbildningar inom livsmedelstekniska området m.m. Upphandlingen av dessa utbildningar får således göras från andra utbildningsanordnare, vilket inte gör det meningsfullt för att fortsätta att vara beredskapsmyndighet. Regeringen föreslår med anledning av detta att inte längre skall ha dessa beredskapuppgifter inom totalförsvaret fr.o.m. . Slutsatser Det är regeringens bedömning att det påbörjade omstruktureringsarbetet och de förändringar som genomförts av verksamhetens organisation bör leda till en ökad kvalitet i arbetsmarknadsutbildningen liksom till en ökad flexibilitet och därmed minskad affärsrisk. Regeringen avser att noga följa utvecklingen av . Regeringen föreslår för . 1 Anslag s- sparan de 1 420 Därav 1996 Utgifts - progno s 16 000 1998 Förslag 15 849 1999 Beräkna t 16 349 2000 Beräkna t 16 865 Beloppen anges i tusental kronor Arbetsdomstolen prövar mål rörande kollektivavtal och andra arbetstvister enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. För domstolen gäller förordningen (1988:1137) med instruktion för Arbetsdomstolen (AD). Arbetsdomstolen är en specialinstans som prövar arbetsrättsliga tvister, d v s tvister som rör förhållandet mellan arbetstagare och arbetsgivare. Vid domstolen avgörs A- och B-mål. A-mål är de arbetsrättsliga tvister där domstolen är första och sista instans och B-mål är sådana mål som avser överklagande av arbetstvister som prövats i tingsrätt. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar att Arbetsdomstolen inte förbrukade hela anslaget. Anledningen till detta var tillfälligt lägre personalkostnader. Det totala anslagssparandet var av vilket härrör från /95. Utfallsprognosen för tyder på att Arbetsdomstolen förbrukar anslaget men inte utnyttjar hela sitt anslagssparande. Regeringens överväganden Resultatbedömning De övergripande målen för Arbetsdomstolen är att snabbt och effektivt, samt med iakttagande av höga krav på rättssäkerhet, avgöra arbetstvister som förs till domstolen samt leda rättsutvecklingen och främja en enhetlig rättstillämpning. Arbetsdomstolens verksamhetsmål för /96 var att fortsätta att minska handläggningstiderna samt att eftersträva en målbalans på högst 150-200 mål. Årsredovisningen för /96 visar att den genomsnittliga handläggningstiden för det totala antalet avgjorda mål (här ingår även mål som har avskrivits) är i det närmaste oförändrad, för A-mål och för B-mål. Genomsnittlig handläggningstid för mål som avgjorts efter dom eller särskilt beslut har ökat med en månad för både A- och B-mål. För dessa typer av mål eftersträvar AD en genomsnittlig handläggningstid för A-mål och för B-mål. Handläggningen styrs inte bara av processuella regler utan också av parternas krav och önskemål, vilket påverkar handläggningstiden. Antalet inkomna mål har legat på en stabilt hög nivå, kring 440 mål . Tendensen är att måltillströmningen blir högre . Målbalansen har legat stabilt kring 250 mål. Av de redovisade resultaten framgår att domstolen har haft svårigheter att uppnå verksamhetsmålen. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Slutsatser De övergripande målen för Arbetsdomstolen bör ligga fast under . Även verksamhetsmålen med kortare handläggningstider samt lägre målbalans bör kvarstå. Regeringen föreslår att anvisar för . Anslaget har beräknats med hänsyn till en besparing på utgiftsområdet på sammanlagt . För budgetåren 1999 och 2000 beräknas utgifterna till respektive . B 9 Statens förlikningsmanna- expedition Utgifts - progno s 2 317 1998 Förslag 2 339 1999 Beräkna t 2 429 2000 Beräkna t 2 507 Beloppen anges i tusental kronor Statens förlikningsmannaexpedition är central myndighet för det statliga förlikningsväsendet. Myndigheten förordnar förlikningsmän vid medlingar i arbetstvister mellan arbetsgivare och arbetstagare enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Förfarandet regleras i förordningen (1976:826) om medling i arbetstvister. Expeditionen ansvarar vidare för statistiken över arbetsinställelser i riket. För förlikningsmannaexpeditionen gäller också förordningen (1988:653) med instruktion för Statens förlikningsmannaexpedition. Instruktionen reglerar expeditionens sammansättning och ärendenas handläggning. Regeringens överväganden Resultatbedömning Förlikningsmannaexpeditionen har som mål att bidra till en fredlig lösning av arbetstvister och att medverka till att arbetsmarknadskonflikter bringas till ett så snabbt slut som möjligt. De huvudsakliga faktorerna som styr förlikningsmannaexpeditionens utgifter är antal konflikter på arbetsmarknaden som kräver medlarinsatser samt hur omfattande medlingarna är. Antalet konflikter styrs i sin tur främst av hur många kollektivavtal som löper ut . En jämförelse mellan budget och prognos för anslagsförbrukningen under innevarande budgetår tyder på att arbetsbelastningen förväntas bli förhållandevis normal. 1998 förväntas bli med många uppdrag för förlikningsmannaexpeditionen och medlarna, eftersom större delen av kollektivavtalen på den svenska arbetsmarknaden löper ut . tillsattes en utredning om ett förstärkt förlikningsmannainstitut. Utredningen är bland annat ett resultat av arbetsmarknadens parters skrivelser beträffande lönebildningen. Flertalet organisationer har i sina skrivelser framhållit att medlingsfunktionen kan behöva stärkas. Utgångspunkten för utredningen är att föreslå en förstärkning av förlikningsmannainstitutet genom ökade befogenheter och resurser samt genom ökade möjligheter att kontinuerligt följa utvecklingen av kollektivavtalen på arbetsmarknaden. Utredningen skall redovisa sitt arbete , men kommer att redovisa de förslag som rör förlikningsmannainstitutets organisation, resurser och arbetsformer. Slutsatser Regeringen föreslår att anvisar för . Anslaget har beräknats med hänsyn till en besparing på utgiftsområdet på sammanlagt . För budgetåren 1999 och 2000 beräknas utgifterna till resp. . B 10 för arbetstagares uppfinningar 1 Anslag s- sparan de Utgifts - progno s 57 1998 Förslag 55 1999 Beräkna t 56 2000 Beräkna t 57 Beloppen anges i tusental kronor för arbetstagares uppfinningar avger utlåtanden i frågor som avser tillämningen av lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar. I tvist mellan arbetstagare och arbetsgivare kan någon av parterna inhämta utlåtande från nämnden. Förordningen (1988:1140) med instruktion för för arbetstagares uppfinningar reglerar ärendenas handläggning. Nämnden sammanträder endast då den skall lämna utlåtande i ett ärende. har nämnden sammanträtt . Ordförande och sekreterare erhåller fast arvode. Övriga sex ledamöter får ersättning per sammanträdesdag. Utöver arvodes- och ersättningskostnader har nämnden endast små kostnader i form av reseersättning, brevporto m.m. Regeringen föreslår att anvisar för . Anslaget har beräknats med hänsyn till en besparing på utgiftsområdet på sammanlagt . För budgetåren 1999 och 2000 beräknas utgifterna till respektive . B 11 Bidrag till Stiftelsen Utgifts - progno s 4 000 1998 Förslag 4 147 Beloppen anges i tusental kronor Stiftelsen är en gemensam , och med uppgift att anordna och utveckla arbetsmarknadsutbildning för i första hand de nordligaste delarna av de tre länderna. Stiftelsen är belägen i kommun. Utbildningsverksamheten inrättades som ett AMU-center. fördes centret över till AMU- gruppen och utgjorde där en egen myndighet. ombildades myndigheten till en svensk stiftelse, Stiftelsen (prop. 1990/91:2, bet 1990/91:AU14, rsk. 1990/91:28). Ombildningen syftade till att ge en verksamhetsform som bättre tillgodoser kraven på att vara en gemensam tre länderna och som ger dessa möjlighet till likvärdigt inflytande. Till grund för verksamheten ligger bl.a en överenskommelse av mellan , och . En ny överenskommelse träffades då Svenska staten åtog sig att bidra till stiftelsens verksamhet med ett årligt belopp om (prop. 1993/94:64, bet. 1993/94:AU8, rsk 1993/94:29). Medlen får användas till att finansiera personalutvecklings- och marknadsföringsinsatser, till sociala insatser för eleverna, bl.a. för att främja det nordiska samarbetet mellan eleverna samt för att utveckla och anpassa utbildningen till de olika ländernas behov.