prop · GL03152 · 1998-01-01 00:00:00 — Det finns därför enligt vår me- ning inte skäl att räkna upp garantipensionsnivåerna eller de föreslagna avtrappningsintervallen med ett index som mäter standardutvecklingen eller utgör ett följsamhetsindex på det sätt som föreslagits skall gälla för de inkomstgrundade ålderspensionerna från fördelningssystemet inom det reformerade pensionssystemet. I stället föreslår regeringen att garantipensionsnivåerna och avtrappningsintervallen knyts till prisbasbeloppet, dvs. räknas upp år med prisindex. Detta kommer att innebära att den inkomstgrundade pensionen och ga- rantipensionen kommer att utvecklas på olika sätt och att därför garanti- pensionsbeloppet i vart fall vid ingången av nytt kalenderår kan föränd- ras. En konsekvens av att uppräkningen av de olika pensionsförmånerna sker på skilda sätt kan vid hög tillväxt bli att utges ett visst till- skott från garantipensionssystemet men att detta faller bort året efter därför att den inkomstgrundade pensionen blivit högre och överstiger den nivå där tillskott i form av garantipension kan utges. Även den omvända situationen kan naturligtvis inträffa. 7.3 Pensionsinkomster som medför reducering av garantipensionen Regeringens förslag: Garantipensionen skall räknas av mot den in- komstgrundade ålderspensionen. Avräkning skall vidare göras mot efterlevandepension i form av övergångsvis utgiven änkepension från ATP och viss utländsk pension. Vid uttag av inkomstgrundad pension reduceras ga- rantipensionen med hänsyn till faktiskt utgående inkomstgrundad ål- derspension. Dock skall faktisk premiepension inte beaktas. I stället skall beräknas en inkomstgrundad pension som om pensionsrätten i sin helhet tillgodoräknats inom fördelningssystemet och utan beak- tande av att överföring av pensionsrätt kan ha skett. I fall då den inkomstgrundade pensionen betalas ut med ett lägre belopp på grund av att ålderspensionsavgift (tidigare tilläggspen- sionsavgift) och allmän pensionsavgift inte fullt ut betalats för in- komst av annat förvärvsarbete räknas garantipensionen av mot den inkomstgrundade pension som skulle ha utgetts om samtliga avgifter hade betalats. Tjänstepensioner skall inte beaktas vid beräkning av garantipension. Promemorians förslag: Förslaget i promemorian stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, däribland LO, TCO, SAF, , , och Statens löne- och pensionsverk, är uttalat positiva till att tjänstepensionerna inte skall beaktas vid beräkning av garantipension. välkomnar förslaget att tjänstepensioner inte skall beaktas vid beräkning av garantipension. Däremot är förbundet negativt till att det faktiska utfallet för premiepension inte skall beaktas vid beräkning av garantipension. Förbundet menar att det därmed krävs en god tillväxt i ekonomin om inte pensionssystemets försäkringsmässighet helt skall urholkas. Förbundet framför vidare att detta får som konsekvens att vid låg tillväxt en växande andel av pensionärskollektivet kommer att erhålla garantipension, fastän de har omfattande premiepensioner. Därmed förtar, enligt förbundet, en garantipension av detta slag mycket av grundtankarna i hela pensionsreformen. konstaterar att garantipensionen blir enklare att be- räkna och mer förutsägbar om tjänstepensioner och faktisk premiepen- sion inte skall beaktas. Verket anser vidare att det bör klargöras vilka slag av utländska pensioner som skall beaktas i beräkningen av garanti- pensionen. läns allmänna försäkringskassa påpekar i detta sammanhang att utländsk förtidspension utbetalas efter i de fall pensionsåldern i landet i fråga är högre än . anser vidare att det bör övervägas om inte utländsk änkepension skall samordnas med garantipension när svensk änkepension från ATP föreslås samordnas. avstyrker samordning av änkepension från ATP med garantipension med motiveringen att änkepension är en av maken intjänad pensionsrätt som bör vara oantastlig. Skälen för regeringens förslag: Enligt princippropositionens förslag skall garantipensionen avräknas mot allmän pension i form av inkomstgrundad ålderspension och övergångsvis utgiven änkepension från ATP samt viss utländsk pension. Enligt förslaget i princippropositionen skall vidare garantipensionen räknas av mot tjänstepensioner på samma sätt som mot inkomstgrundad ålderspension. Förslaget hade kritiserats under den föregående remiss- behandlingen. En slopad samordning mellan garantipensioner och tjänstepensioner skulle emellertid bli mycket kostnadskrävande och regeringen såg då inga ekonomiska möjligheter att lämna ett sådant för- slag. Det aviserades dock att frågan skulle bli föremål för särskilda överväganden i den fortsatta beredningen av reformen. De fortsatta övervägandena har resulterat i bedömningen att garantipensioner inte bör avräknas mot tjänstepensioner. I proposition 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. föreslår regeringen vissa besparingar inom den inkomstgrundade ålderspensionen för att finansiera en slopad samordning mellan garantipension och tjänstepensioner. Enligt det förslag som regeringen nu lägger fram skall därför garantipension inte avräknas mot tjänstepensioner. Enligt regeringens förslag skall inkomstgrundad ålderspension redu- cera garantipensionen. För personer i mellangenerationen, dvs. de som är födda åren 1938 1953, består den inkomstgrundade ålderspensionen av en viss andel pension enligt det reformerade systemets regler och resterande andel i princip beräknad enligt dagens folkpensions- och ATP-regler. Beträffande pensionärer i dessa åldersgrupper behandlas alltså också folkpensionsdelen som inkomstrelaterad pension. Vidare tillförsäkras personer i mellangenerationen, genom en särskild garantiregel, rätt att alltid få en inkomstgrundad pension som storleksmässigt motsvarar den folkpension (beräknad i trettiondelar) och tilläggspension som de skulle ha erhållit om de vid ingången av hade varit och pensionen hade beräknats helt enligt nuvarande regelsystem och på grundval av de pensionsrättigheter som tjänats in fram t.o.m. . I den mån en pensionär i mellan- generationen får sin inkomstgrundade pension höjd till följd av den särskilda garantiregeln betraktas även detta garantitillägg som inkomst- grundad pension vid avtrappningen av garantipensionen. Garantipensionen skall avräknas mot inkomstgrundad ålderspension såväl från fördelningssystemet som från premiepensionssystemet. Emellertid medför beräkning av den premiepension som skall reducera garantipensionen vissa problem, bl.a. på grund av att en fiktiv beräkning av premiepensionen måste göras i vissa fall. Detta gäller bl.a. i de fall premiepensionen tas ut tidigare eller senare än pensionen från fördel- ningssystemet eller då den pensionsberättigade valt efterlevandeskydd. Om i stället den faktiskt utgående premiepensionen skulle reducera ga- rantipension i dessa fall skulle exempelvis den som har valt efterlevan- deskydd och därför får en lägre premiepension erhålla en högre garanti- pension än den som inte har valt efterlevandeskydd. Vidare skall enligt vårt förslag överföring av pensionsrätt för premiepension inte påverka beräkningen av garantipensionen. En fiktiv beräkning skulle således krävas även i sådana fall. Ett sätt att undvika problem av det här slaget är att inte alls ta hänsyn till premiepensionen som sådan utan i stället be- räkna den inkomstgrundade pensionen från fördelningssystemet, in- komstpensionen, efter avgiftssatsen . Det innebär således att premiepensionen beräknas med samma delningstal och i övrigt enligt samma regler som gäller för inkomstpensionen. Ingen hänsyn kommer då att tas till faktisk avkastning hos respektive förvaltare. En särskilt hög avkastning kommer inte att reducera garantipensionen, utan innebära ett extra tillskott för den enskilde. Inte heller kommer ett ovanligt dåligt ut- fall för den enskilde att täckas av en högre garantipension. Att alltid beräkna den inkomstgrundade pensionen som en inkomstpension med avgiftssatsen framstår som förhållandevis enkelt och torde ur administrativ synvinkel vara det lämpligaste sättet att hantera en fiktiv premiepensionsberäkning. Regeringen föreslår därför att vid beräkning av garantipensionen skall den faktiska premiepensionen inte beaktas, utan i stället skall inkomst- pensionen räknas upp så att den motsvarar vad som skulle ha utgetts om hela pensionsrätten om av pensionsunderlaget (för mellangene- rationen aktuellt antal tjugondelar därav) hade utgjort grund för denna pension. Metoden får anses godtagbar så länge premiepensionen på grund av övergångsbestämmelserna och den s.k. tjugondelsinfasningen är en mycket liten del av den sammanlagda ålderspensionen. Den innebär som ovan nämnts klara förenklingar. Den har emellertid nackdelar bl.a. ge- nom att den enskilde kan uppfatta det som oskäligt att garantipensionen reduceras med hänsyn till en högre pension än den faktiska, vilket inträf- far om avkastningen inom premepensionssystemet är lägre än de index- uppräkningar som görs inom fördelningsystemet. En annan konsekvens är att en pensionär som har lägre faktisk inkomstgrundad pension än en annan pensionär kan få lägre garantipension än denne, vilket kan uppfat- tas som orättvist. I det korta perspektivet har vi dock ansett förenk- lingsskälen väga tyngre. På är dock denna metod mindre lämplig. Inriktningen bör vara att uppnå en så nära koppling som möjligt mellan faktiskt utgående pension och det pensionsbelopp som reducerar garantipensionen. Utvecklingen framöver bör därför följas och när pre- miepensionerna nått en större omfattning bör metoden omprövas. Vidare skall, enligt regeringens förslag, garantipensionen avräknas mot efterlevandepension i form av övergångsvis utgiven änkepension från ATP. Däremot bör det efterlevandeskydd från premiepensionssystemet som frivilligt skall kunna väljas med make eller barn som förmånstagare inte påverka garantipensionen till den efterlevandes ålderspension. Skälen för vårt ställningstagande i denna fråga är att premiepension till efterlevande har stora likheter med förmåner från en privat pensionsförsäkring, vilka inte skall reducera garantipensionen, samt att om det frivilliga efterlevandeskyddet skulle beaktas skulle det kunna styra pensionstagaren att sätta in sina barn som förmånstagare i stället för sin make. För att fullgöra garantipensionens funktion av utfyllnad föreslår rege- ringen att även utländska pensioner skall reducera garantipensionen. Ut- ländska lagstadgade ålderspensioner som inte är av utfyllnadskaraktär skall således beaktas i garantipensionshänseende. Det innebär att även utländska pensioner motsvarande den nuvarande svenska folkpensionen kommer att reducera garantipensionen. Däremot bör, som nämnts, pensionsbelopp som utgör utfyllnad till en låg inkomstrelaterad pension inte beaktas, eftersom det skulle kunna medföra ett sämre utfall för en individ som delvis bott och arbetat utomlands jämfört med om han eller hon endast har vistats i . Som läns allmänna försäkringskassa påpekat i sitt re- missyttrande kan, i de fall pensionsåldern är högre än i landet i fråga, utländsk förtidspension uppbäras efter . Det innebär således att en person som fyllt och är berättigad till garantipension kan uppbära utländsk förtidspension, förutom svensk inkomstgrundad ålderspension som samordnas med garantipensionen. I sådana fall bör den utländska förtidspensionen behandlas på samma sätt som en ålders- pensionsförmån i förhållande till garantipensionen. Vi föreslår därför att utländsk lagstadgad förtidspension likställs med ålderspension vid beräkning av garantipension. Med samma utgångspunkt, att utländska förmåner skall behandlas på samma sätt som likartade svenska förmåner vid beräkning av garantipen- sion, föreslår regeringen att också utländsk inkomstgrundad efterlevandepension skall samordnas med garantipension. För den som tar ut sin pension och som har betalt av- gifter för samtliga inkomster skall garantipensionen således reduceras med faktiskt utgående pension, med det förbehållet att pensionen beräk- nas som om den i sin helhet har intjänats inom fördelningssystemet. I fall då en person som uppburit inkomst av annat förvärvsarbete inte fullt ut erlagt de skatter och avgifter han eller hon är betalningsansvarig för följer av såväl nuvarande som före gällande regler att pensionspoäng respektive pensionsrätt inte kommer att tillgodoräknas för all pensionsgrundande inkomst. Den pensionsberättigade kommer således att erhålla en lägre inkomstgrundad pension än vad som skulle varit fallet om samtliga skatter/avgifter hade betalats. Om den faktiska inkomstgrundade pensionen i sådana fall skulle utgöra beräkningsunderlag för garantipensionen skulle det innebära att den pensionsberättigade åtminstone delvis kompenserades med garantipension för den uteblivna inkomstgrundade pensionen. För att undvika att så sker föreslår regeringen att garantipensionen skall avräknas mot den inkomstgrundade pension som skulle ha utgetts om samtliga avgifter hade betalats. I detta sammanhang åsyftas således inte tilläggspensionsavgifter som inte erlagts till följd av att den enskilde begärt s.k. undantagande från försäkringen för tilläggspension. Från beaktas inte ett tidigare undantagande vid beräkning av pensionstillskott. Vad som i det nuvarande pensionssystemet gällt för undantagandepensionärer i fråga om avräkning av pensionstillskott mot tilläggspension bör gälla även i det reformerade pensionssystemet vid beräkning av garantipension. Enligt regeringens mening bör därför inte göras någon fiktiv beräkning med anledning av undantagandet vid be- stämning av garantipensionens storlek. I stället bör garantipensionen av- räknas mot den faktiskt utbetalade, på grund av undantagandet lägre, in- komstgrundade pensionen. På grund av taxeringsarbetet är de senaste årens intjänade pensions- rätter inte kända vid pensioneringstidpunkten. För en person som slutar att arbeta och tar ut sin pension från och med kommer pen- sionen att vara slutligt känd först det år personen fyller . Den in- komstgrundade pensionen kommer således att höjas de två åren närmast efter pensioneringen. Det innebär att den garantipension som beräknats kommer att sänkas fr.o.m. januari månad , eftersom den inkomstgrundade ålderspensionen som reducerar garantipensionen då är högre. Det tillkommande ATP-pensionsbeloppet skall även betalas ut retroaktivt, vilket medför en retroaktiv omräkning och retroaktiv sänkning av garantipensionens storlek. För mycket utbetald garantipension kommer därmed att avräknas mot den retroaktiva utbetalningen av ATP-pension. Om personen fortsätter att förvärvsarbeta efter och därmed tjänar in ytterligare pensionsrätt skall dessa pensionsrätter omräknas till en pensionsförmån och utbetalas till individen utan att han eller hon ansökt om detta. De så tillkommande pensionsbeloppen skall också reducera garantipensionen, som därmed kommer att sänkas. Hur garantipensionen föreslås beräknas vid uttag av pension före eller efter redovisas i avsnitt 7.5. 7.4 Beräkning av garantipension än Regeringens förslag: Om den enskildes försäkringstid i är kortare än skall garantipensionens basnivå och avtrappningsin- tervall reduceras med hänsyn till antalet svenska försäkringsår innan avräkning mot den inkomstgrundade pensionen görs. Promemorians förslag: Förslaget i promemorian stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga synpunkter har framförts på detta förslag. Skälen för regeringens förslag: För rätt till oavkortad garantipension krävs en försäkringstid om i . Under beredningen har övervägts hur beräkningen av garantipensionen skall ske i de fall den enskilde endast är berättigad till viss del av oavkortad garantipension. Härvid har fastslagits att garantipensionen bör betraktas som något man erhåller i anledning av en fast anknytning till , huvudsakligen genom långvarigt boende här. Med denna utgångspunkt föreslår vi att garantipensionen då den enskildes försäkringstid är kortare än skall beräknas på följande sätt. Först reduceras rätten till garantipension på så sätt att garantipensio- nens basnivå och avtrappningsintervall bestäms med hänsyn till försäk- ringstiden i . Därefter görs avräkning mot den inkomstgrundade pensionen. För en ogift pensionär med försäkringstid betyder det att basnivån skall motsvara 20/40 av 2,13 gånger prisbasbeloppet, dvs. 1,065 gånger prisbasbeloppet. Den reducerade basnivån avräknas med ett belopp motsvarande av den inkomstgrundade pensionen upp till 20/40 av 1,26 gånger prisbasbeloppet, dvs 0,63 gånger prisbasbe- loppet, och med ett belopp motsvarande av inkomstdelar därutöver. På grund av EG-förordningens (EEG) nr 1408/71 regler om prorata- beräkning är metoden, av skäl som redovisas närmare i avsnitt 9, inte fullt genomförbar i förhållande till personer inom EU/EES-området. 7.5 Beräkning av garantipension vid uttag av inkomstgrundad ålderspension före eller efter Regeringens förslag: Om den enskilde tagit ut hel eller del av in- komstgrundad ålderspension före eller efter skall alltid, vid beräkning av garantipension, utgångspunkten vara den inkomst- grundade pension som skulle ha betalats ut om sådan pension hade börjat tas ut . Om den enskilde tagit ut inkomstgrundad pension skall det vid beräkning av garantipension göras en schablonmässig beräkning av garantitillägget som om den inkomstgrundade pensionen hade tagits ut . Vid uttag av inkomstgrundad pension efter skall det faktiskt utgående garantitillägget användas vid avtrappning av garantipensionen. Promemorians förslag: Förslaget i promemorian stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: LO är kritisk till förslaget och framför att den som går i pension får en lägre pension jämfört med om faktisk pension skulle ligga till grund för beräkningen av garantipensio- nen. De som drabbas av detta är enligt LO lågavlönade, främst kvinnor. LO anser därför att garantipensionen skall beräknas på grundval av fak- tisk, inte fiktiv, pension. TCO är kritisk till att garantitillägget inte schablonmässigt räknas upp vid fortsatt arbete . TCO menar att detta innebär att arbete efter 65 inte lönar sig för denna grupp. Vidare anser TCO att garantiregeln om intjänad pensionsrätt, på grund av senareläggningen av pensionssystemet, bör beräknas med utgångspunkt från utgången av i stället för . menar att för många människor, speciellt för dem som känner sig utslitna men är för friska för förtidspension, är ett alternativ att välja att gå i pension . Det är därför viktigt att garantipensionen utformas på ett flexibelt sätt, så att människor kan välja att ta ut pension tidigt utan att för stor eko- nomisk förlust uppstår när garantipensionen faller ut . Skälen för regeringens förslag: Inkomstgrundad ålderspension kan tas ut . Ju tidigare pensionen lyfts, desto lägre blir pen- sionens årsbelopp, eftersom pensionen då kan förväntas utbetalas under fler år. Om den inkomstgrundade ålderspensionen tas ut före garanti- pensionsåldern blir därför det årliga pensionsbeloppet livsvarigt lägre än om pensionsuttaget skett först . På motsvarande sätt blir det årliga pensionsbeloppet högre om pensionsuttaget skjuts upp till efter . Enligt de av antagna riktlinjerna skall dock, vid pensionsuttag , garantipensionen alltid avräknas mot en inkomstgrundad pension, beräknad som om uttaget gjorts . För det fall att storleken på den faktiska inkomstgrundade ålderspen- sionen då den tas ut skulle vara avgö- rande för beräkning av garantipensionen, innebär detta att sådant uttag skulle subventioneras genom garantipensionen. En sådan ordning kan enligt regeringens mening inte godtas. Regeringen föreslår därför, i enlighet med riktlinjerna, att vid beräk- ning av garantipension skall den inkomstgrundade ålderspension som tagits ut omräknas till ett belopp som om pensionen hade börjat att uppbäras först . Detta pensionsbelopp, som alltså är högre än det som faktiskt utges, skall avtrappa ga- rantipensionen. Som angetts i avsnitt 7.3 skall, vid avtrappningen av garantipensionen, även det s.k. garantitillägget betraktas som inkomstgrundad pension. Även beräkningen av garantitillägget påverkas av det förhållandet att inkomstgrundad pension tagits ut . Vid sådant tidigt ut- tag av inkomstgrundad ålderspension skall den garanterade nivån mins- kas som pensionen har lyfts före 65-årsmånaden. Garantitillägget utgör mellanskillnaden mellan den garanterade nivån och den beräknade inkomstgrundade pensionen. Vid beräkning av den ATP-baserade pensionen har hänsyn tagits till det tidiga uttaget, dvs. pensionen har reducerats . När det gäller inkomst- pensionen ligger reduceringen i beräkningen av delningstalet. Garanti- tillägget kommer följaktligen vid tidigt uttag att vara reducerat. Beroende på hur stor andel av den inkomstgrundade pensionen som utgörs av inkomstpension och hur stor reduceringen är på denna del kommer reduceringen av garantitillägget att variera. Av samma skäl som gäller för att den inkomstgrundade pensionen skall beräknas som om uttag hade gjorts bör även det garantitillägg som avräknar garantipensionen vara beräknat utan redu- cering. Av förenklingsskäl bör, enligt vår mening, en uppräkning av det reducerade garantitillägget till 65-årsnivå kunna göras schablonmässigt för att användas vid beräkning av garantipensionen. Ut- gångspunkten bör då vara att en reducering har skett även för inkomstgrundad pension enligt reformerade regler. En sådan schablonregel torde ge en tillfredsställande överensstämmelse med ett mer precist beräkningssätt. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen således att då den pensionsberättigade gjort tidigt uttag av inkomstgrundad pension, skall vid beräkning av garantipensionen göras en uppräkning av det faktiskt utgående garantitillägget så att det uppräknade beloppet i princip motsvarar det som skulle ha utgetts vid pensionsuttag . Uppräkningen skall göras med utgångspunkt från att det faktiskt utgående garantitillägget har reducerats för som pensionen lyfts före den månad då den pensionsberättigade fyller . Enligt de av antagna riktlinjerna skall för den person som väntar med att ta ut sin pension till efter , garantipensionen avräknas mot faktiskt utgående inkomstpension. En sådan lösning skulle emellertid innebära att fortsatt arbete efter ter sig mindre lönsamt. I anledning härav föreslår regeringen att vid pensionsuttag efter skall den inkomstgrundade ålderspension som garantipen- sionen skall avtrappas mot beräknas som om pensionsuttaget faktiskt skett . Det betyder således att varken tidigt eller sent uttag av den inkomstgrundade pensionen påverkar garantipensionens storlek. Garantipensionen beräknas alltid som om pensionen lyfts . Dock finns ett undantag från denna generella regel vad avser garantitilläggets storlek vid sent uttag av pension. I likhet med vad som gäller vid tidigt uttag av inkomstgrundad pension påverkas storleken av garantitillägget av det förhållandet att den pensionsberättigade tar ut inkomstgrundad ålderspension ål- der. Vid sådant sent uttag beräknas den garanterade nivån utan uppjus- tering, dvs. med utgångspunkt från att den pensionsberättigade var vid uttaget. Från denna nivå avräknas faktisk utgående inkomstgrundad pension, dvs. med uppjustering för det sena uttaget. Garantitillägget kommer följaktligen att bli mindre på grund av det sena uttaget än vad det annars skulle ha varit. Vid sent uttag kommer således garantitillägget att vara lägre än annars eftersom den garanterade nivån inte anpassas till det sena uttaget men avräkning sker med den faktiskt utgående inkomstgrundade pensionen. Vi föreslår att detta faktiska utgående garantitillägg används vid beräk- ningen av garantipensionen. Sammanfattningsvis innebär vårt förslag följande. Vid beräkning av garantipension skall alltid beräknas en inkomstgrundad pension som om pensionsuttaget skett fr.o.m. den månad den pensionsberättigade fyller .