prop · GL0393 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:93 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att en läroplan skall införas för förskolan. Läroplanen skall till sin struktur vara uppbyggd på samma sätt som övriga läroplaner. Läroplanen skall ange förskolans värdegrund och uppdrag samt mål och riktlinjer. Mål och riktlinjer bör preciseras för normer och värden, utveckling och lärande, barns inflytande samt förskola och hem. Läroplanen skall vända sig till alla som arbetar i förskolan samt till arbetslaget. För familjedaghem skall läroplanen vara vägledande. Allmänna råd bör utfärdas för familjedaghem samt för öppen förskola. Vidare föreslås att benämningarna daghem och deltidsgrupp utgår ur skollagen (1985:1100) och att förskola därmed skall vara den enda benämningen för den verksamheten samt att benämningen integrerad skolbarnsomsorg utgår ur skollagen. Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 2 Lagtext 4 3 Ärendet och dess beredning 7 4 Principiella utgångspunkter 7 5 Förskolans utveckling 10 6 Benämningarna inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen 12 6.1 Nuvarande benämningar 12 6.2 Förskola och fritidshem 13 7 Läroplanen struktur och inriktning 14 7.1 Läroplanen 14 8 Läroplanens innehåll 19 8.1 Normer och värden 20 8.2 Omsorg, lek och lärande 20 8.3 Barns inflytande 24 8.4 Förskola och hem 24 8.5 Samverkan 24 9 Planering och utvärdering 25 10 Allmänna råd 25 11 Ekonomiska konsekvenser 27 12 Författningskommentarer 27 Bilaga 1 Sammanfattning av kommittén förslag 28 Bilaga 2 Sammanfattning av remissyttranden över Barnomsorg och skolakommitténs betänkande Att erövra omvärlden - Förslag till läroplan för förskolan (SOU 1997:157) 47 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 52 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100), 2. godkänner det som regeringen föreslår om en läroplan för förskolan (avsnitt 7.1). 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 2 a kap. 2, 4, 7, 9, 10 och 13 §§ skollagen (1985:1100) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 a kap. 2 § Förskoleverksamheten bedrivs i form av förskola, som organiseras som daghem eller deltidsgrupp, i form av familjedaghem och i form av kompletterande förskoleverk- samhet (öppen förskola). Skolbarnsomsorgen bedrivs i form av fritidshem, integrerad skolbarnsomsorg eller familjedag- hem. För barn mellan tio och kan skolbarnsomsorgen även bedrivas i form av öppen fritids- verksamhet. Skolbarnsomsorgen skall ta emot barn under den del av dagen då de inte vistas i skolan och under lov. Förskoleverksamheten bedrivs i form av förskola, familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet (öppen förskola). Skolbarnsomsorgen bedrivs i form av fritidshem och familje- daghem. För barn mellan tio och kan skolbarnsomsorgen även bedrivas i form av öppen fri- tidsverksamhet. Skolbarnsomsor- gen skall ta emot barn under den del av dagen då de inte vistas i skolan och under lov. 4 § Om ett barn vårdas på sjukhus eller i någon annan institution, skall huvudmannen för institutio- nen sörja för att barnet får tillfälle att delta i verksamhet som motsva- rar den som erbjuds i förskola, fri- tidshem eller integrerad skol- barnsomsorg. Om ett barn vårdas på sjukhus eller i någon annan institution, skall huvudmannen för institutio- nen sörja för att barnet får tillfälle att delta i verksamhet som motsva- rar den som erbjuds i förskola eller fritidshem. 7 § När vårdnadshavaren har anmält behov av plats inom förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen, skall kommunen erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål. Kommunen kan fullgöra sin skyldighet enligt 6 § också genom att utan oskäligt dröjsmål hänvisa barnet till en motsvarande plats i enskild förskola, enskilt fritidshem eller enskild integrerad skol- barnsomsorg. Kommunen kan fullgöra sin skyldighet enligt 6 § också genom att utan oskäligt dröjsmål hänvisa barnet till en motsvarande plats i enskild förskola eller enskilt fri- tidshem. Kommunen skall ta skälig hänsyn till vårdnadshavarens önskemål om omsorgsform när den erbjuder plats inom förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen enligt första eller andra stycket. 9 § Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skall anvisas plats i förskola, fritidshem eller integrerad skolbarnsomsorg, om inte barnens behov av sådant stöd tillgodoses på något annat sätt. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skall anvisas plats i förskola eller fritidshem, om inte barnens behov av sådant stöd tillgodoses på något annat sätt. Kommunen skall genom uppsökande verksamhet ta reda på vilka barn som behöver anvisas plats enligt första stycket. Kommunen skall verka för att barnen utnyttjar den anvisade platsen och informera föräldrarna om verksamheten och syftet med denna. Om ett barn efter beslut av en kommun vistas i familjehem eller i hem för vård eller boende i en annan kommun, har den kommun som beslutat om vistelsen ansvaret för det individuellt behovsprövade stöd enligt första stycket som barnet kan behöva. Placeringskommunens ansvar upp- hör om ärendet överflyttas enligt 72 § socialtjänstlagen (1980:620). 10 § För plats i förskola, fritidshem, integrerad skolbarnsomsorg och familjedaghem som kommunen anordnar får skäliga avgifter tas ut enligt grunder som kommunen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens själv- kostnader. För plats i förskola, fritidshem och familjedaghem som kommu- nen anordnar får skäliga avgifter tas ut enligt grunder som kommu- nen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. För sådana platser i förskola som avses i 9 § får avgift tas ut endast till den del verksamheten överstiger eller . 13 § Ett bolag, en förening, en sam- fällighet, en stiftelse eller en en- skild individ som yrkesmässigt vill driva en förskola, ett fritidshem eller integrerad skolbarnsomsorg skall ha tillstånd till detta av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Ett sådant tillstånd med- delas tillsvidare eller . Ett bolag, en förening, en sam- fällighet, en stiftelse eller en en- skild individ som yrkesmässigt vill driva en förskola eller ett fritids- hem skall ha tillstånd till detta av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Ett sådant tillstånd meddelas tillsvidare eller . Tillstånd behövs inte för sådan verksamhet som kommunen genom av- tal enligt 5 § andra stycket har överlämnat till en enskild att utföra. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade statsrådet att tillkalla en kommitté med uppdrag att utarbeta ett förslag till gemensamt måldokument för den obligatoriska skolan, förskolans s.k. sexårsverksamhet och skolbarnsomsorgen (dir. 1996:61). Kommittén antog namnet Barnomsorg och skolakommittén. Kommittén överlämnade betänkandet Växa i lärande Förslag till läroplan för barn och unga (SOU 1997:21). Förslagen i betänkandet kommer att behandlas i en proposition som regeringen avser att förelägga . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till Barnomsorg och skolakommittén (dir. 1997:30). Kommittén fick i uppdrag att dels utarbeta förslag till måldokument för den pedagogiska verksamheten i förskolan, dels att göra en översyn av skollagen utifrån de krav integrationen av förskola, skola och skolbarnsomsorg ställer och utifrån förslagen till nya måldokument. Betänkandet Att erövra omvärlden Förslag till läroplan för förskolan (SOU 1997:157) överlämnades och har därefter remissbehandlats. En sammanfattning av förslagen, inklusive kommitténs förslag till läroplan för förskolan, finns i bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 2. 4 Principiella utgångspunkter överfördes ansvaret inom för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen från till . Bakgrunden till denna förändring gavs i regeringsförklaringen , där det lades fast att det livslånga lärandet skall vara en hörnsten i regeringens politik. skall kunna konkurrera med hög kompetens och förutsättningarna för det skall ges genom en hög kvalitet i alla skolformer, från förskolan till högskolan. Kvalitet och likvärdighet skall prägla det svenska skolväsendet för barn och ungdom. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att föra in förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen i utbildningssystemet. övertog tillsynsansvaret för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Lagstiftningen för dessa verksamheter har från samma datum överförts från socialtjänstlagen (1980:620) till skollagen (1985:1100). Regeringen avser dessutom att föreslå att läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) kompletteras så att den även kan användas av förskoleklassen och fritidshemmet. Förskoleverksamheten, varav förskolan är en väsentlig del, men där även andra verksamhetsformer som familjedaghem och öppen förskola inryms, har i vårt land byggts upp som en del av familjepolitiken. Målsättningen har varit att förverkliga ett samhälleligt stöd för barns omsorg, omvårdnad och utveckling med det dubbla syftet att ge föräldrar möjlighet att förena föräldraskap med förvärvsarbete och att ge barn goda uppväxtvillkor för utveckling och lärande. Utbyggnaden av barnomsorgen har inneburit ett stort åtagande för stat och kommun som i princip är genomfört. Den nordiska modellen för en heldagsomsorg med god kvalitet är av avgörande betydelse för den generella välfärdspolitiken och en förutsättning för jämställdhet mellan kvinnor och män och barns goda uppväxtvillkor. Den sociala miljö och den pedagogiska stimulans som barn möter under barndomsåren påverkar på ett avgörande sätt deras förutsättningar för utveckling och lärande. Därför har förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen en viktig pedagogisk uppgift. Genom en integration av förskola, skola och fritidshem kan förutsättningar skapas för samverkan och gemensamma synsätt på barns och ungas utveckling och lärande. Regeringen anser att det nu är viktigt att utveckla förskolans inre arbete och förstärka och tydliggöra förskolans pedagogiska roll. Detta innebär en perspektivförskjutning som är både viktig och möjlig att göra, eftersom förskolan genom ett målinriktat och framgångsrikt arbete kan erbjudas det stora flertalet barn. Dessutom ställer samhällsutvecklingen ökande krav på en kunskaps- och kompetensutveckling för individen som kan grundläggas redan i förskolan. Regeringens avsikt med att göra förskolan till en del av utbildningspolitiken är inte att frångå grundläggande principer om förskolans familjepolitiska uppgift. Förskolan skall både kunna erbjuda omsorg och främja barns utveckling samt vara organiserad så att föräldrar kan förvärvsarbeta eller studera. Däremot innebär det att det pedagogiska barnperspektivet blir tydligare att förskolan i första hand skall vara till för barnets egen omsorg, utveckling och lärande. Detta innebär att det pedagogiska innehållet skall betonas och förtydligas och sambanden förstärkas med de skolformer som barnen fortsätter till efter avslutad förskola. I denna proposition behandlas frågor som rör förskola för barn i åldern . Genom att ge förskolan en läroplan, motsvarande den som finns inom skolan, som bygger på förskolepedagogisk tradition, vill regeringen skapa förutsättningar för en förskola som kan inta sin rättmätiga plats som det första steget i det livslånga lärandet. En läroplan för förskolan kan leda till att verksamhetens kvalitet utvecklas på en hög och jämn nivå. Läroplanen kan också leda till diskussioner om kunskapsbegreppet i förskola och skola och stimulera förskolans pedagogiska utveckling. Det pedagogiska innehållet blir synligt och tillgängligt för alla som berörs av förskolans verksamhet. Förskola för alla barn Allt eftersom förskoleverksamheten byggts ut till full behovstäckning och en allt större andel barn får del av den, har frågan om de barn som ställs utanför förskolan blivit allt viktigare. omfattar förskolan av alla barn i åldern . Ytterligare finns i familjedaghem. Kommunerna är skyldiga att tillhandahålla förskoleverksamhet för barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar eller om barnet har ett eget behov. Alla barn med behov av särskilt stöd har rätt till förskola, oavsett familjens situation. I en del kommuner erbjuds alla barn plats i förskola. I andra erbjuds förskoleverksamhet, utöver för barn med behov av särskilt stöd, endast de barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar. Regeringen har med oro kunnat konstatera att barn till arbetslösa i ökande omfattning utestängs från förskoleverksamheten. I hälften av landets kommuner får barn behålla platsen i förskoleverksamheten också när deras föräldrar blir arbetslösa. I hälften av kommunerna mister barnet platsen direkt eller . Detta ger ett intryck av att frågan inte bara ses ur ett kommunalekonomiskt perspektiv, utan även speglar olika synsätt på den vikt man lägger vid förskoleverksamheten och dess värde för barnens utveckling och lärande. I en del kommuner erbjuds arbetslösa föräldrar med tillfälliga behov av barntillsyn särskilda verksamheter för sina barn. Regeringen anser att det är värdefullt för barn till arbetslösa föräldrar att få behålla sina platser i förskoleverksamheten. Frågan bör dock i första hand lösas av kommunerna själva. har i betänkandet Det gäller livet Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem (SOU 1998:31) tagit upp förskolans förebyggande roll. Kommittén föreslår att barn skall få möjlighet att vara kvar i samma barngrupp, även när föräldern blir arbetslös. När det gäller barn som inte har plats inom barnomsorgen förordar kommittén en generös bedömning av barnets eget behov. Slutligen föreslår kommittén att möjligheten att jämställa arbetslösa föräldrar med föräldrar som arbetar, när det gäller kommunernas skyldighet att erbjuda förskoleplats, bör utredas. Regeringen ser allvarligt på att vissa grupper av barn, för vilka förskolan skulle kunna vara ett stort stöd, riskerar att inte alls få del av den. Det kan gälla barn med invandrarbakgrund och barn i socialt utsatta områden med hög arbetslöshet, vilket innebär en allvarlig risk för ökad segregering. har i delbetänkandet Att växa bland betong och kojor Om barns och ungdomars uppväxtvillkor i storstädernas utsatta områden (SOU 1997:61) behandlat frågan om de barn som står utanför den reguljära förskoleverksamheten i de socialt utsatta stadsdelarna i storstadskommunerna. Kommittén visar att betydligt färre barn får del av förskolan i dessa områden, jämfört med landet i övrigt. Kommittén föreslår att en förskola för alla barn i åldern 3- skall inrättas som en försöksverksamhet i de socialt utsatta bostadsområdena i storstäderna. Även Barnomsorg och skolakommittén har pekat på behovet av rätten till förskola för yngre barn. Att rätten till förskola bör omfatta fler barn förs också fram från olika håll. En allmän förskola för alla barn från tidig ålder är ett önskemål som många vill se förverkligat. Regeringen uppfattar detta som ett tecken på att förskolans värde för barns omsorg, utveckling och lärande har vunnit erkänsla. Regeringen anser att det finns mycket som talar för att förskolan borde erbjudas alla barn. Utan ökade resurser är det dock inte möjligt att med bibehållen god kvalitet införa en allmän förskola. Översyn av skollagen Regeringen anser att den reglering som finns i skollagen för skolan inte i alla avseenden går att använda för förskola och fritidshem. Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen bär med sig ett nytt perspektiv in i skollagen, som inte i första hand skall anpassas till skolans. Barnomsorgen har utvecklats genom i huvudsak målstyrning och ramlagstiftning. Kommunerna har t.ex. trots att det inte föreligger några behörighetsbestämmelser för personal i förskola, satsat på en välutbildad och kompetent personalkår. Mycket av det utvecklingsarbete som gjorts när det gäller integrationen mellan förskola, skola och fritidshem har också vuxit fram utan statliga regleringar. Många frågor återstår att lösa för att skollagens struktur och bestämmelser skall återspegla synen på förskolan som det första steget i det livslånga lärandet. Regeringen gav Barnomsorg och skolakommittén i uppdrag att överväga vissa frågor som rör förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen i lagstiftningshänseende. En viktig fråga rörde t. ex. hur förskolan kan bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Regeringen anser att en översyn av skollagen, varvid samtliga lagstiftningsfrågor kan behandlas i ett sammanhang, kommer att bli nödvändig. 5 Förskolans utveckling Full behovstäckning Över en halv miljon förskolebarn finns inom förskoleverksamheten, vilket motsvarar av alla barn i åldern . Den vanligast förekommande verksamhetsformen är förskola organiserad som daghem. I förskoleklassen, som är en egen skolform inom det offentliga skolväsendet, finns av alla sexåringar, vilket i princip är samtliga barn som inte börjat årskurs 1 i skolan. Antalet barn i förskoleverksamheten har ökat mycket markant . Ökningen har skett i förskolan. I familjedaghem har antalet barn minskat. är kommunerna skyldiga att tillhandahålla förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för barn i åldern , vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar eller om barnet har ett eget behov av verksamheten. Verksamheten kan också anordnas av enskilda. av platserna i förskolan drivs av annan huvudman än kommunen. Förskoleverksamheten skall tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Plats skall erbjudas så nära barnets eget hem som möjligt och med hänsyn tagen till föräldrarnas önskemål. När föräldrarna har anmält behov av plats inom förskoleverksamheten skall kommunen erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål. Alla kommuner hade inte möjlighet att uppfylla lagens intentioner när den infördes. Genom en kraftfull utbyggnad är målet om full behovstäckning, i enlighet med den gällande lagstiftningen, nu i princip nått. Av de förvärvsarbetande och studerande föräldrarnas barn har plats, vilket motsvarar efterfrågan. De som ansöker om plats kan oftast räkna med att få en sådan . Produktivitet och kvalitet Den årliga utbyggnaden av förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen har aldrig varit så stor som . Sammantaget fanns det närmare 170 000 fler barn i förskola och fritidshem än 1991 vilket är ett resultat av den nya lagstiftningen i kombination med de ökande födelsetalen. Antalet inskrivna barn ökade från 622 000 till 790 000, eller med . Hela denna utbyggnad har skett inom oförändrade ekonomiska ramar. Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen kostade lika mycket i fasta priser , som . Timkostnaden har minskat i förskolan och i fritidshemmen . Besparingarna i förskola och fritidshem har åstadkommits framför allt genom att personaltätheten minskats och barngrupperna gjorts större, men även andra åtgärder har vidtagits i syfte att pressa ned kostnader. Nya avgiftssystem har påverkat barnens närvarotider, modersmålsstödet har minskat och många öppna förskolor har lagts ned. Det finns ännu ingen samlad bild av hur kvaliteten påverkats . I rapporten i förändringstider konstaterade att den generella kvaliteten fortfarande var god, men att det fanns ett växande antal kommuner med brister i flera viktiga avseenden. har inga studier gjorts på nationell nivå som gör det möjligt att ge ett sammanfattande omdöme om de senaste årens kvalitetsutveckling i förskola och fritidshem. Det ligger i uppdrag att utöva tillsyn, uppföljning och utvärdering av de verksamheter som överförts till verkets ansvarsområde. Det är angeläget att påbörjar en mer systematisk utvärdering av förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Regeringen har gett i uppdrag att presentera en samlad bedömning av förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen och lämna en redogörelse för verkets planerade insatser och prioriteringar. Särskilt skall utformningen av tillsynen belysas. Uppdraget skall redovisas . Avgifterna Kommunerna har, enligt 2 a kap. 10 § skollagen (1985:1100), rätt att ta ut skäliga avgifter för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (2 a kap.10§, skollagen 1985:1100). Förskola skall erbjudas för barn i behov av särskilt stöd oavsett ålder och den skall vara avgiftsfri . Föräldraavgifternas genomsnittliga andel av kommunernas totala bruttokostnad för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har ökat från . Variationerna är stora, från i glesbygdskommuner till i förortskommuner. De flesta kommuner använder sig av inkomstrelaterade avgiftssystem. Så gott som samtliga kommuner i landet har dessutom någon form av tidsrelaterade avgifter dvs. avgifterna är beroende av den tid barnen vistas i verksamheten. Regeringen anser att det finns anledning att uppmärksamma avgifterna inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Av särskilt intresse är att analysera avgifternas betydelse för utnyttjandet av förskolan samt hur avgifternas koppling till barnens närvarotider påverkar den pedagogiska verksamheten. 6 Benämningarna inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen 6.1 Nuvarande benämningar Enligt 2 a kap. skollagen är förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg den övergripande benämningen på den verksamhet inom barnomsorgen som bedrivs för barn i åldern . Förskoleverksamhetens uppgift är att genom pedagogisk verksamhet erbjuda barn fostran och omvårdnad. Skolbarnsomsorgens uppgift är att komplettera skolan samt erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. Förskoleverksamheten bedrivs i form av förskola, som organiseras som daghem eller deltidsgrupp, i form av familjedaghem och i form av kompletterande förskoleverksamhet (öppen förskola). Skolbarnsomsorgen bedrivs i form av fritidshem, integrerad skolbarnsomsorg eller familjedaghem. För barn i åldern kan skolbarnsomsorgen bedrivas i form av öppen fritidsverksamhet. Begreppet barnomsorg förekommer inte i skollagen och gjorde det inte heller i socialtjänstlagen, som tidigare reglerade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. För sexåringar är kommunen skyldig att anordna förskoleklass. Denna verksamhet tillhör inte förskoleverksamheten, utan är en skolform inom det offentliga skolväsendet. Verksamheterna kan beskrivas på följande sätt: Förskoleverksamhet Skolbarnsomsorg Förskola daghem Öppen förskola hem Integrerad skolbarns- omsorg Familje- daghem Öppen fritidsverk- samhet Daghem del- tidsgrupp 6.2 Förskola och fritidshem Regeringens förslag: Organisationsformerna daghem och deltidsgrupp utgår ur skollagen (1985:1100) och förskola blir därmed den enda benämningen för den verksamheten. Benämningen integrerad skolbarnsomsorg utgår ur skollagen. Kommitténs förslag: Sammanfaller delvis med regeringens förslag. Kommittén föreslår att begreppen förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall utgå ur skollagen, att begreppen daghem och deltidsgrupp ersätts med begreppet förskola och att begreppet integrerad skolbarnsomsorg ersätts med fritidshem. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som kommenterat förslaget är de flesta positiva. anser dock att samlingsbegreppet förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg behöver behållas av praktiska skäl. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är en viktig markering att förskola nu etableras som enda benämning för den pedagogiska verksamhet som bedrivs för barn i åldern i daghem och deltidsgrupper. Genom införandet av en läroplan för förskolan kan förskolans pedagogiska roll förstärkas och förtydligas. Det finns därför anledning att föra fram förskolan som en enhetlig benämning för verksamheten. Deltidsgrupp och daghem är två organisationsformer av förskolan som egentligen avser olika tider för öppethållande daghem på heltid och deltidsgrupp på deltid.