prop · GL03151D2 · 1998-01-01 00:00:00 — Avdrag medges inte om försäkringen förvärvats genom bodelning under äktenskapet utan att mål om äkten- skapsskillnad pågått. Avdraget får, tillsammans med avdrag för sådan inbetalning på pen- sionssparkonto som avses i punkt 7, inte överstiga summan av 1. den skattskyldiges inkomst av näringsverksamhet som utgör aktiv näringsverksamhet enligt 2 kap. 6 § lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension före avdrag enligt punkt 21 av anvisningarna till 23 §, före avdrag för särskild löneskatt på pensionskostnader enligt punkt 23 av anvisningarna till 23 § på sådan pensionsförsäkring som avses i denna anvisningspunkt och på sådan inbetalning på pensionssparkonto som avses i punkt 7 och före avdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter och 2. inkomst av tjänst, med bortseende från sådan intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i. Avdraget beräknas med hänsyn till storleken av sådan inkomst som av- ses i 1 och 2 och får uppgå till högst ett belopp som motsvarar hälften av det prisbasbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring bestämts för året närmast före taxeringsåret och dessutom i fråga om a. inkomst av aktiv näringsverksamhet till sammanlagt högst av inkomsten före avdrag enligt punkt 21 av anvisningarna till 23 §, före avdrag för särskild löneskatt på pensionskostnader enligt punkt 23 av anvisningarna till 23 § på sådan pensionsförsäkring som avses i denna anvisningspunkt och på sådan inbetalning på pensionssparkonto som avses i punkt 7 och före avdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen om socialavgifter till den del den inte överstiger tjugo gånger nämnda prisbasbelopp samt högst av den del av nämnda inkomst som överstiger tjugo men inte fyrtio gånger nämnda prisbasbelopp, b. inkomst av anställning om den skattskyldige helt saknar pensionsrätt i anställning och inte är anställd i ett aktiebolag eller en ekonomisk förening vari han har sådant bestämmande inflytande som avses i punkt 20 e femte stycket av anvisningarna till 23 § till sammanlagt högst av inkomsten till den del den inte överstiger tjugo gånger nämnda prisbasbelopp samt högst av den del av inkomsten som överstiger tjugo men inte trettio gånger nämnda prisbasbelopp eller c. annan inkomst av tjänst, med bortseende från sådan intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i, till högst av den del av inkomsten som överstiger tio men inte tjugo gånger samma prisbasbe- lopp. Avdrag enligt detta stycke beräknas i sin helhet antingen på in- komst som skall tas upp till beskattning under beskattningsåret eller på inkomst året närmast . Om den skattskyldige har inkomst av aktiv näringsverksamhet från mer än en förvärvskälla får avdrag beräknat enligt detta stycke inte överstiga det avdrag som kunnat göras om in- komsten varit hänförlig till en och samma förvärvskälla. Har den skatt- skyldige inkomster som kan grunda rätt till avdrag enligt detta stycke både i inkomstslaget näringsverksamhet och som allmänt avdrag skall den del av avdraget som beräknas på ett halvt prisbasbelopp fördelas efter respektive avdragsgrundande inkomsts andel av de sammanlagda avdragsgrundande inkomsterna. Om särskilda skäl föreligger får skattemyndigheten efter ansökan be- sluta att avdrag för avgift för pensionsförsäkring respektive inbetalning på pensionssparkonto får medges med högre belopp än som följer av be- stämmelserna i föregående stycke. Därvid skall dock följande gälla. För skattskyldig, som redovisar inkomst som är att anse som inkomst endast av tjänst med bortseende från sådan intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i men som i huvudsak saknar pensionsrätt i anställning, får avdrag medges högst med belopp, beräknat som för skattskyldig som avses i andra stycket b. Har sådan skattskyldig erhållit särskild ersättning i samband med att anställning upphört och har han ej skaffat sig ett betryggande pensionsskydd, får dock avdrag medges med högre belopp. Avdrag som avses i de två närmast föregående meningarna får dock inte beräknas för inkomst som härrör från aktiebolag eller ekonomisk förening vari den skattskyldige har sådant bestämmande inflytande som avses i punkt 20 e femte stycket av anvisningarna till 23 §. Har skattskyldig, som själv eller genom förmedling av juridisk person bedrivit näringsverksamhet, upphört med driften i förvärvskällan och har han ej skaffat sig ett betryggande pensionsskydd, får avdrag beräknas även på inkomst av kapital som är hänförlig till försäljning av förvärvskällan före avdraget, på inkomst av passiv näringsverksamhet enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster före avdraget samt på sådan intäkt av tjänst som avses i 32 § 1 mom. första stycket h. Avdraget får i detta fall beräknas med beaktande av det antal år den skattskyldige drivit näringsverksamheten, dock högst . Hänsyn skall vid bedömningen av avdragets storlek tas till den skattskyldiges övriga pensionsskydd och andra möjligheter till avdrag för avgift och inbetalning som avses i 46 § 2 mom. första stycket 6 och 7. Avdraget får dock inte överstiga ett belopp som som driften pågått motsvarar tio gånger det prisbasbelopp som enligt lagen om allmän försäkring bestämts driften i förvärvskällan upphört och ej heller summan av de belopp som under beskattningsåret redovisats som inkomst av förvärvskällan i förekommande fall före avdraget, före avdrag för särskild löneskatt på pensionskostnader enligt punkt 23 av anvisningarna till 23 § på sådan pensionsförsäkring som avses i denna anvisningspunkt och på sådan inbetalning på pensionssparkonto som avses i punkt 7 och före avdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen om socialavgifter och sådan inkomst av kapital som är att hänföra till vinst med anledning av överlåtelse av förvärvskällan. Har skattemyndigheten enligt punkt 1 tredje stycket av anvisningarna till 31 § medgivit att dödsbo tar pensionsförsäkring, anger skattemyndigheten det högsta belopp varmed avdrag för avgift för försäkringen får medges. Härvid iakttas i tillämpliga delar bestämmelserna i detta stycke om avdrag för skattskyldig som upphört med driften i en förvärvskälla. beslut i fråga som avses i detta stycke får överklagas hos . beslut får inte överklagas. Har skattskyldig erlagt avgift eller gjort inbetalning som avses i 46 § 2 mom. första stycket 6 och 7 men har avdrag för avgiften eller inbetal- ningen helt eller delvis inte kunnat utnyttjas enligt bestämmelserna i andra stycket, medges avdrag för ej utnyttjat belopp vid taxering för det påföljande beskattningsåret. Sådant avdrag medges dock inte med belopp som tillsammans med erlagd avgift och gjord inbetalning sistnämnda år överstiger vad som anges i andra stycket. Oavsett föreskrifterna i de föregående styckena medges avdrag för av- gift eller inbetalning som avses i 46 § 2 mom. första stycket 6 och 7 inte med högre belopp än skillnaden mellan sammanlagda beloppet av inkomster från olika förvärvskällor och övriga avdrag enligt 46 §. Avdrag, som på grund av vad nu sagts inte kunnat utnyttjas vid taxeringen för det beskattningsår då avgiften betalades eller inbetalningen skedde, får utnyttjas senast vid taxeringen för sjätte beskattningsåret efter betal- ningsåret. Inte heller i sistnämnda fall får avdraget överstiga vad som återstår sedan övriga avdrag enligt 46 § gjorts. Om avdrag medges enligt fjärde stycket sjätte meningen på grund av att aktier eller andelar i fåmansföretag avyttrats skall avdraget i första hand göras som allmänt avdrag. Avdraget begränsas till ett belopp mot- svarande det lägsta av den del av vinsten vid avyttringen som tas upp som intäkt av tjänst och inkomsten av tjänst före avdraget. Till den del av- draget inte kan utnyttjas som allmänt avdrag får avdrag göras i in- komstslaget kapital enligt 3 § 2 mom. sjätte stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. I det fall avdrag medges på grund av att andelar i fåmansägt handelsbolag avyttrats skall avdrag göras i inkomstslaget ka- pital enligt 3 § 2 mom. sjätte stycket lagen om statlig inkomstskatt. I andra stycket har en hänvisningsändring gjorts till LIP. I tredje och fjärde stycket har en namnändring gjorts av basbelopp till prisbasbelopp. 37.11 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster 1 § Särskild löneskatt skall betalas till staten på lön eller annan ersättning till arbetstagare som vid årets ingång är eller äldre och i övrigt på 1. ersättning som utfaller enligt kollektivavtalsgrundad avgångs- bidragsförsäkring som tecknas av arbetsgivare till förmån för arbets- tagare, 2. avgångsersättning som annorledes än på grund av kollektivavtals- grundad avgångsbidragsförsäkring utbetalas av staten, kommun eller kommunalförbund som arbetsgivare eller av , , , det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av personalpension eller Sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut, under förutsättning att arbetsgivaren tillämpar kommunalt pensionsavtal eller av annan arbetsgivare, under förutsättning att arbetsgivaren tillämpar kommunalt pensionsavtal och att borgen tecknats i enlighet med vad som anges i punkt 20 e första stycket b av anvisningarna till 23 § kommunalskattelagen (1928:370), 3. avgångsersättning som omfattas av s.k. trygghetsavtal, 4. ersättning som utges enligt gruppsjukförsäkring som åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvud- organisationer till den del ersättningen utgör komplement till förtidspension eller till sjukbidrag, 5. ersättning som utges på grund av ansvarighetsförsäkring som åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer till den del ersättningen utges i form av engångsbelopp som inte utgör kompensation för mistad inkomst, 6. bidrag som en arbetsgivare lämnar till en sådan vinstandelsstiftelse som avses i 3 kap. 2 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring eller en annan juridisk person med motsvarande ändamål med undantag för bidrag som lämnas till en pensions- eller personalstiftelse enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Skattskyldig är den som utgett sådan ersättning eller sådant bidrag som avses i första stycket. I fråga om sådan för mottagaren skattepliktig intäkt av tjänst i form av rabatt, bonus eller annan förmån, som ges ut på grund av kundtrohet eller liknande, skall den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för förmånen anses som skattskyldig enligt denna lag, om inte denne är den som är skattskyldig till inkomstskatt för förmånen. Vid bestämmande av skatteunderlaget tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 3 5 §§ lagen (1981:691) om socialavgifter med undantag av 4 § första stycket 13 och 5 § andra stycket första meningen. Vid bestämmande av skatteunderlaget enligt första stycket 5 skall bortses från ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av om ersättningen avser tid därefter samt från ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av om skadan anmälts till allmän försäkringskassa efter utgången av . Detta gäller dock endast ersättning som för en och samme arbetstagare beräknas på lönedelar som inte överstiger prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring. I paragrafens första stycke har punkt 1 tagits bort och det anges i stället särskilt att en lägre procentsats, , skall betalas på lön eller annan ersättning som utbetalas till arbetstagare som vid årets ingång är eller äldre. Denna lägre procentsats tas ut på grund av att arbets- givare även skall betala ålderspensionsavgift för dessa arbetstagare. Som en följd av att den första punkten tagits bort har övriga punkter omnumrerats, 1 är nu punkt 2 osv. I tredje stycket har en följdändring gjorts när det gäller vad som skall undantas vid bestämmande av skatteunderlaget. 2 § En enskild person eller ett dödsbo skall till staten betala särskild löneskatt på inkomst enligt kommunalskattelagen (1928:370) av annan näringsverksamhet här i landet än sådan aktiv näringsverksamhet som avses i 2 kap. 6 § lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension (passiv näringsverksamhet) samt på ersättning som utges enligt sådan avtalsgruppsjukförsäkring som avses i punkt 12 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen eller enligt sådan trygghetsförsäkring som avses i nämnda anvisningspunkt till den del ersättningen utges i form av engångsbelopp som inte utgör kompensation för mistad inkomst. Om en skattskyldig före årets början har fyllt eller inte har fyllt men uppburit hel ålderspension skall särskild löneskatt betalas eller, om en skattskyldig avlidit , på inkomst som avses i 3 kap. 4 § andra stycket lagen (1981:691) om socialavgifter. Bedömningen om näringsverksamhet är aktiv eller passiv görs för en förvärvskälla enligt kommunalskattelagen. Vid beräkning av skatteunderlaget gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 3 kap. 5 § lagen om socialavgifter. Skatt betalas inte då skatteunderlaget understiger . I första stycket har en omdisposition gjorts. Vidare har införts att en särskild procentsats, , skall betalas av en skattskyldig som före årets början har fyllt eller av en skattskyldig som inte har fyllt men uppburit hel ålderspension. Denna lägre pro- centsats tas ut på grund av att dessa skattskyldiga även skall betala ålderspensionsavgift på inkomsterna. Hänvisningen till AFL har ändrats till LIP. 37.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden 1 § De penningmedel som enligt 4 kap. 3 § lagen (1981:691) om socialavgifter och 6 § lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift skall föras till Allmänna pensionsfonden, skall förvaltas av första sjätte fondstyrelserna. De medel som enligt 8 kap. 2 § lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension förs till Premiesparfonden inom Allmänna pensionsfonden skall förvaltas av sjunde fondstyrelsen. Bestämmelser finns om första tredje fondstyrelserna i 2 16, 21 25, 44 och 45 §§, om fjärde sjätte fondstyrelserna i 26, 28 37, 39, 43, 44 och 45 §§ samt om sjunde fondstyrelsen i 43 a 45 §§. Av bestämmelsen följer bl. a. att de penningmedel som förs till Allmänna pensionsfonden (AP fonden) skall förvaltas av de olika fondstyrelserna. Ändringarna är en följd av att det för förvaltningen av premiepensionsmedlen inrättas en ny, sjunde fondstyrelse. För sjunde fondstyrelsen gäller enligt ett nytt andra stycke att den tillförs medel med stöd av en bestämmelse i lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension (LIP). I tredje stycket har lagts till en uppräkning av de paragrafer i regle- mentet för AP fonden som gäller den sjunde fondstyrelsen. Därutöver har redaktionella ändringar gjorts. Bestämmelsen i tredje stycket kompletteras av en ny paragraf, 43 i §, av vilken det framgår att vissa av bestämmelserna som gäller särskilt för första tredje fondstyrelserna skall gälla också för sjunde fondstyrelsen. 2 § Av de medel som avses i 1 § första stycket skall Riksförsäkrings- verket överföra till 1. första fondstyrelsens förvaltning ålderspensionsavgifter som erläggs av staten, kommuner och därmed jämförliga samfälligheter samt av bolag, föreningar och stiftelser, i vilka staten, kommuner eller därmed jämförliga samfälligheter har ett bestämmande inflytande, 2. andra fondstyrelsens förvaltning ålderspensionsavgifter som erläggs av andra arbetsgivare än de som har nämnts under 1, om avgiftsunderlaget överstiger 240 gånger det prisbasbelopp som gäller enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. tredje fondstyrelsens förvaltning övriga ålderspensionsavgifter, 4. första tredje fondstyrelsernas förvaltning pensionsavgifter enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift fördelade på respektive fondstyrelse med en andel som motsvarar den andel av ålderspensionsavgifterna som förs till var och en av fondstyrelserna. Vad som sägs i första stycket 1 4 gäller med den begränsning som följer av bestämmelserna i 26 § om fjärde och femte fondstyrelsernas rätt att rekvirera medel hos . Till varje fondstyrelses förvaltning skall också hänföras avkastningen av de medel som styrelsen förvaltar. Bestämmelsen, som gäller första tredje fondstyrelserna, behandlar de medel som skall överföra till de olika fondstyrelserna och hur dessa medel skall fördelas mellan de olika styrelserna. I första stycket har införts en hänvisning till 1 § första stycket. Däri- genom tydliggörs att premiepensionskapitalet som avses i 1 § andra stycket inte omfattas av medelsfördelningen enligt denna paragraf. Vida- re har benämningen tilläggspensionsavgifter ersatts med ålderspen- sionsavgifter. Detta är i sin tur en följd av den ändrade terminologin i lagen (1981:691) om socialavgifter. Första stycket har också genomgått vissa andra språkliga justeringar. 3 § Pensionsutbetalningar, förvaltningskostnader och andra utgifter av- seende försäkring för inkomstpension och tilläggspension enligt lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension samt försäkring för tillläggspension i form av ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring skall, i den mån andra medel inte står till förfogande, betalas genom tillskott som erhåller från fondstyrelserna. De medel som behövs för ett kalenderår skall tillskjutas av varje fondstyrelse i förhållande till de avgifter som under det närmast föregående året har överförts till dess förvaltning. skall med de medel som den förvaltar betala kostnaderna för dess verksamhet och för revision av dess förvaltning. I paragrafen anges för vilka ändamål som de medel som förvaltas av första tredje fondstyrelserna får tas i anspråk. Utöver sådana kostnader som anges i andra stycket får medlen användas för utgifter som avser försäkringen för inkomstpension och tilläggspension enligt LIP. Det- samma gäller försäkringen för tilläggspension i form av ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Anledningen till detta är att utbetalningar av tilläggspension sker enligt sistnämnda lag fram och att förvaltningskostnaderna avser pensioner enligt båda lagarna. I första stycket har också gjorts en språklig justering. 4 § skall bestå av nio ledamöter, som förordnas av regeringen. Av ledamöterna utses i första fondstyrelsen tre efter förslag av sammanslutningar, som företräder kommunerna och landstingskommunerna, och tre efter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare, i andra fondstyrelsen tre efter förslag av rikssammanslutningar av ar- betsgivare, en efter förslag av sammanslutningar som företräder konsu- mentkooperationen och fyra efter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare samt i tredje fondstyrelsen två efter förslag av rikssammanslutningar av ar- betsgivare, fyra efter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare och två efter förslag av sammanslutningar som företräder personer vilka erlägger egenavgifter för ålderspension. Om förslag inte avges, förordnar regeringen ledamöter ändå. För varje ledamot utses i samma ordning en suppleant. Ledamöter och suppleanter skall vara bosatta i och får inte vara underåriga, i konkurs, underkastade näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Bestämmelsen, som gäller första tredje fondstyrelserna, behandlar antalet styrelseledamöter, sättet att utse dessa samt de krav som ställs på ledamöterna. Ändringen i första stycket beträffande ledamöterna i tredje fondstyrelsen innebär att ordet tilläggspension bytts ut mot ordet ålderspension. Detta är, i likhet med vad som angetts i kommentaren till 2 §, en följd av den ändrade terminologin i lagen om socialavgifter. Bestämmelsen i fjärde stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. I stycket har tillägg gjorts för konkursfall och fall av näringsförbud. IV Sjunde fondstyrelsen 43 a § Sjunde fondstyrelsen skall förvalta en särskild fond inom All- männa pensionsfonden, Premiesparfonden. Fonden skall förvaltas för de ändamål som framgår av be- stämmelserna om premiepension i lagen (1998:000) om inkomst- grundad ålderspension. Fondstyrelsen skall i sin förvaltning handla uteslutande i pensionsspararnas intresse. Fondstyrelsen skall ta emot medel till och betala ut medel från fonden enligt de anvisningar som lämnar. Bestämmelsen behandlar den löpande förvaltning som avses i 8 kap. 2 § första stycket 2 och 4 § andra stycket LIP, dvs. förvaltningen för de pen- sionssparare som inte anmäler något val av fond till Pre- miepensionsmyndigheten. Av skäl som redovisats i den allmänna motiveringen (avsnitt 20.4), måste den löpande förvaltningen av premiepensionskapitalet hållas skild från den övriga medelsförvaltningen inom AP fonden. Det anges därför i denna bestämmelse att en sjunde fondstyrelse skall förvalta en särskild fond inom AP fonden, benämnd Premiesparfonden. Paragrafen anger uttryckligen att ändamålen för förvaltningen av ka- pitalet i Premiesparfonden skall vara de som följer av bestämmelserna om premiepension i LIP. Paragrafen innehåller vidare en erinran om att sjunde fondstyrelsen i sin förvaltning inte skall fästa avseende vid andra hänsyn än sådana som är knutna till pensionsspararnas intresse. Det skall alltså inte vara möjligt för fondstyrelsen att agera för att främja några allmänna intressen eller specifika statliga intressen, i den mån agerandet inte skulle vara i pensionsspararnas bästa intresse. 43 b § Premiesparfonden skall vara indelad i fondandelar. Alla fondandelar skall vara lika stora. Värdet av en fondandel är fondens värde delat med antalet fondandelar. Fondens tillgångar skall värderas med ledning av gällande marknadsvärde. Fondstyrelsen skall beräkna fondandelsvärdet och underrätta om värdet. När medel tillförs fonden, skall fondstyrelsen utfärda fondandelar till . När medel betalas ur fonden, skall det ske genom inlösen av fondandelar. Paragrafen innehåller regler kring fondandelar och inlösen av fondan- delar beträffande Premiesparfonden. Det i bestämmelsens första stycke angivna kravet att alla fondandelar skall vara lika stora innebär att andelarna sinsemellan skall vara värda lika mycket. Bestämmelsens andra stycke är i huvudsak utformat i enlighet med vad som enligt 30 § lagen (1990:1114) om värdepappersfonder gäller för värdepappersfonder. Anledningen till detta är att premiepensionssystemet, som angetts i den allmänna motiveringen (avsnitt 20.2), skall vara uppbyggt som ett fondförsäkringssystem. Det innebär att de enskildas tillgodohavande i premiepensionssystemet skall vara uttryckt i fondandelar. Detsamma gäller enligt huvudregeln också premiepensionen. Vidare skall de enskilda när som helst kunna byta fond. För att handel skall kunna ske med andelarna i fonden måste fondstyrelsen fortlöpande marknadsvärdera tillgångarna i fonden och beräkna fondandelsvärdet. Inom premiepensionssystemet blir det aktuellt att köpa eller sälja fondandelar så snart någon åtgärd skall vidtas som påverkar den enskildes tillgodohavande på premiepensionskontot. Som exempel kan nämnas val och byte av fond samt utbetalning av premiepension. 43 c § Fondstyrelsen skall förvalta fondmedlen så att den totala risknivån är låg, som medlen ger så god avkastning som möjligt. Fondstyrelsen får inte förvärva så många aktier i ett svenskt aktiebolag att röstetalet för dem tillsammans med fondstyrelsens övriga aktier i samma bolag överstiger av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. I paragrafens första stycke behandlas målet för sjunde fondstyrelsens placeringsverksamhet. Allmänt gäller för fondstyrelsens förvaltning att den skall vara inriktad på trygghet och därmed inte innebära stora risker. Att den totala risknivån skall vara låg innebär t.ex. att fondens portföljsammansättning inte bör vara sådan att risken i portföljen är högre än för den genomsnittlige förvaltaren av pensionskapital i allmänhet. Sålunda bör den del av kapitalet som placeras i aktier inte vara större än hos jämförbara förvaltare om det inte kan motiveras av ett lägre risktagande ifråga om fondens placeringar i övrigt.