prop · GL031D9 · 1998-01-01 00:00:00 — Det beror på att knappt hälften så många personer som beräknats har fått LSS-insatser. Enligt utvärderingen finns dock stora kostnadsskillnader mellan olika kommuner. Dessa förklaras framför allt av att landstingens tidigare institutioner och specialverksamheter för personer med utvecklingsstörning koncentrerats till vissa kommuner som övertagit kostnadsansvaret enligt bestämmelserna i . Statens kostnader för assi- stansersättningen har blivit väsentligt högre än beräknat. anser att kostnaderna på är osäkra då personkretsens storlek ännu är oklar. En arbetsgrupp har på regeringens uppdrag utrett frågan om ett nationellt kostnadsutjämningssystem för att utjämna kostnadsskillnader mellan kommuner för LSS-insatser. Arbetsgruppens rapport och studie har överlämnats till regeringen och bereds nu i . uppföljningar och iakttagelser har i ett antal rapporter till regeringen lämnat uppgifter om funktionshindrade personers situation i samhället. har bl.a. följt upp hur för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet efterlevs av 192 statliga myndigheter. När det gäller tillgänglighet till byggnader och lokaler visade resultaten att alla myndigheter hade vidtagit anpassningsåtgärder för rörelsehindrade. Tillgängligheten för personer med synskador och hörselskador var sämre. Det var t.ex. bara 11 av myndigheterna som hade texttelefon. Av de undersökta myndigheterna kallades 25 till överläggningar hos . Ingen av dess myndigheter hade någon policy eller plan för rekrytering av personer med funktionshinder. Även tillgängligheten i kommunerna har kartlagts i en stor undersökning om hur efterlevs. Utöver tillgänglighet i den fysiska miljön omfattade undersökningen sådana områden som utbildning, arbete och samarbete med handikapporganisationerna. Resultatet visar på brister inom de flesta områden när det gäller tillgänglighet, såväl till byggnader som till information. Brister uppmärksammades även i kommunernas policy och planeringsarbete trots att kommunernas ansvar för frågor som rör personer med funktionshinder ökat. I en annan undersökning har tillämpningen av lagstiftning inom utbildningsområdet angående elever med dolda funktionsnedsättningar följts upp. Det framkom att en fjärdedel av tillsynsärenden rör elever med dolda funktionsnedsättningar. I skolan är man osäker på vilket stöd som krävs och hur man lever upp till sina skyldigheter. Skolhuvudmännen kritiseras ofta av för att inte ha uppfyllt reglerna om åtgärdsprogram. I en undersökning av rektorernas syn på stöd till elever med dolda funktionsnedsättningar angavs att bristen på resurser är ett stort hinder för att kunna ge rätt stöd. En majoritet ansåg sig också ha behov av ytterligare kunskaper om dessa elever. har även uppmärksammat samordningsbrister i servicen och stödet till föräldrar och barn med funktionshinder. Ett sätt att komma tillrätta med denna brist är att kommunen upprättar en individuell plan enligt LSS. Flera undersökningar har dock visat att individuella planer inte upprättas eller inte används. Ett viktigt steg har tagits mot en heltäckande statistik inom arbetsmarknadsområdet genom en pilot- undersökning som SCB genomfört i samarbete med . Personer med funktionshinder har alltid haft svårt att komma in på arbetsmarknaden. Resultatet av undersökningen visar att nästan varannan funktionshindrad person är utan arbete. För hela befolkningen är motsvarande andel . Variationen är emellertid stor mellan olika handikappgrupper. Endast var femte person med ett psykiskt funktionshinder har arbete. Bland rörelsehindrade personer är ungefär varannan sysselsatt. Döva personer ligger däremot i nivå med, eller något högre, än den övriga befolkningen. av de personer med funktionshinder, som har arbete, får inga hjälpmedel eller arbetsplatsen anpassad, trots att de anser sig ha behov av detta. Undersökningen visar även att funktionshindrade har betydligt sämre utbildningsbakgrund än befolkningen i övrigt. Effekter av statliga insatser och vidtagna regelförändringar utvärdering av handikappreformen visar att personlig assistans enligt LSS och den statliga assistansersättningen enligt har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många svårt funktionshindrade personer. Syftet med insatsen personlig assistans har alltså till stor del uppnåtts. De sammanlagda kostnaderna för samtliga LSS- insatser är lägre än förväntat. Det beror på att bara ca 43 000 personer beviljats insatser jämfört med de ca 100 000 som beräknades. Däremot har kostnaderna för den statliga assistansersättningen blivit nästan dubbelt så höga som ursprungligen beräknades. Den faktor som mest bidragit till detta är antalet beviljade assistanstimmar per person och vecka. Dessa beräknades till 40 men är och ökar successivt. Antalet personer med beslut om statlig assistansersättning är dessutom ca 300 fler än de 7 000 som beräknades i propositionen om LSS. Det är ändå betydligt färre än de 8 000 personer som handikapputredningen beräknade skulle vara berättigade till assistansersättning initialt och som sedan successivt färväntades utökas med 3 000 4 000 personer genom utflyttning från olika institutioner. Barn var då inte inräknade. Enligt handikapputredningens förslag skulle barn inte omfattas av den statliga assistansersättningen. har ca 1 200 barn sådan ersättning jämfört med de drygt 200 som man räknade med i propositionen om LSS. Sedan den statliga assistansersättningen infördes har flera regeländringar genomförts. gäller att assistansersättning inte lämnas om den funktionshindrade själv är arbetsgivare för personlig assistent som han lever i hushållsgemenskap med. anpassades arbetstiden för privatanställda personliga assistenter till lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att redovisa alternativa åtgärder för att begränsa statens assistanskostnader och förbättra kostnadskontrollen. Utgångspunkten var att minska den årliga kostnaden med ca . Utredaren lämnade sitt betänkande Kostnader för den statliga assistansersättningen (SOU 1995:126) . infördes vissa ändringar i LSS och . De innebär sammanfattningsvis att en definition av personlig assistans som anger grundläggande behov och som kopplas till 20- timmarsgränsen infördes, att assistansersättning som huvudregel inte lämnas för tid i kommunala verksamheter, som t.ex. barnomsorg, skola eller daglig verksamhet, men att undantag kan göras vid särskilda skäl, att assistansersättning inte lämnas för sjukvårdande insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen, att det blev möjligt att få assistans vid kortare sjukhusvistelser och att den tidsperiod som man har möjlighet att spara assistanstimmar minskades från . infördes en schablon för assistansersättningen. Om det finns särskilda skäl kan efter ansökan medge att schablonen får överskridas med de godkända faktiska kostnaderna dock högst . Denna ändring beräknas medföra att kostnaden för den statliga assistansersättningen minskas med för . Regeringen har i propositionen (1996/97:146) Vissa frågor om personlig assistans föreslagit att kommunerna skall finansiera beviljad assistansersättning för de första . Förändringen skall enligt regeringens förslag genomföras från . En följd av vidtagna och föreslagna förändringar blir att anslaget för minskas med . Många olika faktorer påverkar utgiftsutvecklingen, vilket gör att den är svår att prognostisera. LSS skall vara ett komplement till andra lagar. Men om personer med funktionshinder väljer eller tvingas att välja p.g.a. att alternativ saknas insatser enligt LSS beror delvis på vilken omsorg och service kommunen kan erbjuda enligt annan lagstiftning liksom vilka avgifter kommunen beslutar att ta ut för denna. Insatser enligt LSS är i princip avgiftsfria för den enskilde. Stimulansbidragen till habilitering och rehabilitering och stimulansbidraget till kompetensutveckling inom hjälpmedelsförsörjningen som i huvudsak lämnats till projektverksamhet kommer att slutrapporteras av . Erfarenheterna tyder på att medlen i stor utsträckning haft den stimulerande effekt som man velat uppnå. Statsbidrag lämnas till insatsen råd och stöd. Bidraget skall kompensera landstingen för merkostnader i samband med handikappreformen. Insatsen har ännu inte funnit sina former. Tre fjärdedelar av alla som beviljats råd och stöd har insatser av kurator. Det är också betydligt färre personer än förväntat i persongrupp 3 i LSS som beviljats råd och stöd. Vad insatsen skall innehålla anses av många som oklart. Flertalet landsting redovisar att statsbidraget, som lämnas till landstingen som kompensation för förväntade merkostnader, används för att förstärka resurserna inom barn- och vuxenrehabilitering. och de båda kommunförbunden har inte till alla delar samma syn på insatsens innehåll. Styrelsen konstaterade redan i sina allmänna råd om LSS, 1994:1, att proposition och lagtext inte gav tillräcklig vägledning för att bestämt kunna avgöra var gränsen går mellan sjukvårdande behandling eller andra insatser som klart faller inom tillämpningsområdet för hälso- och sjukvården respektive den typ av social service som skall erbjuda eller pedagogiska insatser som tillhör undervisningen. Insatsens tillgänglighet måste öka, bl.a. genom att benämningen ändras till särskilt expertstöd som bättre motsvarar insatsens innehåll, menar . Det behövs också ytterligare uppsökande verksamhet för att kartlägga hur och i vilken utsträckning som LSS personkrets faktiskt får sina behov av expertinsatser tillgodosedda. Vid rättslig prövning av insatsen råd och stöd har läns- och kammarrätterna i stort, men inte entydigt, följt den praxis som utvecklades under den tidigare omsorgslagen. Regeringsrätten har avgjort två ärenden som rör innehållet i insatsen råd och stöd. Utbyggnaden av tolktjänsten för döva, dövblinda m.fl. har inte skett i den takt som avsågs i handikappreformen. Bristen på utbildade tolkar är den främsta orsaken till detta. anser att utbyggnad skett i den takt som varit möjlig med tanke på de grundläggande förutsättningarna. Ytterligare krävs för att nå de uppsatta målen. konstaterar vidare att statsbidragen gett landstingen möjlighet att utveckla tolktjänsten på många olika sätt. Bl.a. har nya tolkar anställts och fler tolkuppdrag utförts av arvodestolkar. Många olika åtgärder har vidtagits för att rekrytera tolkar och sprida information om tolkyrket. Regeringen tillsatte den s.k. LSS- delegationen (S 1995:1) med uppgift att behandla vissa utestående frågor i anslutning till överförandet av omsorgsverksamheten från landstingen till kommunerna. Delegationen har slutfört sitt uppdrag. Anslaget B 3. Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder inrymmer verksamheter av flera och vitt skilda slag. Regeringen har för avsikt att under det kommande budgetåret se över detta anslag för att pröva om tillgängliga medel kan nyttjas på ett mer överblickbart och effektivt sätt genom att delar av det förs samman med verksamheter av liknande karaktär och inriktning i andra departement. Detta är i enlighet med den ansvars- och finansieringsprincip som är grundläggande för regeringens handikappolitik och som redovisats till i regeringens skrivelse (rskr. 1996/97:120) om handikappolitiken. Att ha bil eller annat individuellt anpassat fordon är en stor tillgång för många personer med funktionshinder. Bilstödet gör det lättare att skaffa ett fordon. och t.o.m. har ca 20 000 stöd beviljats. Antalet ansökningar varierar . Under de senaste tre fyra åren har dock antalet beviljade nyansökningar varit ganska , ca 1 200 . Bilstödet är ett av de individuellt inriktade stöden som mera påtagligt minskar behoven av insatser inom andra samhällsområden. Möjligheten att disponera ett fordon som den enskilde själv kan köra ger stor frihet och tillgänglighet för den som inte kan nyttja allmänna kommunikationer och är ett reellt alternativ till färdtjänst eller av administrerade resor. I detta sammanhang bör också nämnas att regeringen i sin proposition (1996/97:115) om mer tillgänglig kollektivtrafik föreslår att en ny lag om färdtjänst skall ersätta socialtjänstlagens (1980:620) nuvarande bestämmelser om färdtjänst. Vidare har uttalat att bör avsättas för investeringar i kollektivtrafiken och den fysiska miljön för att underlätta funktionshindrades resor. Med anledning härav har regeringen beslutat om direktiv till trafikverken för att upprätta långsiktiga planer för infrastrukturen. Syftet med ersättningen för texttelefoner är att ge personer som är döva, svårt hörselskadade, dövblinda eller talskadade möjlighet att kommunicera över telefonnätet. Det beräknas att 850 texttelefonutrustningar samt 800 anhörigtelefoner kommer att ordineras . beräknas att ca 800 texttelefonutrustningar kommer att ordineras och 500 anhörigtelefoner. Utvecklingen av multimediaterminaler som fungerar för teckenspråkskommunikation har kommit en bit på väg. En försöksverksamhet med videotelefonibaserad förmedlingstjänst har dessutom inletts av för förmedling mellan teckenspråk och tal. Videotelefoner planeras kunna förskrivas som telefoner för döva och gravt hörselskadade personer som är teckenspråkiga. Sedan den statliga assistansersättningen infördes har flera ändringar skett i LSS och , i första hand för att dämpa kostnadsutvecklingen. gjorde en uppföljning av de lagändringar som trädde i kraft . I studien, som var en urvalsstudie, redovisas att efter ikraftträdandet hade 43 personer fått sina beslut omprövade enligt de nya reglerna. Av dessa förlorade ca en tredjedel helt rätten till assistansersättning. En tredjedel förlorade assistanstimmar utan att helt förlora rätten till assistansersättning. Den resterande tredjedelen fick behålla tidigare beviljad assistansersättning med hänsyn till särskilda skäl. Personer som helt eller delvis förlorade rätten till assistansersättning hade ofta beviljats personlig assistans och elevassistans genom kommunen. De nya lagreglerna har främst berört barn och yngre personer. Fyra av fem personer som påverkats av regeländringarna tillhör de persongrupper som tidigare omfattades av omsorgslagen. De nya reglerna fick begränsad tillämpning . uppskattar att lagändringen påverkar ca 1 600 assistansbeslut i landet. Ett antagande är att merparten av dessa omprövningar redan har skett och början av 1997 och att lagändringen i så fall i fortsättningen endast kommer att påverka beslut i nya assistansärenden. Trots de ändringar som gjorts har kostnaderna för den statliga assistansersättningen fortsatt att öka. Även om de vidtagna åtgärderna har haft viss effekt har denna dock inte på något sätt kunnat möta utgiftsutvecklingen. Det är viktigt att komma fram till en långsiktig och stabil lösning för en stödform som innebär så stor förbättring av livsvillkoren för många människor. Därför måste utformningen av lagen och genomförda regeländringar noga analyseras. Detta bör ske innan ytterligare förändringar övervägs. Statsbidraget till vårdartjänst m.m. ger studerande med rörelsehinder ett sådant stöd att de kan vistas på studieorten och genomföra studier vid folkhögskola, universitet och högskola. Bidraget gör det också möjligt för svårt rörelsehindrade ungdomar att få genomgå särskilt anpassad gymnasieutbildning, s.k. rh anpassad gymnasieutbildning. har antalet elever i den rh-anpassade gymnasieutbildningen successivt ökat, medan kostnaderna inte ökat i motsvarande mån. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () har i sin årliga rapport till regeringen bl.a pekat på att de statliga kostnaderna för personlig assistans översteg de ursprungliga beräkningarna. Statlig assistansersättning är den ersättningsform som ökar mest av alla förmåner. RRV har också uppmärksammat frågan om risk för överkompensation i utnyttjandet av förmånen. Flera allmänna försäkringskassor har följt upp den statliga assistansersättningens och noterat en rad brister i systemets uppbyggnad och tillämpning. Regeringens bedömning är att vissa av dessa brister redan har åtgärdats genom de lagändringar som genomförts . Regeringen har dock för avsikt att under det närmaste året noga analysera vilka åtgärder som i ett längre perspektiv kan och bör vidtas för att åstadkomma en stabil och varaktig lösning för reformen. Slutsatser Levnadsnivån för personer med funktionshinder är fortfarande lägre än för befolkningen i övrigt. Handikappreformen har påverkat förhållandena positivt inom de områden som berörs, men andra faktorer i samhället, såsom problem i samhällsekonomin och på arbetsmarknaden, har troligen påverkat i negativ riktning. Personlig assistans har på ett betydande sätt förbättrat livsvillkoren för många av dem som fått del av stödformen. Att utgifterna för personlig assistans har överstigit vad som från början beräknades har bidragit till att flera förändringar gjorts i lagen tillkomst. Det är regeringens avsikt att komma fram till en långsiktig och stabil lösning för stödformen personlig assistans. Diskussioner med detta syfte förs bl.a. med handikapporganisationerna och assistansanordnare. Beslutade och genomförda regeländringar kommer också noga att analyseras. 5.3 Anslag B 1. Vissa statsbidrag inom äldre- och handikappområdet 242 986 Därav 1996 2 Utgifts - progno s 565 859 1998 Förslag 275 000 1999 Beräkna t 275 000 2000 Beräkna t 275 000 Beloppen anges i tusental kr 2. Anslag efter indragning av anslagsmedel med 300 000 tkr enligt TB Från anslaget för lämnas statsbidrag till landstingen för vissa handikappinsatser som avser statsbidrag till råd och stöd () samt statsbidrag till tolktjänst (). Bidraget till rådgivning och annat stöd lämnas i enlighet med finansieringsprincipen för de ökade åtaganden landstingen fått genom införandet av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Statsbidraget till tolktjänst har byggts ut successivt och blir fullt utbyggt år 1998.Från anslaget har t.o.m. även utgått de stimulansmedel som i enlighet med statens åtaganden i samband med den s.k. handikappreformen lämnats till habilitering och rehabilitering, inkl. specifika utvecklingsinsatser inom detta område, samt till utvecklingsinsatser inom hjälpmedelsförsörjningen. lämnas också ett ettårigt utvecklings- och stimulansbidrag för stöd till anhöriga. Enligt förslag ekonomiska vårproposition beslutade att reducera stimulansbidraget till landstingen till habilitering och rehabilitering med och stimulansbidraget till specifika utvecklingsinsatser inom habiliterings- och rehabiliteringsområdet med . Regeringens överväganden Resultatinformation Ca 22 000 personer har beslut om LSS insatsen råd och stöd. De allra flesta är personer med utvecklingsstörning. Färre personer än förväntat i persongrupp 3 i LSS personkrets har beviljats råd och stöd. Vad insatsen skall innehålla anses dock av många som oklart. Flertalet landsting redovisar att bidraget används till anställningar för personal inom de yrkesgrupper som vanligen ger insatsen. Merparten av bidraget används enligt för att förstärka och utveckla habilitering enligt hälso- och sjukvårdslagen. Det är inte möjligt att avgöra i vilken utsträckning bidraget faktiskt utnyttjas för personer i LSS personkrets. Regeringen anser att det är angeläget att en samsyn uppnås om innehållet i LSS-insatsen råd och stöd. Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget B1 Vissa statsbidrag inom äldre- och handikappområdet för . beräknas anslaget till vardera . Statsbidrag till vårdartjänst m.m. Utgifts - progno s 191 322 1998 Förslag 189 000 1999 Beräkna t 194 291 2000 Beräkna t 199 735 Beloppen anges i tusental kr 2. Anslag efter indragning av anslagsmedel med 10 400 tkr Syftet med statsbidraget till vårdartjänst m.m. är dels att ge studerande med rörelsehinder sådant stöd att de kan vistas på studieorten och genomföra studier vid folkhögskola, universitet och högskola, dels att göra det möjligt för ungdomar som tagits in i riksgymnasium för svårt rörelsehindrade ungdomar, s.k. rh-anpassad gymnasieutbildning, att genomföra studierna. De utgifter som belastar anslaget är kostnader för vårdartjänst åt studerande med rörelsehinder vid folkhögskolor, universitet och högskolor samt för omvårdnadsinsatser, dvs. habilitering och boende med tillgång till personlig omvårdnad, i anslutning till rh- anpassad gymnasieutbildning. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på riksgymnasieområdet är dels antalet elever med rörelsehinder vid utbildningsställena, dels dessa elevers individuella behov av stödinsatser i anslutning till utbildningen. utbildningsstöd (SISUS) administrerar anslaget enligt bestämmelserna i förordningen (1996:1536) med instruktion för utbildningsstöd. Myndigheten har i sitt budgetunderlag för budgetåren 1998 2000 bedömt att kostnaderna för statsbidraget till vårdartjänst m.m. kommer att ligga under den beräknade anslagsnivån. Under /96 uppgick anslagssparandet till . beräknas anslagssparandet att öka med ytterligare . Antalet personer med behov av vårdartjänst har successivt ökat. Dessutom kommer stödet till vårdartjänst inom folkhögskoleområdet att beröras av att antalet folkhögskolor ökat med elva stycken . Av dessa har två en särskild handikappinriktning. Trots detta anser SISUS att kostnaden för vårdartjänsten kommer att ligga något lägre för än vad som antogs i myndighetens fördjupade anslagsframställan (FAF) för åren 1997 1999. Läget bedöms inte förändras . beräknar SISUS anslagsbehovet för vårdartjänst inom folkhögskolor, universitet och högskolor till . Riksgymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar finns på fyra orter i landet, , , och . Undervisningen ges inom den ordinarie kommunala gymnasieskolan. Omvårdnadsverksamheten i anslutning till undervisningen regleras genom avtal och årliga överenskommelser mellan staten och de olika huvudmännen i de fyra kommunerna. SISUS bedömning är att elevantalet inom riksgymnasieverksamheten kommer att öka till 1999. De fyra befintliga riksgymnasieorterna kan till viss del expandera sin verksamhet men SISUS bedömer att en fortsatt utbyggnad av riksgymnasieverksamheten med ytterligare en ny riksgymnasieort kan komma att behövas. För stöd inom riksgymnasieverksamheten beräknar SISUS anslagsbehovet till för . SISUS framhåller att osäkerheten är betydande kring de faktorer som styr kostnaderna för riksgymnasieverksamheten för svårt rörelsehindrade. Till viss del beror detta på utredningen (U 1995:14) om funktionshindrade elever i skolan (FUNKIS), som utreder hur ansvaret för och finansieringen av utbildning och omvårdnad i anslutning till utbildning av funktionshindrade elever skall fördelas mellan stat, kommun och landsting. I uppdraget ingår också att föreslå nödvändiga förändringar i systemet. Utredningen har i ett delbetänkande utvärderat gymnasieutbildningen för ungdomar med funk- tionshinder. Först när utredningen lagt sitt slutbetänkande finns det enligt SISUS förutsättningar för att göra säkrare långsiktiga bedömningar för utvecklingen av riksgymnasieverksamheten. Regeringens överväganden Resultatinformation SISUS har till regeringen inkommit med årsredovisning för /96. I resultatredovisningen återfinns verksamhetsmålen samt prestationerna och resultaten av den verksamhet som finansieras inom ramen för statsbidraget till vårdartjänst m.m. Under /96 erhöll 1 716 personer vårdartjänst för studier på folkhögskola. Antalet kursdeltagare har därmed ökat något mellan läsåren 1994/95 och 1995/96. För /97 ligger antalet studerande på 1 737. SISUS ser inga tecken på någon större förändring vad gäller antalet kursdeltagare med vårdartjänst vid folkhögskola men den uppåtgående trenden beräknas fortsätta. Antalet studerande vid universitet/högskolor som erhöll vårdartjänst under /96 var 33 stycken vid 11 universitet/högskolor. Under /97 var motsvarande antal 32. Verksamheten stöd inom riksgymnasium för svårt rörelsehindrade ungdomar omfattade under /97 totalt 156 utbildnings-/habiliteringsplatser, varav 103 var elevhemsplatser.