prop · GL03179 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1997/98:179 Lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås en lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder. Lagförslaget är en arbetsrättslig lagstiftning och föreslås gälla på hela arbetsmarknaden. Med funktionshinder avses i förslaget varaktiga fysiska, psykiska eller begåvningsmässiga begränsningar av en persons funktionsförmåga som till följd av en skada eller en sjukdom fanns vid födelsen, har uppstått därefter eller kan förväntas uppstå. Lagen föreslås omfatta förbud mot direkt och indirekt diskriminering och gälla oberoende av diskriminerande avsikt hos arbetsgivaren. Förbudet mot diskriminering av arbetssökande föreslås omfatta hela rekryteringsförfarandet och oavsett om det fattas ett anställningsbeslut. Förbudet föreslås också omfatta arbetsgivarens beslut om befordran, utbildning för befordran, tillämpning av löne och andra anställningsvillkor, arbetsledningsbeslut och beslut om uppsägning, avsked, permittering eller annan ingripande åtgärd. Vidare föreslås att förbudet mot direkt diskriminering skall gälla även då en arbetsgivare vid anställning, befordran eller utbildning för befordran genom att vidta stöd och anpassningsåtgärder kan skapa en situation för en person med funktionshinder som är likartad med den för personer utan sådant funktionshinder och det skäligen kan krävas att arbetsgivaren vidtar sådana åtgärder. Enligt förslaget åläggs arbetsgivare en utrednings och åtgärdsskyldighet vid trakasserier på grund av funktionshinder mellan arbetstagare. Med trakasserier på grund av funktionshinder skall avses sådant uppträdande i arbetslivet som kränker en arbetstagares integritet och som har samband med arbetstagarens funktionshinder. Lagförslaget omfattar även förbud mot repressalier till följd av en anmälan om diskriminering. Skadestånd och ogiltighet föreslås vara de rättsliga påföljder som kan följa på överträdelser av diskrimineringsförbuden. Skadestånd föreslås också kunna utgå om arbetstagare utsätts för repressalier och om arbetsgivaren inte fullgör sin utrednings och åtgärdsskyldighet vid trakasserier. föreslås få en processförande roll med rätt att föra talan i Arbetsdomstolen. Enligt förslaget skall ombudsmannen också se till att lagen följs och kunna vid vite förelägga en arbetsgivare att inkomma med vissa uppgifter. Ett sådant vitesföreläggande föreslås kunna överklagas till . Vidare föreslås att tvister enligt lagen skall handläggas som arbets- tvister enligt lagen (1974:371) om rättegång i arbetstvister. Lagen föreslås träda i kraft . Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 5 2 Lagtext 6 2.1 Förslag till lag om förbud mot diskriminering i arbets- livet av personer med funktionshinder 6 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister 12 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 13 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:749) om 16 3 Ärendet och dess beredning 17 4 Allmänna utgångspunkter 18 5 Internationella åtaganden, EU och utländsk rätt 20 5.1 20 5.2 21 5.3 konventioner 22 5.4 Europeiska Unionen 23 5.5 Utländsk rätt 24 6 Gällande rätt 25 7 Behovet av och ändamålet med en lagstiftning 27 8 Lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder 31 8.1 En arbetsrättslig lagstiftning för hela arbetsmarknaden 31 8.2 Funktionshinder 32 8.3 Diskrimineringsförbudens utformning 35 8.3.1 Allmänna utgångspunkter 35 8.3.2 Arbetssökande och arbetstagare 37 8.3.3 Förbud mot direkt och indirekt diskrimi- nering 38 8.3.4 När diskrimineringsförbuden gäller 46 8.3.5 Skyldighet för arbetsgivaren av vidta stöd och anpassningsåtgärder 50 8.3.6 Uppgift om meriter 56 8.4 Trakasserier 57 8.4.1 Allmänna utgångspunkter 57 8.4.2 Definition av begreppet trakasserier på grund av funktionshinder 59 8.4.3 Utrednings och åtgärdsskyldighet 61 8.4.4 Repressalier på grund av anmälan om diskriminering 64 8.5 Bevisfrågor 65 8.6 Påföljder 69 8.7 roll 74 8.8 Rättegången 77 9 Kostnader 80 10 Författningskommentarer 81 10.1 Förslag till lag mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder 81 10.2 Förslag till ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister 98 10.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 98 10.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:749) om 99 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet.....................................100 Bilaga 2 Betänkandets lagförslag..................................................104 Bilaga 3 Remissinstanserna...........................................................113 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag...........................................114 Bilaga 5 Lagrådets yttrande...........................................................125 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...........128 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder, 2. lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, 3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 4. lag om ändring i lagen (1994:749) om . 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder Härigenom föreskrivs följande. Lagens ändamål 1 § Denna lag har till ändamål att motverka diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder. 2 § Med funktionshinder avses varaktiga fysiska, psykiska eller begåvningsmässiga begränsningar av en persons funktionsförmåga som till följd av en skada eller en sjukdom fanns vid födelsen, har uppstått därefter eller kan förväntas uppstå. Förbud mot diskriminering Direkt diskriminering 3 § En arbetsgivare får inte missgynna en arbetssökande eller en arbetstagare med funktionshinder genom att behandla honom eller henne mindre förmånligt än arbetsgivaren behandlar eller skulle ha behandlat personer utan sådant funktionshinder i en likartad situation, om inte arbetsgivaren visar att missgynnandet saknar samband med funktionshindret. Förbudet gäller inte om behandlingen är berättigad av hänsyn till ett sådant ideellt eller annat särskilt intresse som uppenbarligen är viktigare än intresset av att förhindra diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder. Indirekt diskriminering 4 § En arbetsgivare får inte missgynna en arbetssökande eller en arbetstagare med visst funktionshinder genom att tillämpa en bestämmelse, ett kriterium eller ett förfaringssätt som framstår som neutralt men som i praktiken särskilt missgynnar personer med sådant funktionshinder jämfört med personer utan sådant funktionshinder. Detta gäller såvida inte syftet med bestämmelsen, kriteriet eller förfaringssättet kan motiveras av sakliga skäl och åtgärden är lämplig och nödvändig för att syftet skall uppnås. När förbuden gäller 5 § Förbuden mot diskriminering i 3 och 4 §§ gäller när arbetsgivaren 1. beslutar i en anställningsfråga, tar ut en arbetssökande till anställningsintervju eller vidtar annan åtgärd under anställningsförfarandet, 2. beslutar om befordran eller tar ut en arbetstagare till utbildning för befordran, 3. tillämpar löne eller andra anställningsvillkor, 4. leder och fördelar arbetet eller 5. säger upp, avskedar, permitterar eller vidtar annan ingripande åtgärd mot en arbetstagare. Stöd och anpassningsåtgärder 6 § Förbudet i 3 § gäller även då arbetsgivaren vid anställning, befordran eller utbildning för befordran genom att vidta stöd och anpassningsåtgärder kan skapa en situation för en person med funktionshinder som är likartad med den för personer utan sådant funktionshinder och det skäligen kan krävas att arbetsgivaren vidtar sådana åtgärder. Uppgift om meriter 7 § En arbetssökande som inte har anställts eller en arbetstagare som inte har befordrats eller tagits ut till utbildning för befordran, har rätt att på begäran få en skriftlig uppgift av arbetsgivaren om vilken utbildning, yrkeserfarenhet och andra meriter den person har som fick arbetet eller utbildningsplatsen. Förbud mot repressalier 8 § En arbetsgivare får inte utsätta en arbetstagare för repressalier på grund av att arbetstagaren har anmält arbetsgivaren för diskriminering enligt denna lag. Skyldighet att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier 9 § En arbetsgivare som får kännedom om att en arbetstagare anser sig ha blivit utsatt för trakasserier på grund av funktionshinder av en annan arbetstagare skall utreda omständigheterna kring de uppgivna trakasserierna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra fortsatta trakasserier. Med trakasserier på grund av funktionshinder avses sådant uppträdande i arbetslivet som kränker en arbetstagares integritet och som har samband med arbetstagarens funktionshinder. Påföljder Ogiltighet 10 § Ett avtal är ogiltigt i den utsträckning det föreskriver eller medger sådan diskriminering som är förbjuden enligt denna lag. 11 § Om en arbetstagare diskrimineras genom en bestämmelse i ett avtal med arbetsgivaren på något sätt som är förbjudet enligt denna lag, skall bestämmelsen jämkas eller förklaras ogiltig, om arbetstagaren begär det. Har bestämmelsen sådan betydelse för avtalet att det inte skäligen kan krävas att detta i övrigt skall gälla med oförändrat innehåll, får avtalet jämkas även i annat hänseende eller i sin helhet förklaras ogiltigt. Om en arbetstagare diskrimineras på något sätt som är förbjudet enligt denna lag genom att arbetsgivaren säger upp ett avtal eller vidtar en annan sådan rättshandling, skall rättshandlingen förklaras ogiltig, om arbetstagaren begär det. Första och andra styckena gäller inte om 10 § är tillämplig. Skadestånd 12 § Om en arbetssökande eller en arbetstagare diskrimineras genom att arbetsgivaren bryter mot förbuden i 3 eller 4 § och 5 § 1 eller 2 eller 6 §, skall arbetsgivaren betala skadestånd till den diskriminerade för den kränkning som diskrimineringen innebär. 13 § Om en arbetstagare diskrimineras genom att arbetsgivaren bryter mot förbuden i 3 eller 4 § och 5 § 3 5, skall arbetsgivaren betala skadestånd till arbetstagaren för den förlust som uppkommer och för den kränkning som diskrimineringen innebär. 14 § Om en arbetstagare utsätts för repressalier som avses i 8 §, skall arbetsgivaren betala skadestånd till arbetstagaren för den förlust som uppkommer och för den kränkning som repressalierna innebär. 15 § Om en arbetsgivare inte fullgör sina skyldigheter enligt 9 §, skall arbetsgivaren betala skadestånd till arbetstagaren för den kränkning som underlåtenheten innebär. 16 § Om det är skäligt kan skadestånd enligt 12 15 §§ sättas ned eller helt falla bort. Tillsyn 17 § skall se till att denna lag följs. Ombudsmannen skall i första hand försöka få arbetsgivare att frivilligt följa föreskrifterna i denna lag. Uppgiftsskyldighet 18 § En arbetsgivare är skyldig att på uppmaning av lämna de uppgifter om förhållandena i arbetsgivarens verksamhet som kan vara av betydelse för ombudsmannens tillsyn enligt 17 §. En arbetsgivare är vidare skyldig att lämna uppgifter när biträder en begäran av en enskild arbetssökande eller arbetstagare enligt 7 §. Arbetsgivaren får inte betungas onödigt genom uppgiftsskyldigheten. Finns det särskilda skäl är arbetsgivaren inte skyldig att lämna ut uppgifter. Vite 19 § Om en arbetsgivare inte rättar sig efter en uppmaning enligt 18 § får vid vite förelägga arbetsgivaren att fullgöra sin skyldighet. Överklagande m.m. 20 § beslut om vitesföreläggande får överklagas hos . Nämndens beslut får inte överklagas. Talan om utdömande av vite förs vid tingsrätt av ombudsmannen. Handläggningen hos 21 § skall se till att ärendena blir så utredda som deras beskaffenhet kräver. När det behövs skall nämnden låta komplettera utredningen. Överflödig utredning får avvisas. 22 § Ärenden om vitesföreläggande avgörs efter muntlig förhandling, utom när nämnden anser att någon sådan förhandling inte behövs. 23 § Till en förhandling enligt 22 § skall och arbetsgivaren kallas. Nämnden får vid vite förelägga arbetsgivaren eller arbetsgivarens ställföreträdare att inställa sig personligen. Om det behövs för utredningen, får nämnden också kalla andra till förhandlingen. Rättegången Tillämpliga regler 24 § Mål om tillämpningen av 3 6 och 8 16 §§ skall handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Därvid anses som arbetstagare också arbetssökande och som arbetsgivare också den som någon har sökt arbete hos. Andra stycket gäller också när reglerna om tvisteförhandling i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet tillämpas i en tvist enligt 3 6 och 8 16 §§. Rätt att föra talan 25 § I en tvist enligt 24 § får föra talan för en enskild arbetstagare eller arbetssökande, om den enskilde medger det och om ombudsmannen finner att en dom i tvisten är betydelsefull för rättstillämpningen eller det annars finns särskilda skäl för det. Om ombudsmannen finner det lämpligt får ombudsmannen i samma rättegång även föra annan talan som ombud för den enskilde. Ombudsmannens beslut i frågor enligt första stycket får inte överklagas. Ombudsmannens talan enligt första stycket förs vid Arbetsdomstolen. 26 § När en arbetstagarorganisation har rätt att föra talan för den enskilde enligt 4 kap. 5 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, får föra talan bara om organisationen inte gör det. Vad som i den lagen föreskrivs om den enskildes ställning i rättegången skall tillämpas också när ombudsmannen för talan. 27 § Talan om skadestånd enligt 12 § med anledning av ett beslut om anställning som har meddelats av en arbetsgivare med offentlig ställning får inte prövas innan anställningsbeslutet har vunnit laga kraft. Preskription m.m. 28 § Om någon för talan med anledning av uppsägning eller avskedande skall 34 § andra och tredje styckena, 35 § andra och tredje styckena, 37 §, 38 § andra stycket andra meningen, 39 42 §§ samt 43 § första stycket andra meningen och andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd tillämpas. 29 § I fråga om någon annan talan än som avses i 28 § skall 64 66 och 68 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet tillämpas med den skillnaden att den tidsfrist som anges i 66 § första stycket första meningen skall vara . 30 § I fråga om en skadeståndstalan med anledning av ett beslut om anställning som har meddelats av en arbetsgivare med offentlig ställning, räknas tidsfristerna enligt 29 § från den dag då anställningsbeslutet vann laga kraft. 31 § Talan som förs av behandlas som om talan hade förts av arbetstagaren eller den arbetssökande själv. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 3 § Tvist som skall handläggas enligt denna lag får i stället genom avtal hänskjutas till avgörande av skiljemän. Detta gäller dock ej fall som avses i 31 § första eller tredje stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Ej heller får i tvist rörande föreningsrätt eller könsdiskriminering eller enligt lagen (1998:000) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet göras gällande avtal, som före tvistens uppkomst träffats om att tvisten skall avgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedomen. Tvist som skall handläggas enligt denna lag får i stället genom avtal hänskjutas till avgörande av skiljemän. Detta gäller dock inte fall som avses i 31 § första eller tredje stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Inte heller får avtal som före tvistens uppkomst träffats om att tvisten skall avgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedomen, göras gällande i tvist om föreningsrätt eller i tvist enligt 1. jämställdhetslagen (1991:433), 2. lagen (1998:000) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet, 3. lagen (1999:000) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder, eller 4. lagen (1999:000) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 20 och 21 §§ sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 20 § Sekretess gäller hos domstol i mål om tillämpningen av lagen (1982:80) om anställningsskydd, lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, 31 33 §§ lagen (1994:260) om offentlig anställning, 4 11 §§ lagen (1994:261) om fullmaktsanställning, 15 20 och 22 28 §§ jämställdhetslagen (1991:433) och 8 20 §§ lagen (1998:000) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet samt i mål om kollektivavtal för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hos domstol, för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs, 1. i mål om kollektivavtal, 2. i mål om tillämpningen av lagen (1982:80) om anställningsskydd, lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, 31 33 §§ lagen (1994:260) om offentlig anställning, 4 11 §§ lagen (1994:261) om fullmaktsanställning, 15 28 §§ jämställdhetslagen (1991:433), 8 20 §§ lagen (1998:000) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet, 3 16 §§ lagen (1999:000) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder och 3 15 §§ lagen (1999:000) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller i ärende hos eller enligt jämställdhetslagen (1991:433) för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hos Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och i ärende enligt lagen (1998:000) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i verksamhet enligt lagen (1994:749) om för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hos i ärende enligt lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hos följande myndigheter för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs: 1. eller i ärende enligt jämställdhetslagen (1991:433), 2. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i ärende enligt lagen (1998:000) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet, 3. i ärende enligt lagen (1998:000) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet, lagen (1999:000) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder och lagen (1999:000) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, 4. i ärende enligt lagen (1999:000) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder, 5. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning i ärende enligt lagen (1999:000) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, 6. i ärende enligt lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister. Sekretess gäller i verksamhet enligt lagen (1994:749) om för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:749) om Handikappombudsmannen föreskrivs att 1 § lagen (1994:749) om skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse har till uppgift att bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättigheter och intressen. Målet för verksamheten skall vara full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor för personer med funktionshinder. verksamhet skall i första hand avse uppföljning och utvärdering i frågor som anges i första stycket. har till uppgift att bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättigheter och intressen. Målet för ombudsmannens verksamhet skall vara att personer med funktionshinder ges full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor. verksamhet skall avse uppföljning och utvärdering i frågor som anges i första stycket. skall enligt lagen (1999:000) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder se till att den lagen följs och äger även rätt att för en enskild arbetssökande eller arbetstagare föra talan i tvister angående tillämpningen av den lagen. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Genom regeringsbeslut bemyndigades chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda och föreslå hur en lagstiftning med förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder bör vara utformad samt analysera och ta ställning till om reglerna om anställningsfrämjande åtgärder i lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder (främjandelagen) behövs eller behöver omarbetas. Utredningen antog namnet FUDA utredningen. Utredningen avlämnade delbetänkandet Förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder (SOU 1997:176). Betänkandet innehåller bl.a. förslag till lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder och förslag till ny lag om . En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr. A97/3937/RS). Regeringen beslöt också att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda behovet av en lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning och hur en sådan eventuell lag skulle kunna utformas. Utredningen antog namnet utredningen. Därutöver tillkallade regeringen också en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av lagen (1994:134) mot etnisk diskriminering (lag mot etnisk diskriminering). Den utredningen antog namnet utredningen. Utredningarna har överlämnat sina betänkanden, Förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning (SOU 1997:175) och Räkna med mångfald! Förslag till lag mot etnisk diskriminering m.m. (SOU 1997:174). Regeringen har i prop. 1997/98:177 föreslagit att skall anta bl.a. en ny lag om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet. med beslutet om denna proposition föreslår regeringen i prop. 1997/98:180 att också skall anta förslag till lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Förslag till ändringar i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister och i sekretsslagen (1980:100) med anledning av den föreslagna lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning är intagna i denna proposition. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag.