prop · GL0373 · 1998-01-01 00:00:00 — I rapporten beskrivs och analyseras de viktigaste transportkorridorerna för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och - översiktligt - luftfart, inom och mellan de nordiska länderna samt till de nordiska närområdena. Nya prioriteringar presenteras i rapporten, baserade på nationella planer för investeringar i infrastrukturen samt EU:s planer och riktlinjer för det transeuropeiska transportnätverket. Transport- och trafikministrarna beslöt att översända rapporten till till orientering och för eventuella kommentarer. Rapporten presenterades vidare på den tredje ministerkonferensen om pan-europeiska transportkorridorer i . Transport- och trafikministrarna beslöt att starta en kartläggning av en eventuell nordisk samverkan vad gäller informationsteknikfrågor inom transportområdet. bildades en särskild tidsbegränsad miljögrupp under för transportfrågor (NÄT). har informationsutbyte skett med de nordiska länderna. Ett seminarium har hållits i om transportrelaterade miljöproblem i tätorter. Gruppen har engagerat Transportøkonomisk institutt i för att kartlägga möjligheter för en samnordisk transport och miljöstatistik. Miljögruppens verksamhet kommer att utvärderas . Styrgruppen för nordisk trafiksäkerhet avvecklades . bildades en ad hoc-grupp för trafiksäkerhetsfrågor, som efterträtt styrgruppen. Inom ramen för detta arbete har man utbytt information och erfarenheter och diskuterat olika problemställningar rörande trafiksäkerhetsarbetet. Gruppen har planerat de Nordiska Trafiksäkerhetsdagar som genomförs . Arrangemanget äger rum i och kommer att behandla hastighetsfrågor utifrån olika synvinklar. En översyn av överenskommelsen mellan , , och om ömsesidigt godkännande av körkort och registrering av fordon initierades . Översynen av överenskommelsen har pågått . Härvid har också inträtt i arbetet och besked väntas från och . Arbetet beräknas bli klart . Vad gäller närområdessamarbetet har seminarier för introduktion av trafiksäkerhetshandbok på ryska genomförts i Kaunas, , med deltagare från de tre baltiska länderna och i Pavlovsk, , med deltagare från ryska närområden. Som en uppföljning av ett initiativ under ordförandeskap planeras ett nordiskt IT-ministermöte på svensk inbjudan. Syftet är bl.a. att brett belysa möjligheter att ta vara på de konkurrensfördelar som våra redan långt framskjutna positioner på IT-området kan erbjuda. Ekonomi och finanspolitik Samarbete inom De nordiska ekonomi-finansministrarna har ett starkt intresse av en kontinuerlig dialog om viktiga ekonomisk-politiska frågor. Detta rör såväl den ekonomiska politiken i respektive land som den internationella utvecklingen i stort. Samarbetet har inkluderat nordiska finansministermöten, för ekonomin och finanspolitik (ÄK-Finans), Nordiska finansutskottet, Nordiska baltikumutskottet, Nordiska konjunkturgruppen, Nordiska budgetchefsmöten och den nordiska ämbetsmannagruppen för skattefrågor. Vidare kan nämnas arbetsgruppen för miljöekonomiska frågor som är ett samarbete mellan ÄK-Finans och ämbetsmannakommittén för miljövårdsfrågor. presenterades rapporten i de nordiska länderna. Rapporten, som är resultatet av ett initiativ av och statsministrar, behandlar konsolideringen av de offentliga finanserna i de nordiska länderna. Rapporten visar att konsolideringen har bidragit till starkt fallande räntor, låg inflation och en ökning i investeringar och privat konsumtion. Rapporten belyser vikten av sunda offentliga finanser som en förutsättning för en god ekonomisk utveckling som i sin tur är avgörande för medborgarnas välfärd. - EU/EES Vid båda de nordiska finansministermötena behandlades EU- och EMU-frågor, bl.a. EMU:s inverkan på den nordiska ekonomin och det nordiska samarbetet. Detta har skett i form av informella diskussioner. Nationella utredningar om EMU såväl som beslut och förberedelser i ämnet i EU-medlemsländerna har redovisats. Det nordiska samarbetet i närområdet kanaliseras i huvudsak genom Nordiska Investeringsbanken (NIB) i . inkluderade i NIB:s internationella utlåning och beslöt de nordiska statsministrarna att upprätta den särskilda nordiska ordningen för miljöinvesteringslån (MIL) på 100 miljoner ecu vid NIB. Genom upprättandet av MIL kan NIB medverka i miljöutlåning till samtliga länder i närområdet. Det baltiska investeringsprogrammet (BIP) är ett samnordiskt projekt som administreras av NIB och (). Syftet är att dels kanalisera tekniskt bistånd, dels kapital till de baltiska länderna och därigenom skapa gynnsamma förutsättningar för lokala investeringar. Ett centralt inslag i BIP har varit upprättandet av nationella investeringsbanker i varje baltiskt land. BIP var i den första fasen 1992-1995 på totalt ca 100 miljoner ecu. Baserat på en utvärdering av BIP:s första beslutade de nordiska länderna om att avsätta ytterligare 70 miljoner ecu för den andra fasen av programmet som Medborgarpolitik Arbetsmarknad och arbetsliv Arbetsmarknad Ett samarbetsprogram för ligger till grund för det nordiska samarbetet på det arbetsmarknadspolitiska området. Samarbetsprogrammet framhåller kampen mot arbetslöshet som ett viktigt område för det nordiska samarbetet. Ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten är särskilt prioriterade områden. har bl.a. tagit initiativ till studier där ungdomars anknytning till arbetsmarknaden varit i fokus. Ett annat prioriterat området är en fortsatt utbyggnad av ett nordiskt förmedlingssamarbete. En viktig del av det nordiska samarbetet är att få till stånd erfarenhetsutväxling och kunskapsspridning mellan de nordiska länderna. Som ett led i detta arbete har Nordiska arbetsmarknadsutskottet (NAUT) tagit initiativet till fyra konferenser inom arbetsmarknadsområdet. Konferenserna behandlade skilda ämnen som arbetslöshetsförsäkringen, styrning av arbetsmarknadspolitiken, erfarenheter av arbetshandikappades situation på arbetsmarknaden samt mobilitet på arbetsmarkanden. På 49:e session var sysselsättningssituationen i de nordiska länderna uppe till särskild debatt. En redogörelse för sysselsättningen och sysselsättningspolitiken i de nordiska länderna hade utarbetats inom NAUT som underlag till debatten. Redogörelsen innehöll en beskrivning av arbetsmarknadsläget i länderna samt en beskrivning av de nordiska ländernas arbetsmarknadspolitik och strategi för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Det nordiska samarbetet för en sund och säker arbetsmiljö är baserat på principerna i den nordiska arbetsmiljökonventionen och på ministerrådets program rörande samarbete på arbetsmarknads- och arbetsmiljöområdet. centrala aktiviteter består bl.a. i att: - säkra löpande information och ömsesidigt åsiktsutbyte om EU-aktiviteter, särskilt för att främja samordning av frågor som har gemensamt nordiskt intresse, - löpande diskutera myndigheternas verksamhet på arbetsmiljöområdet och främja nordiska analys- och samordningsaktiviteter i syfte att kunna vidareutveckla ländernas arbetsmiljö, och - bidra till igångsättningen av forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. verksamhet har varit koncentrerat till de politiskt prioriterade kärnområdena, dvs. samarbetet inom , och den europeiska integrationen samt och dess närområden Erfarenheterna har visat att ett mer utvecklat samarbete med de övriga nordiska länderna inom verksamhetsområdet är viktigt inte bara för det aktiva arbetsmiljöarbetet och arbetslivets fortsatta utveckling utan även ifråga om möjligheterna att främja ökad tillväxt, nya arbetstillfällen och utvecklingen av inre marknadsfrågor. Det nordiska samarbetet om arbetsrätt har som tidigare bedrivits i Arbetslivs- och arbetsrättsutskottet. Utskottet, som främst är ett forum för löpande orientering, diskussion och koordinering av nordiska synpunkter inom bl.a. arbetsrättsområdet, fungerar också som ett rådgivningsorgan till ansvariga ministrar. Liksom har utskottet initierat möten och seminarier inom områden av nordiskt gemensamt intresse. har utskottet diskuterat tillämpningen av rådets direktiv /45/EG om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till samråd med arbetstagare. Vidare har rådets direktiv /34/EG om ramavtalet om föräldraledighet (föräldraledighetsdirektivet) och frågor om arbetsinflytande i europabolag diskuterats. Ett seminarium har hållits i där representanter för arbetsmarknadens parter i har diskuterat löntagares rättigheter vid företagsöverlåtelser. prioriterar utskottet bl.a. samordningen av nordiska synpunkter för att främja den nordiska modellen för reglering av arbetsliv och arbetsrätt på europeiskt plan. Initiativ från EU dryftas . Vidare inriktas erfarenhetsutbytet och diskussionen på nya anställningsformer bl.a. mot bakgrund av utvecklingen av informationsteknologin, och på utvecklingen av samarbetet med andra internationella organisationer, särskilt för förbättring av levnads- och arbetsvillkor samt Internationella arbetsorganisationen (). Samarbete med närområdet är också en central del av arbetet. - EU/EES finns en nordisk grupp för samordning av EU/EES-frågor över hela området arbetsmarknad/arbetsliv. Gruppens mötesschema och uppgifter styrs i huvudsak av dagordningen för de formella rådsmötena med EU:s arbetsmarknads- och socialministrar. Den nordiska EU-samordningsgruppen har haft fyra möten, varvid information lämnats om aktuella frågor i rådsarbetet och samordning skett av nordiska synpunkter inför aktuellt rådsmöte. Bland de frågor som dominerat den nordiska samordningsgruppens mötesdiskussioner kan nämnas förberedelserna inför toppmötet om sysselsättning i , uppföljningen av och direktivförslag om deltidsarbete. De nordiska samarbetsministrarna beslutade att ytterligare utveckla det nordiska samarbetet. Som en följd därav inbjöds, på svenskt initiativ, till tre nordiska förmöten med de nordiska arbetsmarknadsministrarna. Förmötena, i vilka även och var företrädda på politisk nivå, ägde rum i omedelbar anslutning till regelbundna rådsmöten. Vid dessa nordiska förmöten kommenterades den aktuella dagordningen för rådsmötet. Information utväxlades vidare om de nordiska EU-ländernas positioner i enskilda frågor inför rådsmötet. Sysselsättningsfrågan, förberedelserna inför sysselsättningstoppmötet i och förslaget till riktlinjer för sysselsättning kom i hög grad av sätta sin prägel på diskussionerna mellan arbetsmarknadsministrarna . Samarbetet med närområden i nordvästra och de baltiska länderna är prioriterade områden inom det nordiska arbetet. startades ett förprojekt inom ramen för Nordiska ministerrådets närområdesprogram 1997 för att kartlägga behoven av arbetsmarknadspolitiskt utvecklingsstöd i det ryska närområdet och utforma ett projekt. Projektet förväntas starta . De nordiska satsningarna i närområdet gäller bl.a. insatser för att få en välfungerande arbetsförmedlingsservice och utveckla modeller för arbetsmarknadsutbildning. Insatser på arbetsmiljöområdet har blivit alltmer efterfrågade. Seminarier och kurser i tillsynsfrågor och uppgifter för yrkesinspektionen har hållits. Med vunna erfarenheter av det hittillsvarande samarbetet kommer de nordiska länderna att stärka samordningen av de olika insatserna i närområdessamarbetet. Socialpolitik och hälsovård Samarbete inom Det nordiska samarbetet inom sektorn leds av ministerrådet för social- och hälsofrågor samt det tvärsektoriella ministerrådet för narkotikafrågor. Till grund för det nordiska regeringssamarbetet på social- och hälsovårdsområdet finns dels ett samarbetsprogram som löper , dels ordförandeskapets prioriteringar. Samarbetet har till övervägande del skett inom sektorns sju institutioner och permanenta verksamhet i övrigt. Även kommer tyngdpunkten att ligga på institutionerna. Nya projekt och samarbetsområden skall enligt samarbetsprogrammet i största möjliga utsträckning förankras i dessa. Som en markering av handikappfrågornas tvärpolitiska karaktär inrättades under året ett nordiskt handikappolitiskt råd - ett rådgivande och policyskapande organ för och dess samarbetsorgan samt institutioner. Den s.k. sektorsansvarsprincipen, som drivit aktivt, har därmed fått ett ökat genomslag i det nordiska handikappsamarbetet. Principen innebär att varje sektor (arbetsmarknad, transport, utbildning, etc.) skall beakta handikappfrågorna i sitt arbete. för narkotikafrågor har godkänt ett samarbetsprogram på narkotikaområdet vilket löper . har arbetat för att få en kraftfull gemensam nordisk linje i det internationella samarbetet på narkotikaområdet. förberedelse inför FN:s generalförsamlings specialsession om narkotikafrågor har inbjudit till ett nordiskt ministermöte . Till detta inbjuds även ministrar från , och . - EU/EES Det inomnordiska samarbetet inom social- och hälsovårdssektorn är av stor betydelse bland annat därför att området endast i ringa grad regleras av EG- lagstiftning. Social- och hälsovårdssektorn är i huvudsak en nationell fråga inom EU. Samordningen av den sociala tryggheten för personer som flyttar mellan de nordiska länderna regleras dock av EG-rätten. Den kompletteras med en särskild nordisk konvention som hänvisar till EG-rätten och innebär att dess regler kan tillämpas även på personer som inte har medborgarskap i något EES-land och som flyttar mellan de nordiska länderna. Det största antalet fall av konkret tillämpning av EG-rätten om samordning av den sociala tryggheten, som myndigheterna i de nordiska länderna kommer i kontakt med, rör inomnordiska flyttningar. De ansvariga administrativa myndigheterna har därför fullföljt sitt samarbete i syfte att komma fram till gemensamma tolkningar och likartad praxis. Ett informellt samarbete på departementsnivå har tillkommit i samma frågor, vilket dock även inriktar sig på gemensam diskussion av idéer och förslag - på olika stadier i EG:s lagstiftningsprocess - om utveckling av EG-rätten om social trygghet för personer som flyttar. Aktuella EU/EES-frågor är en stående dagordningspunkt vid möten inom sektorn. Samråd sker även inom institutionerna. Samarbetet i löpande frågor sker i allmänhet genom direkta kontakter mellan länderna. har fortlöpande informella samråd med de andra nordiska länderna både inom ramen för såväl det europeiska som det övriga internationella samarbetet på social- och hälsovårdsområdet. För närområdessamarbetet finns en särskild arbetsgrupp, som utväxlar information, kommer med förslag, fattar beslut om projektmedel och återkommande rapporterar till Nordiska socialpolitiska kommittén. har satsningar gjorts på områdena utbildning inom social-, hälso- och sjukvårdsområdet, social- och hälsostatistik, läkemedelskontroll, alkohol-, narkotika och handikappsamarbete samt förebyggande och hälsofrämjande åtgärder, bl.a. ett omfattande samnordiskt smittskyddsprojekt. På livsmedelsområdet är det för livsmedelsfrågor (ÄK- Livs) som har ansvar för det nordiska samarbetets förverkligande i praktiken. Utöver principiella frågor, kretsar arbetet kring dels fleråriga projekt som t.ex. systematisk utvärdering av potentiellt skadliga komponenter i livsmedel, dels dagsaktuella frågor som olika åtgärder inom området kontroll av livsmedel och implementering av EG:s Det yttersta målet är att skydda konsumenten mot hälsofarliga produkter och fusk i livsmedelshanteringen. Samarbetet i livsmedelsfrågor är indelat i fem sakområden: toxikologi, mikrobiologi, kost och näring, lagstiftning och livsmedelskontroll. Dessutom fungerar samarbetet med de baltiska länderna inom den gemensamma arbetsgruppen NordBalt. Här diskuteras framför allt kontrollfrågor. I NordBalt deltar de tre baltiska staterna på samma villkor som de nordiska länderna, med lika många medlemmar och med fullt deltagande i planering och genomförande av möten och projekt. Samarbete inom fortsatte det projekt som undersöker möjligheterna att använda resultaten från kostundersökningar som underlag också för beräkning av intag av tillsatser och naturligt förekommande skadliga ämnen. Projektet publicerade en rapport över första delen av sitt arbete. En annan rapport, Merking av mat, beskriver de inkonsekvenser och svårigheter som möter både konsumenter, myndigheter och producenter när det gäller märkning av livsmedel. Fortsatt aktivitet i denna fråga, garanteras genom förslag till projekt som lades fram efter en workshop i . Ett av förslagen, som avser användning av hälsopåståenden, är redan på väg att förverkligas. Den bas som finns tjänar som ett gott underlag för den kommande nödvändiga och stora satsningen på att få en övergripande och väl planerad hantering av hela den komplicerade frågan om märkning av livsmedel. En stor del av arbetet går ut på undersökning av potentiellt farliga ämnen i livsmedel, både hygieniskt och toxikologiskt. har rapporter lämnats på båda dessa områden. Särskilt bör nämnas området virus i livsmedel och dricksvatten. Man har också värderat förpackningsmaterial som källa till föroreningar, och fortsatt riskvärderingen av främmande ämnen, t.ex. förekomst av klorerade fettsyror. De nya metoder som leder till att nya livsmedel och ingredienser framställs genom genmodifiering väcker frågor hos många. Ett nordiskt nätverk har kontinuerlig beredskap när det gäller regelverk och andra myndighetsärenden på detta område. Nätverket har sammanställt den nordiska synen på saken på både engelska och svenska språket. Vid kontroll av livsmedel uppstår med den inre marknaden och fria handeln nya problem som snabbt kan tacklas genom det nära samarbete som finns. Också frågor och problem som gäller import från - och export till - tredje land behandlas. i internationellt samarbete De flesta aktuella livsmedelsfrågor har en nordisk och en internationell sida som växelverkar med varandra. Detta gäller bl.a. samarbetet inom EU/EES och finns ett nordiskt samarbete kring de försäljningsargument som producenter önskar använda i marknadsföringen och som anknyter till hälsa, eller ohälsa, och näringstillstånd hos konsumenten. Frågan är mycket aktuell och världens länder hanterar saken på olika sätt, vilket ger de nordiska länderna anledning att arbeta för sin syn att konsumenten skall ha ett fritt val och inte bli vilseledd av felaktiga uppgifter. En stor del av det nordiska samarbetet ägnas åt gemensam tolkning och implementering av EU/liksom åt de vägledningar som myndigheterna skriver för dem som skall använda nya regler och föreskrifter, dvs. både producenter och lokala tillsynsorgan. När det gäller nya livsmedel i form av genmodifierade produkter eller ingredienser deltar , inte minst i utvärdering av säkerhet och utveckling av mät- och bedömningsmetoder. Det nordiska samarbetet på det konsumentpolitiska området sker mellan konsumentministrarna inom . samordnas frågorna av en ämbetsmannakommitté (ÄK-Konsu-ment). Ansvaret för samordningen inom kommittén delas mellan ordförandelandet och det kommande ordförandelandet. Arbetet inom kommittén fördelas på tre styrgrupper, en för ekonomi och information, en för juridiska frågor och en för produktfrågor. I takt med att EU-arbetet har fått en större betydelse har också det nordiska samarbetet fått en tydligare politisk inriktning. Särskilt gäller detta för livsmedels- politiken som blivit mer inriktad på konsumentskydd, både nationellt och internationellt, men det gäller också för välfärdspolitiken och miljöpolitiken. Amsterdamfördraget har gett konsumentpolitiken en starkare ställning inom EU. Detta innebär en bättre plattform för konsumentpolitiska åtgärder samt att konsumentfrågor kan beaktas inom andra politikområden. De nordiska länderna samverkade nära i arbetet för att uppnå detta resultat. Samarbetet på det konsumentpolitiska området gynnas av den nordiska språkliga och kulturella gemenskapen. Det har lett till en likartad syn på konsumentpolitiken i de nordiska länderna. Förhållandet att tre av de nordiska länderna är medlemmar i och att de övriga samarbetar inom ramen för präglar i hög grad arbetet. Det är nödvändigt att man stärker samarbetet på det praktiska men också det politiska planet så att den nordiska modellen kan bibehållas men också påverka konsumentpolitiken inom EU och globalt. kommer konsumentpolitiken att kunna bli ett viktigt instrument för Konsumenternas situation har förändrats. Det pågår en avreglering av den offentliga sektorn, hushållen har fått nya roller i miljövården och IT-utvecklingen öppnar gränserna ännu mer . Anslaget till konsumentsektorn har varit oförändrat, ca . Konsumtion och miljö är en prioriterad dimension av konsumentsamarbetet. Arbetet har följt konsumentministrarnas programförklaring om miljöaspekter i konsumentpolitiken . Ett tvärsektoriellt samarbete mellan miljö- och konsumentsektorn inleddes genom ett gemensamt möte mellan de två ämbetsmannakommittéerna. En gemensam arbetsgrupp bildades med uppgift att, i första hand, arbeta . Svanmärkningen har haft en fortsatt positiv utveckling. finns kriterier för inemot 50 produktgrupper och mer än 1500 svanmärkta produkter säljs på den nordiska marknaden. En utredning har genomförts av de nationella ordförandena vilken har föreslagit vissa organisatoriska förändringar för att öka effektiviteten på nordisk nivå. Ett gemensamt program för konsumentforskning har kommit igång med flera temamöten för forskare inom de områden som prioriterats högst. Den önskade utvecklingen av forskarnätverk har också nått långt tack vare ÄK- Konsuments forskningskoordinator. Däremot har de planerade doktorandprojekten inte haft någon framgång, beroende på otillräcklig nationell finansiering i tillägg till de under högst som anslagits från . Handlingsplanen för konsumentundervisning i skolan har börjat genomföras under Bl.a. har projekt startats om informationsteknologi i undervisningen och om erfarenheter av ungas utbildning till förmedlare av konsumentkunskaper till andra unga i och utanför skolan. Inom ramen för handlingsprogrammet för finansiella tjänster har ett antal projekt genomförts, främst om användning av ny teknologi. De har gällt rådgivning och ökad transparens på försäkringsområdet, pensionssparande på mikro- och makronivå, försäkringsföretagens reglering av sakskador, ansvar och bevisskyldighet vid överföring i elektroniska betalningssystem samt banktjänster på lika villkor. och EU/EES Det finns åtta nordiska nätverk etablerade som samarbetar i olika projekt inom områdena finansiella tjänster, standardisering, produktsäkerhet, konsumenträtt, prismärkning, konsumentundervisning, livsmedel i konsumentperspektiv samt hushållsekonomi och skuldsanering. Flera av projekten har gällt EU-lagstiftning. Det gäller till exempel projekt som har avslutats med rapporterna Konsekvenser av euron för den enskilde konsumenten, Injunctions for the protection of cross-border consumer interests, Child safety och El-avregleringens konsumenteffekter. Under verksamhetsåret begärde konsumentministrarna hos kommissionären att konsumentforskning skulle prioriteras i EU:s femte ramprogram för forskning. har visat stort intresse för konsumentsektorns europeiska nätverk för konsumentundervisning. Nätverkets Måldokument för konsumentundervisning i skolan samt Handlingsplan för konsumentundervisning har varit förebild för kommissionens nya initiativ på området. En konferens i om skuldrådgivning arrangerades av konsumentsektorns europeiska nätverk för hushållsekonomi och skuldsanering. Kommissionen var medfinansiär. Konferensen blev en stor framgång med deltagare från 20 länder. Konsumentsektorn fick från Nordiska ministerrådets närområdesanslag . Fem aktivitetsområden har omfattats av programmet för året. Inom området produktsäkerhet var ett seminarium om samordning, tillsyn och dialog med näringslivet planerat att äga rum underår 1997. Seminariet är uppskjutet . Ett förprojekt som bl.a. innefattade kartläggning av konsumentorganisationer har genomförts. Inom området konsumentinformation har ett pilotprojekt påbörjats, vilket gäller produktion av undervisningsmaterial för utbildning av lärare i .