prop · GL031D16 · 1998-01-01 00:00:00 — Kompetensutveckling kan sägas vara överordnat fortbildning och vidareutbildning. I det avseendet blir även högskolornas uppdragsutbildning ett bidrag till kompetensutveckling i arbetslivet. Olika former av forskningssamverkan utgör andra kompetensutvecklande insatser i den mån de bidrar till yrkesverksammas lärande. Högskolans roll i fortbildning och vidareutbildning Högskolan har erbjudit möjligheter för fortbildning och vidareutbildning av yrkesverksamma med grundläggande högskoleutbildning. Omfattningen har i allmänhet varit relativt blygsam och varierat mycket mellan olika lärosäten. Det är inte heller helt lätt att teckna en rättvisande bild av omfattningen och inriktningen av högskolans roll i kompetensutvecklingen. Motiven för yrkesverksamma att för göra ett avbrott i sitt förvärvsarbete är av olika slag. De kunskaper som gymnasieutbildningen givit är kanske inte nog för att kunna utföra de arbetsuppgifter som den enskilde vill ta på sig. Gymnasieutbildningen kan behöva kompletteras med kurser på högskolenivå. En grundläggande högskoleutbildning kan behöva kompletteras genom breddning av kunskaper till nya yrkesområden. För många finns också ett stort behov av att fördjupa och aktualisera sina kunskaper på högskolenivå i det specifika yrkesområde som man befinner sig inom. En stor del av kompetensutvecklingen vid högskolan sker i form av distansutbildning. Denna gör det möjligt att på ett flexibelt sätt erbjuda utbildning och på plats som i hög grad styrs av den enskildes egna önskemål. Den största delen av kompetensutvecklingen sker dock genom att yrkesverksamma deltar i kurser som huvudsakligen består av studerande med inriktning på en grundläggande högskoleexamen. Detta bidrar till en viss svårighet att mera exakt ange andelen högskolestuderande där studierna mera kan ses som ett led i en kompetensutveckling än som en första grundläggande högskoleutbildning. Till svårigheten i en sådan bedömning bidrar även det förhållandet att många yngre studenter medvetet varvar perioder med förvärvsarbete och studier för en grundexamen. En undersökning (University Continuing Education in , ) pekar på att närmare 40 000 personer med anställning deltar i någon form av högskolestudier. Andelen kvinnor bland dessa är högre än bland de studerande i grundutbildningen, sannolikt ända , med undantag för kurser inom teknik. Många utbildningar genomförs på distans eller på kvällstid. En stor del av kurserna genomförs som uppdragsutbildning och betalas således av arbetsgivarna. De största grupperna av studerande kommer från den offentliga sektorn, i första hand från utbildningsväsendet och från hälso- och sjukvården. Vid många lärosäten har utbildning som särskilt riktar sig till personer i arbetslivet en relativt svag ställning och anses ofta ha en lägre status än den mer omfattande grundutbildningen. Det finns starka skäl att försöka förändra detta synsätt i synnerhet mot bakgrund av det starkt ökade behovet av sådan utbildning och den expansion högskolan genomgår nu och . Regeringen bedömer det angeläget att universitet och högskolor ökar volymen av utbildning riktad mot yrkesverksamma som en del i en önskvärd kompetensutveckling. Ökningen av denna utbildning bör minst vara proportionell mot den totala volymökningen vid respektive lärosäte. Innehåll, form och längd på kurserna i detta utbud av utbildning bör utvecklas i nära kontakt med företag och myndigheter och med god kännedom om de behov som finns i omgivande samhälle. Särskilt bör behovet av utbildning inom naturvetenskap och teknik liksom språk uppmärksammas. Regeringen anser även att kompetensutveckling av personalen i vård- och omsorgssektorn är av stor vikt. Regeringen redogör för detta under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Distansutbildning och informationsteknik bör utnyttjas i större utsträckning än vad som sker . Samarbete mellan lärosäten bör utvecklas liksom med t.ex. lärcentrum i kommuner. Det är angeläget att en sammanhållen organisation skapas för denna typ av utbildning. Högskolans ledning får därmed större möjligheter att styra och utveckla denna verksamhet. Högskolans fortbildning och vidareutbildning sker i ökad utsträckning som uppdragsutbildning, d.v.s. betald av arbetsgivaren. Denna utveckling är i grunden positiv men regeringen vill understryka att uppdragsutbildningen inte får inkräkta på annan utbildning. Det kan tilläggas att det numera krävs regeringens tillstånd för att anordna uppdragsutbildning åt utländsk uppdragsgivare. Regeringen avser att ta ställning till (Poänggivande uppdragsutbildning i högskolan) och därmed sammanhängande frågor. När det gäller högskolornas forskningsverksamhet bör den utvecklas mot en mer nära kontakt med företag och förvaltningar. Forskningsprojekt inom lämpliga ämnesområden bör så långt det är möjligt utformas så att de bidrar till ett lärande i de organisationer som berörs. Genom ett närmare samarbete med företag och förvaltningar ökar möjligheterna att göra forskning och forskningsprojekt tillgängliga, så att de blir intressanta och utvecklande för de yrkesverksamma som berörs av projekten. Det finns många olika exempel på hur högskolor arbetar för att forskningen skall bidra mer direkt till kompetensutveckling. Ett sätt att organisera möten mellan forskare och praktiker kan exemplifieras med de Regionala utvecklingscentrum för lärarutbildning som inrättats vid flera högskolor i landet (se avsnitt 5.2.4). Verksamhet av detta slag bör utvecklas vidare. 5.2.7 IT och högskolan Allmänt Högskolan har en nyckelroll när det gäller att stödja utnyttjandet av informationsteknikens (IT) möjligheter i samhället i allmänhet. Detta gäller inte minst för den betydelsefulla roll högskolan spelar för den regionala utvecklingen i . Bland de lyckosamma satsningar som gjorts för samarbetet mellan högskola och regionalt näringsliv med hjälp av IT kan nämnas den utbildning som startat i . I har man en hög arbetslöshet som man har en växande elektronikindustri med svårigheter att rekrytera kvalificerad arbetskraft. För att klara rekryteringsbehoven bedriver i samarbete med bl.a. kommunen en ingenjörsutbildning i elektronik och informationsteknik. Utbildningen har medfört möjlighet till kvalificerad kompetensutveckling på hemorten med hjälp av IT. Vidare är det viktigt att högskolan utvecklar metoder för att med informationsteknik främja nya satsningar inom utbildningsväsendet. Teknikens möjligheter att ge ökad tillgänglighet underlättar också rekryteringen av studenter genom att information och pedagogiskt material kan nå ungdomar och redan yrkesverksamma som annars inte skulle komma i direkt kontakt med högskolan. Universitet och högskolor skall vid utformandet av utbildningsutbudet särskilt beakta behovet av utbildade inom det informationsteknologiska området. För forskningens del öppnar informationstekniken ständigt nya perspektiv genom att den möjliggör informationstillgång och kontakter mellan forskare både regionalt, nationellt och globalt. Vikten av kontinuerlig kompetensutveckling i form av fortbildning framhålls i alla sammanhang och gäller alla nivåer inom utbildningsområdet. Det ökande antalet studenter har medfört att studentgruppen har blivit alltmer heterogen med avseende på t.ex. förkunskaper, ålder, yrkeserfarenhet och deltidsarbete parallellt med studierna. Detta kräver ökad flexibilitet i undervisningen varvid informationstekniken är ett viktigt hjälpmedel. Studier som har utförts av RRV talar för att högskolorna behöver intensifiera sina ansträngningar att utnyttja IT i utbildningen. Vidare visar studierna att det behövs en ökad satsning på att ge universitets- och högskolelärarna kompetens inom IT-området. För att kunna undervisa effektivt i dagens högskola krävs att läraren kan hantera IT. En faktor som försvårar när det gäller att i större utsträckning använda datorstöd som inlärningshjälpmedel är den bristande tillgången på programvara. I början utvecklades många av de specialgjorda programmen av enstaka lärare. I takt med att programmen blivit alltmer sofistikerade är det inte längre möjligt att med en rimlig arbetsinsats konstruera program på detta sätt. måste många kompetenser utnyttjas vilket förutsätter att flera personer samarbetar. har kostnaderna ökat för att utveckla programmen. En åtgärd som delvis förbättrat förutsättningarna är bildandet av särskilda resurscentrum där personer med olika kompetenser gemensamt kan utveckla nya programvaror. Centrum av denna typ har bildats vid flera svenska universitet och högskolor. I samband med uppbyggnaden av nya högskolor tas också särskild hänsyn till de fördelar IT för med sig. Ett exempel härpå är som kommer att integrera modern informationsteknologi för ett effektivt datorstöd i lärandet. Avsikten är att IT skall användas i stor omfattning både inom utbildning och administration. Preparandkurs på Internet En praktisk användning av IT, som också visar på en möjlighet att utnyttja den ökade tillgängligheten genom Internet runt om i landet, skulle kunna vara en preparandkurs inför högskolestudier förmedlad på Internet. Det finns exempel där man har tagit fram och lagt ut en studievägledning omfattande ett antal avsnitt om vad man bör tänka på när det gäller framtida högre utbildning och vad högskolestudier innebär. Genom den stora spridning över landet och den lättillgänglighet som skapas genom Internet via inte minst skolor och folkbibliotek skulle överblicken och kunskapen om högre utbildning öka genom en preparandkurs av nämnt slag. Kursen skulle kunna fungera som en förberedelse för den som planerar att påbörja en högskoleutbildning. Genom Internets spridning i världen skulle kursen, översatt till engelska, innebära en möjlighet för intresserade från andra länder att snabbt skaffa sig information om svensk högre utbildning. Regeringen avser att ge i uppdrag att utveckla och marknadsföra en Internetbaserad preparandkurs för högskolestudier på såväl svenska som engelska. Lärcentrum De flesta kommuner i landet har etablerat lärcentrum eller motsvarande. Uppgifterna för lärcentrumen kan vara många, men gemensamt för dem är att de tillhandahåller moderna tekniska metoder för olika slags utbildningar. En stor del av högskolans distansutbildning förmedlas till studenterna via lärcentrum där en kvalificerad handledare förutsätts finnas till hands för studenterna. Det förekommer också samarbete mellan ett antal lärcentrum i nätverk som gemensamt beställer en högskolekurs som kan sändas till ett flertal orter och därmed skapas en större studentgrupp. Det ständigt växande antalet studenter vid universitet och högskolor talar för att en utbyggnad av verksamheten vid lärcentrumen bör ske och att större volymer av distansutbildning koncentreras dit. En spridning av utbildning av alla slag till fler orter främjar även högskolans tredje uppgift genom att små och medelstora företag på skilda orter kan få ökad tillgång till skräddarsydd utbildning. Med tanke på den försöksverksamhet som pågår inom ramen för (se nedan) finns det anledning för regeringen att återkomma till i denna fråga när kommittén redovisat sina förslag, vilket beräknas ske . Särskilda satsningar Lärarutbildning I och med den ökande IT-användningen förändras lärarnas roll. Det är av största vikt att lärarna har erforderlig kompetens inom området. har anvisats för att utveckla lärarutbildarnas kompetens och för att bibringa studenterna nödvändiga färdigheter i IT-användning. Medlen fördelas av till olika projekt som främjar användningen av IT i lärarutbildningen. Projekten påbörjas och resultaten skall redovisas . Spridning av tillgång till information Den kompetens och de möjligheter som finns inom () har utnyttjats för att sprida tillgången till information. har fått i uppdrag att erbjuda alla kommuner att ansluta länsbiblioteken, länsmuseerna och huvudbiblioteken med god kapacitet till SUNET. De flesta kommunerna har uttryckt intresse för anslutningen till SUNET. Distansutbildning med IT Den särskilde utredare, (U 1995:07), som tillsattes av regeringen , driver inom ramen för sitt arbete försöksverksamhet med ett 100-tal projekt som skall ge underlag för kommitténs slutsatser och förslag om en framtida strategi för den samlade distansutbildningen i . Särskilda resurser har anvisats för dessa projekt. Kommittén skall redovisa sina förslag . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till kommittén (dir. 1997:49) enligt vilka kommittén, i anslutning till sitt ursprungliga uppdrag, skall analysera möjligheterna att utveckla den organisation, den pedagogik och de läromedel som universiteten och högskolorna tillämpar respektive använder vid undervisning med hjälp av IT. Uppdraget gäller såväl reguljär undervisning på högskoleorten som undervisning på distans. Avsikten är att erfarenheterna från försöksprojekten skall ligga till grund för belysning av dels framsteg och hinder inom distansutbildningsområdet, dels den inriktning framtida åtgärder bör ha. De erfarenheter man har gjort är att den nya tekniken inneburit att man nått nya målgrupper för studier, ny pedagogik behöver utvecklas samt att tekniken och metodiken ofta höjer aktiviteten hos den studerande vilket inneburit en förbättrad inlärning. Tekniken möjliggör också kontinuerlig kontakt med läraren . En mer utförlig utvärdering av projekten kommer att ske med en slutlig rapport . har även i uppdrag att erbjuda högskolestudenter förbindelse med SUNET lokalt för studieändamål, bl.a. i samband med distansutbildning. 5.3 Nya högskolor Generellt sett är utbildningsnivån högre i storstadskommuner och på universitetsorterna än i övriga landet. Orter och regioner med högskoleutbildning har ett expansivt näringsliv. Den allmänna utbildningsnivån hos befolkningen är hög och övergången från gymnasieskola till universitet är god. Enda undantaget bland storstadskommunerna är . Ett led i regeringens politik att göra högskoleutbildning mer tillgänglig för alla medborgare är etableringen av nya högskolor i och på . Regeringens förslag: Den blivande tillförs resurser motsvarande 300 helårsstudenter. Den lärarutbildning och den tekniska utbildning samt övrig verksamhet som bedriver vid enheterna i samt vid i (LTH- ) förs över till i samband med att denna blir en självständig statlig högskola. Resurser motsvarande sammanlagt 3 800 helårsstudenter inom utbildningsområdena teknik och naturvetenskap, samhällsvetenskap, humaniora, teologi samt undervisning förs per från anslag B 3. : Grundutbildning till anslaget B 45. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., anslagsposten 11. Den blivande tillförs såväl permanenta som engångsvisa forskningsresurser. Regeringens bedömning: Som planeringsförutsättning bör gälla att odontologiska fakulteten vid , även kallad , förs över till den blivande . Överföringen skall ske under förutsättning att detta skulle gagna utbildningen och forskningen vid såväl som samt vara till nytta för regionen. I enlighet med beslut med anledning av budgetproposition bör som planeringsförutsättning vidare gälla att tilldelas ytterligare resurser motsvarande 1 500 helårsstudenter . Skälen för regeringens förslag och bedömning: Bakgrund beslutade med anledning av förslag i budgetpropositionen för att en ny högskola skulle inrättas i och tillföras resurser motsvarande 3 000 helårsstudenter för (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100). Regeringen tillsatte för hög- skola (dir. 1996:74; U 1996:06). Kommitténs uppdrag är att planera verksamheten vid en ny högskola i och att göra de förberedelser som krävs samt, under förutsättning av beslut, starta verksamheten och därvid fungera som uppdragsgivare avseende grundutbildning som anordnas av andra universitet och högskolor. Verksamheten vid skall präglas av förnyelse avseende såväl grundläggande högskoleutbildning som forskning. Kurser och program skall vara förankrade i ett samhällsbehov och med pedagogiskt nytänkande i undervisningen. har med anledning av regeringens förslag i förra årets budgetproposition fattat beslut om huvudsaklig inriktning av verksamheten vid den nya högskolan. planerar och har startat utbildningar inom följande områden: Teknik och ekonomi, Lärarutbildning, Hälsa och samhälle, Konst och kommunikation, Natur- och resurshushållning, Internationell migration och etniska relationer () samt . De tre sistnämnda områdena skall dessutom tillsammans med Europakunskap samt Jämställdhet och genuskunskap utgöra profilområden för hela verksamheten. Utbildningen har utvecklats och planerats i nära kontakt med det omgivande samhället i syfte att den kunskap och kompetens utbildningen ger skall bidra till att lösa långsiktiga samhällsproblem. För att åstadkomma förnyelse och gränsöverskridande kommer verksam- heten att indelas i flervetenskapliga och tvärvetenskapliga områden som inte följer de traditionella ämnesgränserna. har enligt direktiven lämnat ett förslag till regeringen hur de enheter vid som bedriver verksamhet i bör organiseras . har beretts tillfälle att yttra sig över organisationskommitténs förslag. För att ge bästa tänkbara förutsättningar för samarbete bör enligt organisationskommitténs mening samtliga högskoleutbildningar i lokaliseras till antingen Universitetsholmen eller till . En arkitekttävling är utlyst med denna utgångspunkt och de tävlandes förslag skall behandlas av en jury . De första nya byggnaderna skall enligt planerna vara inflyttningsklara hösten . Vidare förbereder kommittén anställning av lärare och rektor samt ansökningar till om rätt att utfärda vissa examina. arbete bedrivs så att en statlig högskola kan inrättas i . Resurser Grundutbildning skall byggas upp successivt. har beräknats ett anslag för grundutbildningen om och organisationskommittén har utlyst närmare 850 utbildningsplatser . Antalet förstahandssökande var drygt 4 000 och enligt preliminära uppgifter har 1 000 studenter antagits till kurser inom utbildningsområdena Teknik och ekonomi, Natur och resurshushållning, , Hälsa och samhälle samt . Studenterna har antagits till utbildningar vid , i , , och , som på uppdrag av organisationskommittén anordnar kurser vid den blivande . beslutade i enlighet med förslaget budgetproposition att skall tilldelas resurser motsvarande 3 000 helårsstudenter för . Vidare godkände regeringens förslag ekonomiska vårproposition om ytterligare nya utbildningsplatser för (prop. 1996/97:150 utg.omr. 16, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Regeringen föreslår att 300 av dessa förläggs till . har regeringen beräknat för . Intill dess att en statlig högskola inrättas disponeras medlen av för (U 1996:06). Den nya högskolan skall byggas upp i samarbete med de redan existerande högskoleenheterna i området. Regeringen föreslog budgetproposition att Lunds universitets nuvarande verksamhet i del- vis skall ingå i den nya högskolan och gav organisationskommittén i uppdrag att utreda frågan om hur samarbete med, respektive integration av, dessa befintliga högskoleutbildningar skall ske. föreslår i den skrivelse som lämnades till regeringen att ingenjörsutbildning och lärarutbildning som bedrivs vid och övrig verksamhet vid enheterna i och vid skall sammanföras med . Undantag från principen att samtliga utbildningar i förutom de medicinska och odontologiska utbildningarna bör ha sin organisatoriska hemvist i görs nu för de konstnärliga utbildningarna. Dessa föreslås även i fortsättningen tillhöra . Enighet råder dock med om att verksamheten vid , och bör samlokaliseras med för att underlätta ett nära samarbete. Vidare föreslår organisationskommittén, under förutsättning att huvudmannaskapet för i överflyttas till staten, att den överförs till . Regeringen delar organisationskommitténs uppfattning och föreslår att resurser motsvarande 3 800 helårsstudenter inom utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, naturvetenskap, teknik, undervisning och övrigt förs från till per avseende ingenjörs- och lärarutbildningarna. Regeringen har vidare erfarit att och för har slutit avtal om finansieringen av samlokaliseringen av verksamheten vid , och med . Innehållet i avtalet innebär att ersätter med hyresmedel för de tre konstnärliga utbildningarna som skall lokaliseras till Universitetsholmen. vid , även kallad , har visat intresse för att ingå som en del i . Regeringens principiella inställning är att bör föras över till . Det slutgiltiga beslutet bör dock göras beroende av en analys av vilken organisatorisk tillhörighet som bäst gagnar såväl högskolas planerade utbildningar som den odontologiska utbildningen och forskningen samt av vilken lösning som är till störst nytta för regionen. Kommittén En ny högskola i framhöll i sitt betänkande (SOU 1996:120) att , inklusive Lunds universitets verksamhet i , skulle kunna omfatta drygt 14 000 helårsstudenter in . Regeringen anser att omfattningen av utbyggnaden måste bli beroende av den finansiering som kan åstadkommas. Forskning Forskningen vid skall bedrivas i projektform med en permanent grundorganisation finansierad med statliga medel. En intressant forskningsmiljö kan skapas genom att forskningsresurser förs samman till en flervetenskaplig struktur med en problemorienterad ansats för verksamheten. Den grundläggande princip som slogs fast av kommittén En ny högskola i var att forskningen skall inriktas mot den grundläggande högskoleutbildningens behov av forskningsanknytning för att främja kvaliteten och kunskapsutvecklingen inom högskolans områden för utbildning. Forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna har stor betydelse för grundutbildningens kvalitet och för lärarnas kompetensutveckling. Regeringen framhöll i budgetpropositionen för att det vid de mindre och medelstora högskolorna finns goda miljöer för forskning och föreslog att permanenta forskningsresurser skulle tilldelas de mindre och medelstora högskolorna (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100). Dessa skulle fritt kunna disponeras av respektive högskola för att högskolan skall kunna utveckla forskningen under eget ansvar. beslutade i enlighet med regeringens förslag. föreslås tilldelas forskningsmedel om sammanlagt varav permanent vilka har beräknats under anslaget B 46. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor. Intill dess att en statlig högskola inrättas disponeras medlen av för (U 1996:06). Som planeringsförutsättning bör gälla att tilldelas ökade permanenta forskningsresurser. Särskilda kostnader Regeringen konstaterade redan när det gällde att uppbyggnaden av en ny högskola innebär stora svårigheter att finansiera planerings- och utbildningskostnaderna inom de ordinarie ersättningsbeloppen för olika utbildningsområden. En högskola som har varit verksam under har möjlighet att vid en ny utbildningssatsning omprioritera medel från andra verksamheter, vilket inte en högskola under uppbyggnad kan göra. Uppbyggnaden av en ny högskola medför dessutom lånekostnader för investeringar som ej kan täckas av de ordinarie ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer. Total nyanskaffning av all inredning och utrustning medför betydligt högre lånekostnader än vad som gäller för etablerade högskolor, vilka förnyar sin inredning och utrustning kontinuerligt. En högskola under uppbyggnad kan dessutom inte maximalt utnyttja lokaler, inredning och utrustning för att på det sättet generera ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer. För kostnader för planering, utveckling och uppbyggnad av högskolan och dess verksamhet har för erhållit under . Som ett ytterligare bidrag till de särskilda uppbygg- nadskostnaderna, för att bygga upp ett sekretariat för administrativ samordning av forskningsprojekt och för projekt som förenar forskning rörande konsekvenserna av brobygget över med forskning kring europafrågor, beslutade i enlighet med regeringens förslag ekonomiska vårproposition att tilldela för (prop. 1996/97:150 utg.omr. 16, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284).