prop · GL031D24 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen gör nu bedömningen att skall vara kvar men att vissa av dess uppgifter skall överföras till FMV. Ett förslag med sådan innebörd har utarbetats och remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga hos Närings- och (N97/2225). Lagförslaget innehåller endast ändringar som föranleds av den nya organisationen och en del ändrade bestämmelser vad avser vissa tidsfrister. Mot denna bakgrund får förslaget anses vara av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att vissa av de uppgifter har överförs till (). FMV får en förstärkt roll vid beredningen av ärendena och skall bl.a. samordna försvarsintressena. FMV kan besluta om att vidare åtgärd (dvs. beslut om hemlighållande) inte behövs. I andra fall skall FMV överlämna ärendet med eget yttrande till . FMV prövar slutligt frågan om hemlighållande av de utländska försvarsuppfinningar som omfattas av avtal med främmande stat. granskar slutligt de ärenden som FMV överlämnar dit med begäran om hemlighållande. omprövar förordnanden om hemlighållande av de utländska försvarsuppfinningar som omfattas av avtal med främmande stat. granskar slutligt de ärenden som FMV överlämnar dit med begäran om hemlighållande. omprövar förordnanden om hemlighållande efter hörande av FMV. Om FMV under beredningen finner att skäl för hemlighållande inte längre finns, får FMV själv upphäva förordnandet. Remissinstanserna: Yttranden till promemorian (Ds 1991:60) Granskning av försvarsuppfinningar har avgetts av Överbefälhavaren, civilförvaltning (FCF), (), (), Patentbesvärsrätten (PBR), , och . Samtliga remissinstanser utom PBR har tillstyrkt utredningens förslag. PBR anser att bör bestå med det ansvarsområde den har . Yttranden över det nya förslaget har avgetts av Försvarsmakten, FMV, PRV, PBR, samt . Samtliga remissinstanser tillstyrker regeringens förslag eller har lämnat det utan erinran. Flera synpunkter har dock riktats mot olika tidsfrister. Vidare anser Försvarsmakten att det är viktigt att FMV vid sin prövning samråder med Försvarsmakten. FMV anser att även beslut om att inte hemlighålla en uppfinning skall kunna överklagas till regeringen. PBR ifrågasätter om det är regeringen som skall vara överprövningsinstans och anser att frågan om överprövningsformen behöver genomlysas på ett mer allsidigt sätt. : Frågor om hemlighållande av försvarsuppfinningar prövas av en särskild granskningsnämnd. Nämndens beslut får överklagas hos regeringen. De ärendegrupper som förekommer hos nämnden är följande. Prövning av svenska försvarsuppfinningar. Prövning av utländska försvarsuppfinningar. Årlig omprövning av beslut om hemlighållande. Yttrande till främmande stat med vilken avtal föreligger inför förestående beslut att där häva ett förordnande om hemlighållande respektive prövning av frågan om att häva ett förordnande om hemlighållande, om uppfinning upphör att vara hemlig i den främmande staten. Yttrande till regeringen i vissa fall. /96 (18 månader) hade 73 fall till prövning. Av dessa förordnades 24 stycken som hemliga, 7 svenska och 17 utländska. Detta är något högre när det gäller svenska uppfinningar och något lägre när det gäller utländska uppfinningar om man jämför med de senaste årens genomsnitt. Skälen för regeringens förslag: Det behövs en oberoende nämnd med bred intresserepresentation. skall därför inte avskaffas såsom utredningen föreslagit. I övrigt följer regeringen i princip promemorians förslag med den skillnaden att de uppgifter som enligt promemorian skulle ligga på Försvarets civilförvaltning i stället åläggs (). Det som talar för att vissa av uppgifter övertas av en annan myndighet är att många ärenden kan avgöras utan egentlig sakprövning. Ärendeutvecklingen visar att antalet fall där svenska försvarsuppfinningar behöver hållas hemliga med hänsyn till försvarsintresset är mycket litet. Antalet utländska fall har visserligen visat sig kunna bli stort, men dessa fall påkallar ingen sakprövning, utan ärendena inskränker sig till ett konstaterande av att det föreligger ett avtal mellan och främmande stat av ett visst innehåll. är nämnden på grund av de tidsfrister som finns tvungen att hålla sammanträden med en viss regelbundenhet. En överföring av vissa av uppgifter till FMV skulle innebära en rationellare handläggning av ärendena. För de enskilda uppfinnarna bör reformen medföra att de tidsfrister som finns kan hållas. FMV är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att anskaffa, vidmakthålla och avveckla materiel och förnödenheter på uppdrag av Försvarsmakten samt att inom detta område stödja Försvarsmaktens verksamhet. FMV är vidare patentorgan för de myndigheter som hör till Försvarsdepartementet och skall handlägga ärenden som rör immaterialrättsliga frågor. Myndigheten får inom sitt verksamhetsområde även tillhandahålla tjänster åt andra än Försvarsmakten och myndigheter som hör till Försvarsdepartementet. Om FMV åläggs att samordna de olika försvarsintressen som kan göra sig gällande, bl.a. de operativa/taktiska synpunkterna, skulle beredningen bli avsevärt bättre . Visserligen är det möjligt att låta , som har det övergripande ansvaret för beredningen, verkställa denna samordning. Det skulle emellertid leda till att behovet av kommuni- kation mellan olika myndigheter och sakkunniga skulle öka. Vad gäller de utländska försvarsuppfinningarna utgörs huvuddelen av fall där det föreligger avtal mellan och främmande land. I de fallen företar ingen sakprövning, utan konstaterar enbart förekomsten av avtalet i fråga och beslutar om hemlighållande på detta underlag. Dessa ärenden förbereds av FMV som enligt avtalen har en mottagande och förmedlande roll. funktion är i praktiken reducerad till en registrering. Det skulle därför vara till fördel om dessa ärenden slutligt kunde avgöras av FMV. Det skulle innebära en förenkling och avbyråkratisering. Några nackdelar synes inte heller vara förenade med en sådan reform. Även beträffande prövning av om utländska försvarsuppfinningar inte längre skall vara hemliga bör FMV kunna anförtros att självständigt fatta beslut. Den förstärkta rollen för FMV med förbättring av samordningen av olika försvarsintressen gör att det får antas att de olika försvarssynpunkterna har tillförts och prövats i tillräcklig omfattning. En sådan ordning bör gälla, såväl när det gäller att yttra sig till en utländsk myndighet som i fråga om att häva ett förordnande, sedan detta hävts utomlands. När det gäller att undantagsvis behålla ett förordnande om hemlighållande för en utländsk försvarsuppfinning, bör emellertid beslutet fattas av . Beträffande de försvarsuppfinningar som inte är bilateralt reglerade bör en självständig prövning göras på motsvarande sätt som när det gäller svenska försvarsuppfinningar. De argument som förts fram när det gäller FMV:s kompetens att slutligt bedöma de fall, där det inte anses vara av väsentlig betydelse för försvaret att en utländsk försvarsuppfinning hålls hemlig, har givetvis bärkraft också när de gäller svenska försvarsuppfinningar. Skulle FMV anse att en uppfinning inte behöver hållas hemlig, saknas således rimliga skäl att från försvarssynpunkt göra en överprövning. FMV:s bedömning bör därför kunna vara den slutliga också i de fallen. FMV bör inte ges rätt att också meddela förordnanden om hemlighållande. I de fall ett förordnande om hemlighållande bedöms nödvändigt bör det tas av en myndighet som inte är försvarsanknuten. Vid beslut om hemlighållanden är det viktigt att alla intressen är representerade. Detta har också flera remissinstanser framhållit. har en bred intresserepresentation med företrädare för näringsliv, () och Försvarsmakten. Även om PRV, enligt det ursprungliga förslaget, blev beslutande myndighet skulle behovet av att alla intressen blir representerade förmodligen kunna tillgodoses på administrativ väg. Detta skulle däremot inte ge några större rationaliseringsvinster jämfört med att behålla nuvarande . Det är därför mest lämpligt att låta kvarstå som beslutsmyndighet. Om FMV finner att det är av väsentlig betydelse för försvaret att uppfinningen hålls hemlig, skall myndigheten med eget motiverat yttrande överlämna ärendet till . denna bedömning skall nämnden förordna att uppfinningen inte får offentliggöras eller på annat sätt obehörigen röjas. När det gäller prövningen och själva bedömningen skall denna ske på samma sätt som tidigare (se prop. 1971:138 s. 51). beslut kan enligt nuvarande ordning överklagas till regeringen. Enligt den reform som föreslås skall såväl som FMV kunna meddela beslut om hemlighållande. Båda myndigheternas beslut bör därför kunna överklagas. Det är mest lämpligt att ärenden av denna typ även i fortsättningen överklagas till regeringen. Frågor om tillämpning av lagen om försvarsuppfinningar är inte sådana att domstolsprövning är nödvändig av hänsyn till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Ärendenas karaktär talar för att det är regeringen som slutligt bör ta ställning i saken (jfr Slutbetänkande av Fri- och rättighetskommittén, SOU 1994:117 s. 151 f). Då FMV får en förstärkt roll under beredningen och är ansvarig för samordningen av de olika försvarsintressena är det rimligt att verket åläggs att samråda med Försvarsmakten. Regeringen har delvis beaktat remissinstansernas synpunkter när det gäller olika tidsfrister. I förslaget ändras vissa tidsfrister för att möjligheterna att hålla sig inom tidsramarna skall öka och för att erhålla samma tidsfrist för internationell och europeisk patentansökan. Förslaget ger också en möjlighet att hemlighålla patentsökta utländska försvarsuppfinningar i avvaktan på prövning enligt lagen. Ändringarna bör genomföras . Något behov av övergångsregler finns inte. De ärenden som inte avgjorts av och som skall beslutas av FMV bör kunna överlämnas till FMV för fortsatt prövning. Kostnader m.m: För innebär förslagen inte några omfattande organisatoriska förändringar. För del medför en reform av detta slag färre antal ärenden att behandla. I endast ett litet antal fall bör komma att behöva ta ställning till en begäran från FMV:s sida om att en uppfinning skall hållas hemlig. har också ansvar för de årliga omprövningsfallen. För de enskilda uppfinnarna bör reformen medföra att de tidsfrister som finns kan hållas och att antalet myndigheter som medverkar till huvuddelen av prövningen kan begränsas, vilket är en förenkling. Inte minst gäller det i förhållande till dem som är rättsinnehavare till utländska försvarsuppfinningar. 6.1 Omfattning/ändamål konkurrensförhållanden och rättvisa spelregler för såväl stora som små företag är viktiga förutsättningar för en väl fungerande samhällsekonomi. Konkurrensreglerna och det övervakande arbete som bedrivs av , i första hand med stöd av konkurrenslagens bestämmelser, utgör det huvudsakliga medlet att uppnå en effektiv konkurrens till nytta för konsumenterna. Utöver lagtillämpningsarbetet har uppgifter när det gäller frågor om avreglering och offentlig sektor, informationsspridning samt vad gäller stöd till forskning på konkurrensområdet. Det senare arbetet bedrivs med stöd av det till verket knutna Rådet för konkurrensfrågor. Vidare sker löpande samverkan med länsstyrelserna som har till uppgift att främja konkurrensen inom sina län. Inom verksamhetsområdet behandlas även vissa näringsrättsliga frågor, närmare bestämt den avgiftsfinansierade verksamhet som bedrivs av . har till huvudsaklig uppgift att godkänna, auktorisera och utöva tillsyn över revisorer. UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR VERKSAMHETSOMRÅDE KONKURRENSFRÅGOR MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 19971 1998 1999 2000 89,5 62,3 75,1 65,6 65,6 67,7 1. Resultatbedömning och slutsatser En utvärdering av resultaten av det konkurrensfrämjande arbetet medger inte att några närmare bedömningar görs huruvida insatserna resulterat i ett allmänt sett ökat konkurrenstryck eller i fråga om preciserade effekter i konsumentledet. Arbetet är till sin karaktär alltför långsiktigt och mångfacetterat för att det i ett kortare perspektiv skall vara möjligt att dra några sådana slutsatser. Det kan dock konstateras att i sitt betänkande (SOU 1997:20) gör bedömningen att verkningarna av den nuvarande konkurrenslagen i huvudsak varit positiva. När det gäller arbetet med att främja forskning på konkurrensområdet har detta inneburit att en grund lagts för ökade kunskaper om svenska konkurrensförhållanden. Några långtgående slutsatser kring uppnådda resultat är inte möjliga att dra med hänsyn till att verksamheten är relativt ny och då de understödda forskningsprojekten i flertalet fall är fleråriga och ännu ej har avslutats. Med utgångspunkt i de mål som regeringen formulerat och med hänsyn till konkurrensfrågornas komplexitet och verkets arbetsbörda anser regeringen som helhet att ett tillfredsställande resultat har uppnåtts. Negativt är dock de långa handläggningstider som uppstått för vissa typer av konkurrenslagsärenden och i det sammanhanget svårigheterna att bli av med den s.k. ärendebulk som följde på konkurrenslagens ikraftträdande /94. Detta har också negativt påverkat möjligheterna att ägna resurser åt egna initiativ och uppföljande verksamhet. 6.2 Anslag C 1. 1 Anslag s- sparan de 18 1082 Därav 1996 Utgift 58 958 Utgifts - progno s 69 408 1998 Förslag 62 106 1999 Beräkna t 63 815 2000 Beräkna t 65 811 Beloppen anges i tusental kronor. har dragits in som besparing genom regeringsbeslut är central förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor. Det redovisade utfallet för /96 visar att medel i väsentlig utsträckning kunnat sparas. De bakomliggande faktorer som förklarar utfallet är bl.a. att nyrekryteringen i samband med starten av verksamheten /93 inte blev av större omfattning än att ca kunde reserveras för framtiden. Till detta har kommit att verket haft en inte obetydlig personalomsättning med ledtider mellan avgångar och nyrekrytering. Detta har lett till att förbrukningen av lönemedel och vissa kringkostnader kunnat hållas nere. Enligt prognos kommer anslagsförbrukningen att uppgå till . En fortsatt stark dominans för lagtillämpningsarbetet och en ökad anslagsförbrukning kan förutses bl.a. med hänsyn till de särskilda åtgärder som under verksamhetsåret vidtagits för att avarbeta den s.k. ärendebulken. Detta är enligt regeringens uppfattning en nödvändig prioritering och eventuella överskridanden i förhållande till anvisade medel kan hanteras genom i anspråktagande av anslagssparandet. Förutsättningarna för fortsatta arbete påverkas i viss mån av de åtgärder regeringen vidtagit efter förslag som lämnats i betänkande. Här avses de nya s.k. bagatellregler i samband med förvärvsprövning som har trätt i kraft och som förutses förenkla procedurerna för företag och innebära en viss avlastning på verkets arbetsbörda. Utredningen har också lämnat vissa andra förslag till regeländringar för att minska verkets ärendebelastning och för att göra systemet enklare och mer effektivt. Dessa och övriga förslag har remissbehandlats och bereds f.n. i . Regeringens överväganden Resultatinformation För att underlätta bedömning av måluppfyllelse, och som en grund för utvecklings- och planeringsarbete, låter myndigheten med jämna mellanrum undersöka vad viktiga intressentgrupper anser om verksamheten. Årsredovisningen /96 redovisar härvid att förtroendet för verket varken är stort eller litet och att den uppmätta nivån verkar ha stabiliserats. Attityden till konkurrenslagen är mindre positiv än vid tidigare mätningar och undersökningen av den kundupplevda kvaliteten visar i huvudsak på en försämring jämfört med tidigare. Detta gäller bl.a. möjligheterna att hos verket få snabba och enkla besked. En positiv utveckling har dock kunnat noteras på vissa punkter, det gäller uppfattningarna om verkets förmåga att tolka lagen och göra opartiska bedömningar. När det gäller prestationer kan konstateras att det /96 fattats närmare 1300 beslut som rör konkurrenslagen. Verket har gjort ingripanden mot olika former av konkurrensbegränsande samarbeten och mot missbruk av dominerande ställning. När det gäller förvärvsärenden har ett stort antal ärenden prövats och avslutats. Negativa beslut har lämnats i ett smärre antal fall medan flera fall har godkänts först efter det att förvärvsparterna gjort frivilliga åtaganden. Inom ramen för utredningsverksamheten har bl.a. lämnats ett antal rapporter med förslag till åtgärder för ökad konkurrens på marknader som avreglerats eller som omfattas av konkurrensbegränsande regler. Det gäller t.ex. områdena långväga busstrafik, inrikesflyg och bygg- sektorn. har under budgetåret också lämnat ca 200 yttranden över remitterade utredningsförslag som på olika sätt berört konkurrensaspekter. En genomgripande omorganisation genomfördes vid verket . Syftet med omorganisationen var att effektivisera verksamheten och att öka utrymmet för ärenden på verkets eget initiativ och för uppföljning. De erfarenheter som gjorts under /96 och därefter är i huvudsak positiva. Som nämnts ovan har särskilda åtgärder vidtagits från sida genom tillsättandet av en särskild avdelning för avarbetande av gamla ärenden. Denna avarbetning avses vara avslutad vid utgången av 1997. Prioriteringen innebär dock att det inte är realistiskt med någon markant ökad andel egna initiativ under . Arbetsformer och metoder för den senare verksamheten måste också utvecklas och preciseras ytterligare. Regeringen förutsätter dock att ökade insatser i dessa delar skall kunna göras fr.o.m. . Regeringens bedömningar med anledning av revisionens iakttagelser har inte lämnat några invändningar i sin revisionsberättelse avseende . Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående gör regeringen bedömningen att resurstilldelningen till för bör ligga kvar på i stort sett oförändrad nivå. En smärre nivåminskning vidtas med hänsyn till omfattningen av de medel som kunnat sparas samt behovet av att under kommande budgetår upprätthålla nivån på det forskningsfrämjande arbetet inom ramen för anslaget C 2 Konkurrensforskning. En ökad prioritet bör ges åt arbetet med att ta egna initiativ och ifråga om aktiva uppföljningsåtgärder av redan fattade beslut. Därav 1996 Utgift 3 365 Utgifts - progno s 5 650 1998 Förslag 3 473 1999 Beräkna t 1 807 2000 Beräkna t 1 844 Beloppen anges i tusental kronor. disponerar medlen under anslaget för att främja och stödja forskning inom konkur- rensområdet. Verksamheten syftar till att ge kunskap om olika marknaders funktionssätt, effekter av konkurrensbegränsningar samt verkningarna av olika konkurrenspolitiska medel. Vid ingången av innevarande budgetår fanns en reservation om på det äldre reservationsanslaget för samma ändamål. Det belopp som i praktiken finns disponibelt för nya satsningar är dock betydligt mindre. Detta sammanhänger med att redovisningen av utgifter endast avser faktiskt utbetalade medel. Beslutade men ej utbetalda medel redovisas ej, liksom ej heller de s.k. uppbundna medel som öronmärks för att kunna fullfölja fleråriga projekt. Av den redovisade reservationen vid ingången av innevarande budgetår utgjorde sådana uppbundna medel till följd av tidigare beslut. Vid den senaste beslutsomgången har ytterligare bundits upp. Med hänsyn till de övriga kostnaderna för verksamheten innebär detta att uppskattningsvis endast av anvisade medel kvarstår inför i form av ej öronmärkta medel. Regeringens överväganden Resultatinformation Verkets forskningsfrämjande arbete sker främst genom det stöd som lämnas till forskningsprojekt inom universitet och högskolor. Discipliner som berörs är juridik, företagsekonomi och nationalekonomi. Därutöver utnyttjas medlen bl.a. för seminarier och för arrangerandet av viss konferensverksamhet. Det forskningsfrämjande arbetet startades under /94. har totalt 36 forskningsprojekt erhållit stöd. Sedan verksamheten startades har ett ökat intresse för forskningsområdet inom universitet och högskolor iakttagits. Fler studenter och forskare riktar in sig på områden med anknytning till konkurrensfrågorna. Härmed ökar den teoretiska kunskapsbasen vilket i sin tur leder till fler empiriskt inriktade forskningsprojekt. Det kan gälla undersökningar av konkurrensförhållanden på den svenska marknaden och effekter av konkurrensbegränsningar och regleringar av olika slag. Sådana studier har betydelse för arbete på såväl kort som lång sikt, inte minst för det fortlöpande arbetet med egen kompetensutveckling. Genom Rådet för konkurrensfrågor och det stöd som lämnas till forskningen får verket också kontaktytor och möjlighet till utbyte med den akademiska världen i form av exempelvis seminarieverksamhet. Verket har tagit initiativ till en särskild utvärdering av inriktningen av den hittillsvarande verksamheten. Utvärderingen väntas bli klar . Regeringen redovisade i förra budgetpropositionen en ambition att upprätthålla tillfredsställande nivå på storleken av det särskilda anslaget till konkurrensforskningen. En viss överföring av medel från verkets förvaltningsanslag bedöms nu av regeringen vara möjlig. Sammantaget med de resurser som inom ramen för forskningsanslaget förutses kunna sparas från innevarande budgetår torde enligt regeringens uppfattning den forskningsfrämjande verksamheten kunna hållas på en rimlig nivå under . Slutsatser Ett mer långsiktigt ställningstagande till inriktningen och omfattningen av verksamheten bör anstå till nästa års budgetarbete med hänsyn bl.a. till den utvärdering av verksamheten som vidtagits och vars resultat kommer att presenteras . 6.3 Övriga frågor 6.3.1 Avgiftsfinansierad verksamhet har till uppgift att handlägga frågor om godkännande, auktorisation och tillsyn av revisorer samt registrering av revisionsbolag. Det övergripande målet för myndighetens verksamhet är att den skall leda till att samhällets behov av kvalificerade oberoende externa revisorer och revisionsbolag tillgodoses samt att den revisionsverk TABELL: REVISORSNÄMNDEN RESULTATBUDGET (TUSENTAL KRONOR) OFFENTLIGRÄTTS LIG VERKSAMHET INTÄKTER (SOM FÅR DISPONERAS) KOSTNADER RESULTAT (INTÄKT- KOSTNAD) KOSTNADSTÄCKN % UPPDRAGSGIVAR E STATEN % UPPDRAGSGIVAR E ÖVRIGA % Utfall 1995/96 15 539 13 713 1 826 112 - 100 Varav 1996 10 748 9 574 1 174 112 - 100 Prognos 1997 10 920 11 815 -895 92 - 100 Budget 1998 10 750 11 450 -700 94 - 100 Beräknat 1999 10 750 Beräknat 2000 10 750 samhet som de bedriver är av hög kvalité och uppfyller höga etiska krav. skall vid fullgörandet av sin tillsynsuppgift prioritera egna initiativ. Nämnden skall också prioritera att tillämpningsföreskrifter till lagstiftningen, i de delar som inte berörs av pågående lagöversyn, färdigställs. En lagöversyn pågår av de regler i den nya lagen om revisorer (1995:528) som behandlar ägandet av revisionsbolagen samt de problem och frågeställningar som är förknippade med detta (Dir. 1996:106). Det gäller bl.a. tillsynsmyndighetens möjligheter att bedriva en effektiv tillsyn och riskerna för att revisorernas oberoende kan komma i fara. 1996/97:47 Ändringar i lagen om revisorer föreslog regeringen kompletterande övergångsbestämmelser till lagen (1995:528) om revisorer med anledning av ovan nämnda översyn. De nya reglerna trädde i kraft . Enligt dessa skall revisionsbolag som är godkänt eller auktoriserat enligt äldre bestämmelser anses som registrerat enligt de nya bestämmelserna. Giltighetstiden för en sådan registrering går ut för godkännandet eller auktorisationen, dock tidigast vid utgången av . Utredningen kommer att redovisa sitt uppdrag först . Regeringen föreslår därför att giltighetstiden går ut tidigast vid utgången av . Ändringen är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande saknar betydelse. Yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. Resultatbedömning /96 var första verksamhetsår. Jämförelsesiffror bakåt i tiden saknas därför. Det kan konstateras att har bedrivit sin verksamhet i enlighet med de uppsatta verksamhetsmålen. Måluppfyllelsen är dock svår att bedöma p.g.a. den korta tid som bedrivit sin verksamhet.