prop · GL03176 · 1998-01-01 00:00:00 — 1.4 En framtidsutbildning för alla Att ställa frågorna själv Införande av informationsteknik i skolan ändrar inte i sig förutsättningarna för kritisk granskning, men IT kräver nya arbetssätt. Traditionellt upplagd undervisning har utgått från en lärobok, där ämnets olika moment vanligtvis presenteras på ett pedagogiskt och tillrättalagt vis. En annorlunda uppläggning där man använder Internet eller läromedia är att eleven samlar in uppgifter från olika håll för att sedan göra en presentation eller rapport som utgår från det material som samlats in. En sådan metodik kräver en diskussion om varifrån informationen kommer och en värdering av hur korrekt och relevant den är. På Internet kan det vara svårt att skilja sanningen från ett falskt rykte eller en neutral information från kommersiella budskap. Därmed ställs stora krav på kritisk analys. Genom att på det viset hämta material från olika källor kan eleven få insikt om att det i många situationer finns olika sätt att betrakta och beskriva samma sak. Inom olika samhällsorienterade och humanistiska områden är det mycket vanligt att olika, ibland vitt skilda, uppfattningar om en viss fråga förekommer . Om undervisningen på detta sätt kan belysa flera perspektiv har den vunnit i kvalitet. Eleven får en djupare förståelse, eftersom den vunna insikten bättre motsvarar verklig- hetens konflikter och paradoxer. Därmed får också eleven en bättre grund att själv kunna ta ställning till material från Internet som kan ha tvivelaktigt värde eller strida mot skolans och samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Att förstå konsekvenser av olika alternativ, vilket läroplanen före- skriver, är en krävande uppgift för både lärare och elever. En undervisning där eleverna själva söker kunskap ersätter inte lärarens roll att ge grundläggande kunskaper. Bara den som har goda grundläggande kunskaper klarar att söka, sålla, värdera och sammanställa relevant information. Ett arbetssätt av detta slag är förvisso möjligt utan IT, men en god användning av IT kan driva fram en utveckling av undervisningen i denna riktning. Om så inte sker riskerar IT i skolan att reduceras till inlärning med programvaror som bygger på drill och snabbvalsfrågor. Även om man på vissa håll motiverar användning av IT i skolan med att sådana program eller läromedia skulle kunna öka effektiviteten i inlärningen kan detta inte vara huvudsyftet. Det är dock viktigt att vara medveten om att det inte finns någon automatik i att en satsning på IT i skolan på något enkelt vis ger eleven förmåga till kritiskt förhållningssätt. Det är genom en målmedveten undervisning som eleverna utvecklar denna förmåga. Skolan i den globala byn En modern skola relaterar till kunskap, händelser och information från hela världen. Informationstekniken innebär att fysiska avstånd blir ointressanta och att klassrummet öppnas mot omvärlden. På Internet är det inte dyrare eller svårare att vara uppkopplad mot en dator i än en som finns i hemstaden. IT ger den som vill och vågar alla möjligheter att överskrida gränser och ta del av information från eller knyta kontakter i andra länder. I takt med att elever i allt fler länder världen över ansluts till Internet blir det möjligt att arrangera gemensamma arbeten eller utbyta information mellan länder. Ett bra sätt att förstå andra länder och kulturer kan vara att arbeta tillsammans med elever i en skola i ett annat land med en uppgift. Det arbetssätt som förut krävde mycket tålamod eller var mycket dyrt kan nu genomföras av alla som är anslutna till Internet. Regeringen ser den ökade internationaliseringen av utbildningen, som IT kan bidra till, som ett viktigt bidrag till utvecklingen i skolan. Nyfikenhet och lustfyllt lärande Internet är en ocean av information. Ingen vet vad som dyker upp efter nästa musklick. Varje ny hemsida är sin egen värld, uttänkt och utformad av en unik person. På Internet kan man finna allt, både högt och lågt, både nytt och gammalt, där endast fantasin och de egna önskemålen sätter gränsen. Läromedel som använder den nya teknikens möjligheter kan stimulera flera sinnen. Ett grundläggande problem med den klassiska föreläsningsorienterade undervisningen är att eleven fick svar på frågor hon/han aldrig hunnit formulera. Ett elevaktivt och sökande arbetssätt kan just stimulera nyfikenhet och glädje i lärandet. En viktig förutsättning för att IT skall stimulera eleverna är att tekniken underordnas pedagogiken. Gångna tiders dataundervisning som handlade om att lära sig programmera i Basic kunde ofta ha den motsatta effekten och fick många elever att bli ointresserade och känna att undervisningen var meningslös. Undervisningen och skolans arbetsformer bör stimulera ett problem- orienterat undervisningssätt, där analys och bearbetning av olika för att lösa problem och agerande utifrån dessa strategier följs upp, prövas och värderas. Ett arbetssätt av detta slag främjas av att skolan i mindre utsträckning använder sådan färdigproducerad programvara för skolbruk, som återupplivar en gammaldags pedagogik i elektronisk form. I stället bör lärares och elevers eget skapande stimuleras, vilket t.ex. kan ske genom Skoldatanätets Multimediabyrå som ställer verktyg till skolornas förfogande, så att de kan skapa egna multimediaproduktioner. På motsvarande sätt kan skolorna använda marknadens vanliga program för ordbehandling, kalkylering, presentationsmaterial osv. Denna filosofi, att använda professionella verktyg för skolbruk och att stimulera egen produktion, är i internationella sammanhang inte självklar. Den förutsätter också ett högre kunnande hos elever och lärare än vad man tidigare kunnat räknat med. Men det är ett förhållningssätt som understödjer den allmänna pedagogiska hållningen att främja elevers eget aktiva deltagande i läroprocessen, att ge dem verktyg för ett livslångt lärande och att förbereda dem för arbetslivet. Språk blir allt viktigare IT underlättar och understöder skrivarbete. Genom att använda datorn och ord- och textbehandlingsprogram kan eleverna aktivt arbeta med ett processinriktat skrivande. Engelska dominerar starkt på Internet. En stor andel av all utveckling av Internet, dataprogram och datorer sker i . Den positiva sidan av detta är att elever därmed får en mycket stark drivkraft att lära sig engelska. Å andra sidan kommer den som inte kan engelska att i allt högre utsträckning att vara utestängd från information och kontakt med andra. Internet ger unika möjligheter att på ett enkelt vis kommunicera med elever i andra länder. Kommunikationen kan ske på främmande språk och därmed ge realistisk träning. Moderna ordbehandlingsprogram kan hjälpa till med såväl stavning som kontroll av grammatik på engelska. Genom att ordböcker och synonymer finns tillgängliga endast ett musklick bort blir det enklare att använda dessa hjälpmedel i skrivarbetet. Den datorbaserade ordboken ger dessutom möjlighet att få ordet uppläst med korrekt uttal. Miljön i skolan Eleverna i skolan omfattas av arbetsmiljölagen (1977:1160). Det är viktigt att utifrån detta och den nya teknikens snabba utveckling göra lärare och elever medvetna om vilka krav den nya tekniken ställer på arbetsmiljön såväl i skolan som i kommande yrkesliv. Arbetar- skyddsstyrelsen har tagit fram information om dessa krav. En viktig del i skolans elevdemokratiarbete är den rätt till elevmedverkan i skyddsverksamheten som arbetsmiljölagen ger. Elevskyddsombuden har en mycket viktig funktion för eleverna. De lär sig ta ansvar och skall ha reella möjligheter att påverka sin arbetsmiljö. Det är viktigt att ställa likvärdiga krav på skolans IT-miljö som t.ex. modern kontorsmiljö. Både kvinnor och män I debatten förs ofta fram att informationstekniken är skapad av män, för män. Branschens pionjärer drevs ofta av en ren teknikglädje. Tekniken stod i centrum och blev för många ett självändamål. Begrepp som applikationer eller användarnytta var okända. All erfarenhet och olika undersökningar pekar på samma sak. Kvinnor är sällan intresserade av tekniken för dess egen skull. De är däremot intresserade av den användning eller nytta som tekniken kan ge. Den ursprungliga databranschen var mycket mansdominerad och starkt teknikorienterad vilket har utestängt många kvinnor. Andelen kvinnor på de datainriktade utbildningarna inom högskolan har länge legat . I databranschen utgör kvinnorna en liten minoritet. redovisar i sin forskningsöversikt (, Informationstekniken i skolan, en forskningsöversikt, 1998) att tillgänglig forskning om IT i skolan visar samma resultat som tidigare är känt om kön och naturvetenskap. Flickor är intresserade av att se sammanhang och mening. De ser tekniken som ett medel att nå ett mål. Pojkar däremot ser oftare tekniken som ett egenvärde. är ett kunskapssamhälle med informationstekniken som viktig drivkraft. Denna teknik domineras av män som därigenom har ett övertag. Vi riskerar få en utveckling där männen blir vinnare i informationssamhället. Att samhällsutvecklingen så starkt påverkas av IT beror enbart på de fördelar tekniken ger. Huvudlinjen måste därför vara att kvinnorna bereds tillträde till tekniken på sina villkor. Att intressera kvinnor för att använda datorer kräver alltså mer ansträngning än att intressera män. Därför är det också viktigt att verka för en kraftig förändring av den kultur som har varit rådande i IT-sammanhang. Först då kan IT locka båda könen på lika villkor. För att skall blir en framgångsrik nation som kan hävda sig i internationell konkurrens inom IT-området behövs stora grupper tekniker och ingenjörer som kan utveckla morgondagens teknik. Antalet personer som arbetar med informationsteknik stiger hastigt. I denna värld behövs fler kvinnor, dels därför att samhället behöver alla tillgängliga krafter i denna sektor, dels därför att kvinnorna kan bidra till att ny teknik blir mer anpassad efter verkliga behov och efter hur människor fungerar. För att ge flickorna en bättre möjlighet att använda och lära sig IT krävs flera saker, bl.a. måste läraren vara medveten om skillnaden i flickors och pojkars användning av IT och aktivt arbeta för att flickorna får samma chans som pojkarna. Undervisningen måste vara upplagd så att även flickorna känner att IT är ett meningsfullt verktyg som hjälper dem och inte motiveras av teknikens egenvärde. måste tillgången till utrustning vara god och rimligt fördelad, så att inte flickorna trängs bort av de teknikintresserade pojkarna. Klassklyftor i informationssamhället av datorer i svenska hem är mycket ojämn. LO-medlemmar har i mycket lägre grad datorer i hemmet än medlemmarna i TCO och . Skälen till detta kan vara flera. Tjänstemän har i många fall högre löner vilket gör det lättare att finansiera en hemdator. Vidare använder tjänstemän datorer i sitt arbete i hög utsträckning, vilket dels gör dem förtrogna med tekniken, dels betyder att de kan se ett värde i att kunna utföra vissa arbetsuppgifter hemma. Distansarbete med hjälp av informationsteknik är ett arbetssätt som i praktiken enbart omfattar tjänstemän. Förmånen att disponera en hemdator som bekostas av arbetsgivaren beskattas inte om vissa regler följs (lag om ändring av kommunal- skattelagen [1997:770]). Det viktigaste villkoret är att samtliga anställda skall omfattas av erbjudandet. De nya reglerna infördes för att stimulera användningen av datorer (prop. 1996/97:173). Därmed kommer många fler inom olika grupper att få möjlighet att disponera en dator i hemmet än vad som annars blivit fallet. Skolans uppgift är att ge alla elever en likvärdig utbildning oavsett deras bakgrund och erfarenheter. Därför har skolan en viktig uppgift i att kompensera elevernas skilda förutsättningar. Eftersom kunskaper om IT är en nödvändig förberedelse för den framtida arbetsmarknaden och ger en allmänt starkare position i samhället, måste alla elever få goda kunskaper inom IT. Det kräver att skolorna har god tillgång till datorer och att lärarna har goda kunskaper om hur IT kan användas i undervisningen. En satsning på IT i skolan är därför välmotiverad. Nya vägar för demokratin Informationstekniken ger demokratin nya möjligheter. Offentlighets- principen har en flerhundraårig tradition i och är en grundbult i vår demokrati. I praktiken har dock huvudsakligen medborgarnas ombud, framförallt journalister, utnyttjat möjligheten att gå till en myndighet för att läsa aktuella handlingar. Offentlighetsprincipen har varit en rättighet som de flesta aldrig utnyttjat personligen. Detta kan helt förändras genom Internet. finns de tekniska möjligheterna att publicera varje offentlig handling på Internet. Med hjälp av enkla sökverktyg kan den intresserade medborgaren från sin egen dator i sitt hem söka efter alla handlingar som berör ett visst ämne eller följa allt som sker i ett visst beslutsorgan. Webbplatser som regeringens Information , hemsida och Direkt är mycket välbesökta och gör att långt fler människor än får del av hela beslutsunderlaget och inte bara de delar som journalister väljer att rapportera om. Informationstekniken möjliggör för grupper som delar ett visst intresse och driver en fråga att föra diskussioner och driva kampanjer på Internet. Det är enkelt att hålla många människor underrättade om en händelseutveckling och koordinera aktiviteter. Denna utveckling är ännu bara i sin linda och dess fulla omfattning kan ännu inte bedömas. IT ger även den politiska debatten nya förutsättningar. Med hjälp av den nya tekniken kan människor mötas och debattera olika frågor. I olika forum kan människor träffas och genom diskussionen bidra till en fördjupad demokrati och ökad delaktighet. Informationstekniken ger stora möjligheter för deltagande i ett aktivt demokratiskt arbete för dem som ser möjligheterna och kan använda verktygen. Det finns en risk att klyftorna vidgas i kunskapssamhället. De som inte behärskar tekniken kommer i ett underläge. Välutbildade grupper som behärskar tekniken får ett starkare övertag än tidigare genom att de får tillgång till bättre kanaler för information och påverkan. För att motverka dessa skillnader krävs en skola som ger alla likvärdiga förutsättningar. Att förbereda eleverna för deltagande i demokratin är en huvuduppgift för skolan. Skolan måste därför ge alla elever de IT-kunskaper som krävs. En utveckling i hela Informationstekniken överbryggar avstånd. Ingen teknik har på samma sätt som informationstekniken reducerat avståndens betydelse. På Internet leder inte ökat avstånd till ökade kostnader eller nämnvärt ökad transporttid. Endast överföringshastigheten har betydelse. Informationstekniken förutsätter en utbyggd infrastruktur. Kostnaden för att bygga ut infrastrukturen ökar med ytan som skall nås. I glesbygd kan priserna för internetanslutningar av olika kapacitet därför vara avsevärt högre än i tätbefolkade områden. En skola för alla innebär att elever i olika delar av landet skall få likvärdiga förutsättningar. Det är därför angeläget att söka utjämna kostnaden för och påskynda anslutningen av skolor till Internet. 1.5 Nya möjligheter för skolan Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen 1998 (prop. 1997/98:150) föreslagit att totalt skall avsättas för en satsning på informationsteknik i skolan. Inom den ramen lägger nu regeringen förslag om ett nationellt program för IT i skolan som är en satsning på skolor, på alla elever och lärare för att möta dagens och morgondagens utmaningar. Satsningen är inriktad på att ge lärarna en kompetensutveckling inom IT, se till att lärarna har tillgång till en dator, att påskynda att skolorna får en snabb uppkoppling till Internet, att ge alla elever en egen e-postadress, förbättra utbildningen för elever med funktionshinder med hjälp av informationsteknik samt att fortsätta att utveckla både det svenska och det europeiska skoldatanätet. Som framgått behöver skolan öka användningen av informations- teknik. De viktigaste skälen är: 1. Informationstekniken kan bidra till att utveckla undervisningen och nya roller för elever och lärare. Genom IT vidgas skolans klassrum. Undervisningen kan utvecklas till ett mer elevaktivt arbetssätt och ett förnyat pedagogiskt förhållningssätt. IT skapar nya möjligheter att förstå komplexa samband, t.ex. genom simuleringsprogram inom olika ämnesområden. Informationstekniken ger också nya möjligheter till kommunikation med det övriga samhället. Skolan öppnas och elever stimuleras till att söka information och inleda en dialog med andra. Informationstekniken förekommer nästan överallt i samhället och arbetslivet. Alla elever behöver därför utbildning som förberedelse för kommande vuxenliv. En ökad satsning på IT är en viktig rättvisefråga. Barn i olika samhällsgrupper har mycket olika tillgång till informationsteknik, varför skolan har en väsentlig kompensatorisk uppgift. Genom en bred satsning på IT i skolan kombinerad med kompetensutveckling av lärare kan skolan motverka skillnaderna. En likvärdig skola kräver en gemensam satsning. IT skapar nya förutsättningar för skolans internationalisering. Genom t.ex. Internet ges nya möjligheter till kontakter och erfarenhetsutbyte med elever i andra länder. 2 Lärandets verktyg nationellt program för IT i skolan I den ekonomiska vårpropositionen anges en ram om och om samt om att i huvudsak användas för IT i skolan. Det nationella programmet för IT i skolan är en riktad och tidsbegränsad satsning för att utveckla skolan med hjälp av IT. Meningen är att de statliga insatserna skall stimulera skolhuvudmännen att satsa på IT- utveckling. Det är dock skolhuvudmännen som har det såväl kort- som långsiktiga ansvaret för finansiering av IT i skolan. De åtgärder som anges i detta avsnitt genomförs under förutsättning av och regeringens beslut. Det nationella programmet för IT i skolan omfattar förskoleklassen, , särskolan, specialskolan, sameskolan samt gymnasieskolan. 2.1 Samling för IT i skolan För att bl.a. förbereda, planera och genomföra det nationella programmet för IT i skolan har regeringen för perioden till och med tillsatt en särskild delegation. I delegationen ingår, utöver företrädare för , ledamöter från de samarbetspartners som är nödvändiga för ett framgångsrikt genomförande, bl.a. , och . Statssekreteraren i med ansvar för skolfrågor är ordförande i delegationen. Till delegationen knyts ett kansli, som svarar för det operativa arbetet. 2.2 Kompetensutveckling och datorer till lärare För att IT skall bidra till en utveckling av undervisningen måste lärarna få goda förutsättningar att utnyttja den nya tekniken. All verklig förändring av skolan måste ske genom lärarna, som är och förblir nyckel- personer för lärandet. En betydande del av det nationella programmet för IT i skolan är därför ett erbjudande till lärare och skolledare att få del av en IT-utbildning som främst syftar till att ge dem kunskaper i hur IT kan användas som ett pedagogiskt verktyg. Erbjudandet om kompetensutvecklingen riktas till skolornas huvudman. De lärare och skolledare som genomgår utbildningen och når målen för denna utbildning kommer att för yrkesmässigt bruk få disponera en multimediadator i hemmet. Datorn skall ses som en stimulans till lärarna men framförallt som ett nödvändigt redskap för att kunna behärska IT och utforska hur tekniken kan användas i undervisningen. En lärare som disponerar en dator kan nå den förtrogenhet som erfordras för att använda datorn som såväl professionellt redskap, t.ex. för det egna administrativa arbetet, som ett pedagogiskt verktyg. Lärarna är nyckeln Inom ramen för det nationella programmet för IT i skolan skall lärare erbjudas en utbildning med mål och innehåll som beskrivs i det följande. En utbildningsplan kommer att fastställas av delegationen för IT i skolan. Mål och syfte Utbildningen skall syfta till att ge lärarna grundläggande kunskaper om IT som ett pedagogiskt och professionellt verktyg. Inriktningen av utbildningen är att ge kunskaper om och förtrogenhet med användning av IT i lärararbetet men även att utveckla lärarnas insikter om IT-använd- ningen i samhället i övrigt. Utbildningen skall även ge lärarna kunskaper i hur undervisningen kan läggas upp för att både flickor och pojkar skall uppfatta IT som ett meningsfullt hjälpmedel. Utbildningen är därför uppdelad i två huvuddelar. En del syftar till att ge lärarna kunskaper om verktyget datorn i sig. Utbildningens andra del, som är utbildningens fokus, är användningen av datorn som ett peda- gogiskt verktyg i den dagliga verksamheten i skolan. Utbildningen skall behandla hur datorn i detta sammanhang kan användas för att eleverna skall nå olika former av kunskap. Efter utbildningen skall lärarna: ¤ ha kunskaper om hur arbetssätt och arbetsformer i skolan kan utveck- las genom att använda datorn i undervisningen, ¤ ha kunskaper i hur undervisningen kan läggas upp för att alla elever oavsett kön skall uppfatta IT som ett meningsfullt verktyg, ¤ kunna utveckla en plan för introduktion, användning och utvärdering av IT i den egna undervisningen, ¤ ha grundläggande kunskaper om hur man kan utveckla multimedia- program - läromedia - för användning i skolan, ¤ kunna använda datorn som ett verktyg för datakommunikation i lokala nätverk och Internet samt kunna använda datorn som redskap för informationshantering, t.ex. vad gäller möjligheterna inom skoldata- näten, ¤ känna till datorns uppbyggnad, funktionssätt och program samt kunna använda datorns operativsystem, ¤ på en grundläggande nivå kunna använda vanliga verktygsprogram, t.ex. program för ord- och bildbehandling, kalkylering och databas- hantering, ¤ ha insikter om informationsteknikens användning i företag, organisa- tioner, skola och samhälle samt ha bearbetat dessa insikter för att med kritiskt förhållningssätt kunna diskutera möjligheter och hot i informa- tionssamhället, ¤ ha kännedom om juridiska frågor som rör upphovsrätt, datasäkerhet, upphandling och avtal, ¤ ha insikter i de etiska regler som de facto finns på Internet och ha reflekterat över de etiska frågeställningar som uppstår när elever använder Internet, ¤ ha insikter i de krav på arbetsmiljön som de nya hjälpmedlen medför. Utbildning på egna villkor Utbildningsverksamheten kommer att bli omfattande. Under treårs- perioden beräknas minst 60 000 lärare kunna ta del av denna kompetensutveckling, vilket ger en volym om ca 20 000 lärare . För att kunna hantera en utbildningsverksamhet för alla dessa lärare bör utbildningen läggas upp flexibelt, i form av intensivkurser, studiecirklar, seminarier eller i distansutbildning. Med hjälp av Internet och e-post kan en del av utbildningen ske i ett virtuellt klassrum. För att kunna genomföra utbildningsinsatsen är det nödvändigt att engagera lärare som ligger långt framme, t.ex. lärare som leder framgångsrika IT-pedagogiska projekt och lärarstuderande som fått IT- utbildning, som lärare/handledare i studiecirklarna. Det är också viktigt att ta vara på kunskaper och erfarenheter från de projekt som stöds av , exempelvis de s.k. fyrtornsprojekten. Ur många synpunkter är det lämpligt att flera lärare, t.ex. ett arbetslag, från en skola deltar i utbildningen för att tillsammans skaffa inspiration och kunskaper för att införa förändrade arbetssätt på sin skola. Utbildningen förutsätts nära knyta an till den vardagliga praktiken, men förläggas utanför undervisningstid. Omfattningen av utbildningen bör beroende av lärarens förkunskaper ligga på 2-4 veckors heltidsstudier. Eftersom utbildningen kan genomföras på olika sätt och med olika intensitet kommer utbildningstiden att variera, även om omfattningen är inom denna ram. Den första delkursen omfattar en kompetens som många lärare redan har. Dessa lärare kan gå direkt på den svårare och djupare andra delen. IT-certifikat för lärare Efter genomgången utbildning skall lärarna visa att de har de kunskaper om IT som utbildningen syftar till och visa att de har tillägnat sig ett personligt förhållningssätt till hur IT kan användas i skolans verksamhet.