prop · GL03154 · 1998-01-01 00:00:00 — En så snabb utvärdering bedöms dock inte vara möjlig . Efter att former och rutiner utvecklats bör dock tiden för utvärderingen kunna förkortas. bör det därför vara möjligt att ges möjlighet att behandla utvärderingen av statsskuldsförvaltningen . Ytterligare en fördel med att utvärderingen sker i en särskild skrivelse till är att en sådan underlättar en samlad bedömning av statsskuldsförvaltningen. Skrivelsen bör således möjliggöra inte bara att verksamhet utvärderas, utan även att de beslut rörande statsskuldsförvaltningen som regeringen ansvarar för kan utvärderas. Regeringen skall således ansvara för att en utvärdering lämnas till . Regeringen skall göra denna utvärdering med utgångspunkt i underlag som lämnas av . Eftersom statsskuldsförvaltningens kostnadsminimeringsmål är långsiktigt bör förvaltningen utvärderas över perioder som är tillräckligt långa för att tillfälliga variationer i resultatet skall kunna utjämnas. Regeringen finner att nuvarande femåriga utvärderingsperioder är lämpliga. Femårsperioder omfattar vanligen flera konjukturfaser. En femårsperiod är vidare inte längre än att den är överblickbar för sittande styrelse och riksgäldsdirektör. Utvärderingen bör innehålla en analys av hur kostnadsminimeringsmålet har uppnåtts. Riskerna bör analyseras och kostnaderna bör sättas i relation till tagna risker. Exempelvis kan en utvärdering göras genom att jämföra resultatet med alternativa upplåningsstrategier. Till skillnad mot vad utredaren föreslår anges i regeringens förslag inte marknadsvård som ett eget mål statsskuldsförvaltningen. Någon särskild utvärdering av marknadsvårdande insatser såsom utredaren föreslår är därför enligt regeringens uppfattning inte nödvändig. Metoderna för utvärdering utvecklas fortlöpande. Regeringen finner det därför olämpligt att i riksdagsbeslut ytterligare låsa fast vilka utvärderingsmetoder som skall användas. Regeringen kan även anlita extern kompetens för att erhålla ytterligare underlag för skrivelsen. Det faktum att även beslut som regeringen ansvarar för omfattas av utvärderingen talar för att så bör ske. kan kalla företrädare för och regeringen till sina sammanträden för att få information om och diskutera statsskuldsförvaltningens utformning. Detta kan ske i form av offentliga utfrågningar. Utskottet har på så sätt möjligheter att komplettera den information man får av regeringen i skrivelsen. Enligt regeringens mening saknas skäl att reglera de närmare formerna för riksdagsbehandlingen såsom utredningen föreslår. 9 Samråd i statsskuldsförvaltningen Regeringens förslag: Regeringens beslut om riktlinjer för statsskuldens förvaltning skall fattas efter förslag från och efter yttrande av . Kravet på att skall samråda med inför uppköp av statslån tas bort. Utredningens bedömning: Utredningen menar att man bör eftersträva att statsskuldspolitiken och penningpolitiken bedrivs så fristående från varandra som möjligt. föreslås att statsskuldspolitiken skall bidra till trovärdighet för Riksbankens prisstabilitetsmål. Remissinstanserna: föreslår att bestämmelsen i lagen om statens upplåning om att uppköp av svenska statspapper skall ske i samråd med riksbank tas bort och att en bestämmelse om att skall informera om viktigare statsskuldspolitiska beslut och åtgärder införs i instruktion. riksbank understryker att statsskuldspolitiken måste hanteras på ett sätt som inte försvårar genomförandet av penningpolitiken. Mot bakgrund av utvecklingen på de finansiella marknaderna anser dock att en översyn av återstående restriktioner för agerande på de finansiella marknaderna är motiverad. Skälen för regeringens förslag Samråd inför regeringens årliga riktlinjebeslut beslutar regeringen om storleken på den årliga upplåningen i utländsk valuta efter samråd med . Med den i avsnitt 6 föreslagna ordningen, att regeringen beslutar om riktlinjerna för hela statsskuldsportföljen, finner regeringen det naturligt att regeringen inför beslutet drar nytta av den kunskap som finns hos . Genom att beslutet tas med utgångspunkt i de förslag som ger säkerställs inflytande. Den penningpolitiska restriktionen på statsskuldsförvaltningen gör det, enligt regeringens mening, lämpligt att även bereds möjlighet att ge synpunkter inför regeringens beslut. Detta sker lämpligen genom att ges tillfälle att yttra sig över förslag. I den löpande statsskuldsförvaltningen skall enligt nuvarande instruktionen samråda med i frågor av större penningpolitisk betydelse. Därtill skall enligt lagen om statens upplåning samråda med inför beslut om uppköp av statslån. Utvecklingen på de svenska finansmarknaderna har bland annat lett till större likviditet i marknaden för svenska räntebärande värdepapper. Det bör därför finnas bättre förutsättningar än tidigare för att statsskuldspolitiken skall kunna genomföras utan att påverka möjligheterna att genomföra penningpolitiken. Förvaltningen av statens skuld skall göras inom ramen för penningpolitikens krav. Därtill är marknadsvård ett naturligt inslag i kostnadsminimering. Det finns därför liten anledning att anta att kommer att vilja genomföra transaktioner som försvårar genomförandet av penningpolitiken. Behovet av samråd mellan och bedöms följaktligen vara litet. I vissa fall kan dock samråd mellan och vara befogat. Regeringen avser därför inte att ta bort det krav på samråd med i frågor om den allmänna inriktningen av upplåningsverksamheten, som regleras i instruktionen för . Samrådet skall företrädesvis gälla frågor av större penningpolitisk betydelse. Detta innebär att samråd till exempel skall ske inför åtgärder som kan ge påtagliga signaleffekter om kronans framtida kurs eller inflationsutvecklingen i och inför beslut som har betydelse för möjligheter att genomföra penningpolitiska operationer. Det nuvarande lagreglerade kravet på att samråda med vid uppköp av statslån infördes i syfte att undvika att uppköpen försvårar genomförandet av penningpolitik. genomfördes också uppköpen av . Det finns inte anledning att förutsätta att uppköp av lån leder till större påverkan på räntan än exempelvis emissioner. Regeringen finner därför ingen grund för att i lag särskilt reglera samrådsformerna för uppköp av statslån. Regeringen konstaterar också att genomför uppköp av statslån och att detta inte längre görs genom . sker ett löpande informationsutbyte mellan regeringen, och i för statens upplåning. De förslag som ges i denna proposition innebär i detta avseende inga förändringar mot dagens ordning. 10 Förlängning av fristen för omstrukturering av AP-fondens fastighetsinnehav Regeringens förslag: AP-fonden medges ett undantag från det förbud att direktäga fastigheter i placeringssyfte som gäller fr.o.m. . Undantaget avser fondens fastigheter i utlandet och sträcker sig t.o.m. utgången av . Skälen för regeringens förslag: Allmänna pensionsfondens (AP- fondens) fastighetsinnehav förvaltas av första tredje fondstyrelserna. Fondstyrelsernas fastighetsinnehav var vid utgången av värderat till . Av fastighetsinnehavet avsåg fastigheter som ägs av direkt, medan resten ägs indirekt främst via bolag. Enligt beslut av upphör fondstyrelsernas möjlighet att som kapitalplacering direktäga fastigheter fr.o.m. (prop. 1997/98:1 utg. omr. 2 avsnitt 4.5, bet. 1997/98:FiU2, rskr. 1997/98:120, SFS 1998:29). Efter detta datum får fondstyrelserna investera i fastigheter endast genom bolag eller andelar i utländsk fastighetsfond. Ändringen har skett främst i syfte att effektivisera kapitalförvaltningen i AP-fonden och att förbättra den svenska fastighetsmarknadens funktionssätt. Lagändringen innebär att fondstyrelserna, för att kunna behålla sina direktäga fastigheter, måste omstrukturera fastighetsinnehaven till indirekta innehav senast till . AP-fonden (första tredje fondstyrelserna) har i en skrivelse till hemställt att tidpunkten för när fondstyrelserna inte längre får direktäga fastigheter skjuts fram till utgången av beträffande de fastigheter som styrelserna har i . Som skäl har fondstyrelserna i huvudsak anfört följande. De fastigheter i som fondstyrelserna direktäger är marknadsvärderade till . En överföring av dessa fastigheter till ett bolag skulle medföra en överlåtelseskatt (transfer tax) på , dvs. För att fastigheterna skall kunna hanteras på ett affärsmässigt effektivt sätt och inte onödigtvis belastas av nämnda skatt undersöker fondstyrelserna alternativa lösningar till en ren bolagisering. Bland annat analyseras möjligheten att sälja hela eller delar av beståndet eller att apportera in fastigheter till brittiska fastighetsbolag. Det är osäkert hur denna process kommer att ta. För att inte komma i tidsnöd och därmed försämra möjligheterna till en bra ekonomisk lösning bör den tidsgräns för när fondstyrelserna inte längre får direktäga fastigheter senareläggas. Det är angeläget att en omstrukturering även av fastighetsinnehavet i utlandet sker inom den tidsram som beslutat. Fondstyrelserna bör emellertid inte tvingas att göra detta till en kostnad som inte kan anses försvarlig med hänsyn till kravet på en ändamålsenlig kapitalförvaltning. Regeringen anser därför att fondstyrelserna bör få ytterligare tid på sig att vidta lämpliga dispositioner beträffande de fastigheter som styrelserna har i . Fondstyrelserna bör ges det begärda tidsutrymmet för detta. Regeringen förutsätter emellertid att fondstyrelserna genomför en omstrukturering av fastighetsinnehavet i så snart det kan ske med hänsyn till kravet på en ändamålsenlig förvaltning. Lagtekniskt löses en förlängd tid för att omstrukturera första tredje fondstyrelsernas fastighetsinnehav i utlandet genom ett tillägg i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till den ändring i AP- fondsreglementet som beslutades av . 11 Ekonomiska konsekvenser Regeringens förslag rörande statsskuldsförvaltningen har inga direkta budgetkonsekvenser. Förslagen om mål, ansvarsfördelning, utvärdering och samrådsformer för statsskuldsförvaltningen syftar alla till att skapa bästa möjliga förutsättningar för en effektiv statsskuldsförvaltning och därmed lägre kostnader för staten . I den målformulering för statsskuldsförvaltningen som regeringen föreslår anges även restriktionen att risken i statsskuldsförvaltningen skall beaktas. Den av regeringen föreslagna ansvarsfördelningen möjliggör en samlad riskbedömning. Dessa faktorer kan förväntas medverka till stabilitet i statens finanser. Regeringen förslag rörande en förlängning av fristen för AP-fonden att omstrukturera sitt fastighetsinnehav i utlandet har inga direkta konsekvenser för statens budget. 12 Författningskommentarer 12.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1387) om statens upplåning 1 § Paragrafen har ändrats på så sätt att det särskilda kravet på samråd vid uppköp av statslån tagits bort. Skälen härtill framgår av avsnitt 9. 3 § Paragrafen har bytt beteckning från 2 § till 3 §. Som en följd av att beteckningen för 1 a § ändras till 2 § har också hänvisning ändrats på motsvarande sätt. 5 § Bestämmelsen, som är ny, anger målet för förvaltningen av statens skuld. Målet är att långsiktigt minimera kostnaderna för statens skuld. Till målet finns två restriktioner; dels skall risken i förvaltningen beaktas, dels skall statsskulden förvaltas inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Bestämmelsen behandlas utförligt i avsnitt 7. 6 § I paragrafen, som är ny, anges att regeringen skall besluta om riktlinjer för statsskuldsförvaltningen samt vissa bestämmelser om hur beslutet skall beredas. Skälen för bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 6. 7 § Paragrafen är ny och anger att regeringen skall utvärdera statsskuldsförvaltningen i en årlig skrivelse till . Detta motiveras närmare i avsnitt 8. 12.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:29) om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden Punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna Bestämmelser har behandlats i avsnitt 10. 12.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1059) om statsbudgeten. 11 § Ändringen är en följd av att lagen om statens upplåning ändrat rubrik till lagen om statens upplåning och skuldförvaltning. 12.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank 12 § Ändring i hänvisning till följd av att lagen om statens upplåning ändrat rubrik till lagen om statens upplåning och skuldförvaltning. Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet (SOU 1997:66) Statsskuldspolitiken Efter remiss har yttrande över betänkandet avgetts av riksbank, Kammarrätten i , , , , , Första till tredje AP- fondstyrelserna, i , i , , , , , Akademikers , i , , , och . , , , , , , , , , , och har förklarat sig avstå från att lämna remissyttrande Framställan om dispens för överföring av direktägda utländska fastigheter till bolag den ändring av Allmänna Pensionsfondens reglemente (1983:1092) som fattade beslut om (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU2, rskr. 1997/98:120) får inte Första, Andra och Tredje fondstyrelserna (AP-fonden 1-3) efter längre äga fastigheter direkt. Ägandet måste därefter vara i form av aktier i svenska eller utländska fastighetsbolag. AP- fondens 1-3 totala fastighetsbestånd var marknadsvärderat till 25,3 mdkr per . De fastigheter som AP-fonden 1-3 direktäger i , vilka motsvarar ett värde av 19,7 mdkr, kommer att föras över till ett av fondstyrelserna gemensamt helägt fastighetsbolag. Avsikten är att denna överföring ska vara genomförd . Utöver det svenska fastighetsbeståndet har AP-fonden 1-3 också investerat i fastigheter i och samt i amerikanska fastighetsfonder s.k. s. Av de utländska fastighetsinvesteringarna utgörs huvuddelen av investeringarna i av direktägda fastigheter. Beståndet i var marknadsvärderat till totalt 3,1 mdkr varav 2,3 mdkr utgjorde direktägda fastigheter. De resterande utländska fastighetsinvesteringarna på sammanlagt 2,5 mdkr är i indirekt form. En överföring av de direktägda fastigheterna i till ett av AP- fonden 1-3 helägt bolag uppfyller kravet på bolagisering men medför att överföringen kommer att beläggas med en lagfart (transfer tax) på motsvarande ca 70 mdkr. För att Londonfastigheterna ska kunna hanteras på ett affärsmässigt effektivt sätt och inte onödigtvis belastas av denna transfer tax undersöks alternativa lösningar till en ren bolagisering. Bl.a. analyseras möjligheten att sälja hela eller delar av beståndet eller att apportera in fastigheter till brittiska fastighetsbolag. Det är osäkert hur denna process kommer att ta. För att inte komma i tidsnöd och därmed försämra möjligheterna till en bra ekonomisk lösning bör tidsgränsen för när AP-fonden 1-3 inte längre får äga fastigheter direkt senareläggas avseende innehavet i . Fondstyrelserna hemställer mot denna bakgrund att tidpunkten när fondstyrelserna inte längre får direktägda fastigheter i , förskjuts från till . Huvudmotivet är att fondstyrelserna därigenom kan uppnå en affärsmässig bättre lösning än eljest. För ALLMÄNNA PENSIONFONDEN Första, Andra och Tredje fondstyrelserna Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , . Regeringen beslutar proposition Förvaltningen av statsskulden Senaste lydelse 1995:970. Senaste lydelse 1995:969. 1997/98:154 Bilaga 1 1997/98:154 Bilaga 1 1997/98:154 Bilaga 2 1997/98:154 Bilaga 3