prop · GL036 · 1998-01-01 00:00:00 — Kapitlet är nytt och innehåller bestämmelser om skolformen försko- leklassen. Vissa generella bestämmelser om förskoleklassen finns i 1 och 2 kap. Förskoleklassen har behandlats i avsnitt 6. I första stycket anges ändamålet med förskoleklassen. Andra stycket motsvarar vad som gäller inom övriga skolformer. Första stycket motsvarar i huvudsak 13 § första stycket och 15 § första stycket socialtjänstlagen. Barn som får skjuta upp fullgörandet av skolplikten enligt 3 kap. 7 § andra stycket har enligt bestämmelsen rätt till plats i en förskoleklass under det år då de annars skulle ha börjat full- göra sin skolplikt. Det innebär att ett sådant barn kan komma att gå i förskoleklassen. Även om ett barn med stöd av andra stycket tas emot i förskoleklassen tidigare än har barnet rätt till en plats i förskoleklass från och med höstterminen det år barnet fyller . Tredje stycket har sin motsvarighet i 4 § tredje stycket socialtjänst- lagen. Första stycket motsvarar i huvudsak 14 c § socialtjänstlagen. Andra stycket motsvarar 17 § socialtjänstlagen. Paragrafen motsvarar 14 § andra stycket socialtjänstlagen. bestämmelser om avgiftsfrihet för den del av förskoleverksam- heten som bildar förskoleklassen fanns i 35 § andra stycket social- tjänstlagen. Rätten till avgiftsfri utbildning gäller i den omfattning som kommunerna är skyldiga att erbjuda plats i verksamheten. Paragraferna reglerar verksamhet som motsvarar förskoleklassen och som yrkesmässigt bedrivs av en enskild fysisk eller juridisk person. Bestämmelserna överensstämmer med vad som gäller för förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg i enskild regi enligt 2 a kap. 3 20 §§. Andra stycket är nytt och har behandlats i avsnitt 7. Särskilda skäl kan vara att ett barn, som är fött mycket sent , har orienterat sig mot och identifierat sig med barn som är födda . Ytterligare exempel kan vara att ett barn har tillbringat i eller har sitt hem så långt från skolorten att det inte kan bo hemma . Barnets hemkommun beslutar i frågan, även om det är tänkt att barnet senare skall fullgöra sin skolplikt i en annan kommun, i en statlig skola eller i en fristående skola. Även för barn som börjar fullgöra sin skolplikt upphör, enligt 10 §, skolplikten vid utgången av vårterminen det kalenderår då barnet fyller eller, om barnet fullgör skolplikten i specialskolan, . Ett sådant barn kommer som regel inte att ha slutfört sista årskursen när skolplikten upphör. Av 4 kap. 10 § följer att barnet har rätt att full- följa utbildningen i om det bedöms ha förmåga att göra detta. Motsvarande rätt har elever i specialskolan som inte är utveck- lingsstörda (7 kap. 6 § första stycket). Elever i särskolan och elever i spe- cialskolan med utvecklingsstörning har enligt 6 kap. 3 § tredje stycket och 3 a § respektive 7 kap. 6 § andra stycket rätt att gå klart samtliga års- kurser. Paragrafen är ny. Kostnadsfria skolmåltider har behandlats i avsnitt 14. Bestämmelsen innebär dels en skyldighet att erbjuda skolmåltider till eleverna, dels att skolmåltiderna skall vara gratis för eleverna. Med skolmåltid avses lunch. I andra stycket görs vissa förändringar på grund av möjligheten att skjuta upp skolpliktens fullgörande enligt 3 kap. 7 § andra stycket. I 3 kap. 10 § första stycket föreskrivs att skolplikten för elever i särskolan upphör vid slutet av vårterminen det kalenderår då barnet fyller . Redan härav följer att årskurs 10 inte är obligatorisk för eleverna. För barn som börjar i särskolan än normalt omfattas inte heller årskurs 9 av skolplikten. Eftersom det i 3 kap. 1 § anges att skolplikten motsvaras av en rätt att få utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom anges i ett nytt tredje stycke att barn som börjat fullgöra sin skolplikt det år de fyllde har rätt att få fortsatt skolgång i årskurs 9. I 3 a § finns bestämmelser om alla särskoleelevers rätt att efter att ha slutfört årskurs 9 få fortsatt utbildning i årskurs 10. Paragrafen som är ny gäller enbart den obligatoriska särskolan. Den mot- svarar 4 kap. 4 a §. Andra stycket är nytt och motsvarar 4 kap. 4 a §. I första stycket har gjorts ett tillägg som innebär att barn med utveck- lingsstörning som börjat i specialskolan med stöd av 3 kap. 7 § andra stycket har rätt att slutföra sista årskursen trots att skolplikten upphört. Paragrafen är ny och överensstämmer med 4 kap. 4 a §. I första stycket har gjorts ett tillägg som innebär att en fristående skola som motsvarar och som får bidrag av elevernas hemkom- muner enligt 6 § är skyldig att erbjuda eleverna kostnadsfria skolmål- tider. Denna skyldighet överensstämmer med den som gäller för den kommunala enligt 4 kap. 4 a §. Skyldigheten gäller de elever som skolan får bidrag för. Bidraget från elevernas hemkommuner skall, enligt 6 § tredje stycket, bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördel- ning av resurser till de egna grundskolorna. Detta innebär att kostnaderna för skolmåltider skall ingå i bidraget till skolan. Om en fristående skola inte erbjuder skolmåltider eller tar ut avgifter för dem skall rätten till bidrag återkallas enligt 12 § andra stycket 2. I andra stycket har gjorts ett tillägg som innebär att rätten till bidrag skall återkallas om en fristående skola som motsvarar inte upp- fyller sin skyldighet enligt 7 § när det gäller skolmåltider. Att rätten till bidrag återkallas innebär att rätten till hela bidraget återkallas, inte enbart den del som kan anses avse skolmaten. Av tredje stycket följer att ären- den om återkallande av bidrag prövas av . Andra stycket är nytt och har behandlats i avsnitt 6.5. Det ger kommu- nerna möjlighet, men ingen skyldighet, att anordna skolhälsovård för ele- verna i förskoleklassen. I första stycket har bl.a. kopplingen till stadium tagits bort eftersom be- stämmelser om stadieindelning inte längre finns. Ändringarna i timplan innebär att timtalen för ämnena Idrott och hälsa samt Slöjd har ökat medan timtalet för Elevens val har minskat. Vidare har den tid som utgör skolans val ökat. Jämkningsut- rymmet har höjts. Det finns heller inte längre några begränsningar när det gäller i vilka ämnen som minskning av tid får ske. 17.2 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Bestämmelserna om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg förs över till skollagen. 13 - 18 §§ som handlar enbart om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg utgår därför ur socialtjänstlagen. I 35, 54, 65 och 72 a §§ har det som handlar om förskoleverksamhet och skolbarnsom- sorg tagits bort. I och med att förskola och fritidshem tas bort från 35 § blir syftningen i annan liknande tjänst annorlunda. Det kan ifrågasättas om t.ex. koloniverksamhet som bedrivs i syfte att uppfylla målen i 12 § då kommer att omfattas av paragrafen. För att klargöra att 35 § även omfattar koloniverksamhet och liknande verksamhet har i uppräkningen lagts till verksamhet för barn och ungdom enligt 12 § som inte är stöd och hjälpinsatser av behandlingskaraktär. 17.3 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Ändringarna i sekretesslagen har behandlats i avsnitt 11. I första stycket har den nya skolformen förskoleklassen tagits in i uppräk- ningen av skolformer som omfattas av första och andra styckena. Sjunde stycket är nytt och behandlar sekretess inom skolbarnsomsor- gen. Den har tidigare omfattats av bestämmelsen om socialtjänstsekretess i 7 kap. 4 §. För sådana uppgifter som anges i första meningen gäller ett omvänt skaderekvisit. Det innebär presumtion för sekretess. För övriga uppgifter om enskilds personliga förhållanden gäller enligt andra meningen ett rakt skaderekvisit. Det innebär en presumtion för offentlighet. Av 16 kap. 1 § följer att meddelarfriheten inte gäller för uppgifter inom skolbarnsomsorgen som det råder tystnadsplikt för. Paragrafen är ny och behandlar sekretess inom förskoleverksamheten. För verksamheten, som tidigare omfattades av bestämmelsen om social- tjänstsekretess i 7 kap. 4 §, gäller även fortsättningsvis omvänt skaderek- visit, dvs. presumtion för sekretess. Den särskilda bestämmelsen som finns i 14 kap. 2 § för uppgifter som omfattas av socialtjänstsekretessen kommer inte längre att gälla för uppgifter inom förskoleverksamheten. Genom att ta med 7 kap. 38 § i uppräkningen i punkt 3 gäller inte med- delarfriheten för uppgifter inom förskoleverksamheten som det råder tystnadsplikt för. Sammanfattning av förslagen i betänkandet Samver- kan för utveckling Om förskolan, skolan och skol- barnsomsorgen (Ds 1997:10) En arbetsgrupp inom har haft i uppdrag att utarbeta förslag till hur tillämpliga delar av bestämmelserna om förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg i socialtjänstlagen (1980:620) kan inar- betas i skollagen (1985:1100). Regeringen har framhållit att skolan, för- skolan och skolbarnsomsorgen som ett led i det livslånga lärandet skall integreras. Som ett första steg i denna integration tillkallade rege- ringen en kommitté (Barnomsorg och skolakommittén, BOSK) med upp- drag att lämna förslag till ett nytt måldoku- ment för den pedagogiska verksamheten för barn och ungdomar i åld- rarna 6 . Kommittén har därefter i tilläggsdirektiv fått i uppdrag att utarbeta förslag till måldokument för den pedagogiska verksamheten i förskolan. I det arbetet skall BOSK också göra en översyn av skollagen i syfte att bl.a. underlätta integrationen mellan förskolan, skolan och skol- barnsomsorgen. Arbetsgruppen föreslår, i avvaktan på dessa förslag, att bestämmel- serna om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg med undantag för bestämmelsen om förskola för sexåringar så gott som oförändrade inar- betas i ett nytt kapitel i skollagen. I syfte att underlätta eftersträvad integration och bana väg för ett nytt arbetsätt i skolan föreslår arbetsgruppen att den sexårsverksamhet som bedrivs enligt 15 § socialtjänstlagen bildar en egen skol- form inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Denna skolform benämns förskoleklass. I förskoleklassen skall varje barns ut- veckling och lärande stimuleras genom pedagogisk verksamhet. Verk- samheten skall ligga till grund för fortsatt skolgång. Inrättandet av förskoleklass skall ses som en möjlighet att på ett med- vetet sätt föra in förskolepedagogiken i skolan. Verksamheten kommer att betraktas som utbildning i skollagens mening och kommer därmed att omfattas av de generella bestämmelserna i skollagen, främst 1 och 2 kap. Att låta förskoleklassen också i formell mening bli en del av skolan bör öka förutsättningarna för en integration mellan den verksamhet som be- drivs för sexåringar och den som bedrivs för äldre barn i skolan och skol- barnsomsorgen. För att i praktiken åstadkomma en framgångsrik verk- samhetsmässig integration förutsätts, enligt arbetsgruppens mening, att arbetet i skolan bedrivs i arbetslag, där personalen förskollärare, grund- skollärare och fritidspedagoger gemensamt planerar och kommer över- ens om hur arbetet skall fördelas så att vars och ens kompetens tas till vara. Arbetsgruppen föreslår därför att förskollärare och fritidspedagoger får användas för undervisning i det offentliga skolväsendet. Arbetsgrup- pen föreslår att benämningen lärare respektive lärarutbildning ersätts med benämningen pedagog respektive pedagogutbildning. För att få bedriva enskild förskola, fritidshem och förskoleklass före- slår arbetsgruppen att det skall krävas tillstånd av den kommun där verk- samheten skall anordnas. Kommunerna bör själva i likhet med vad som gäller få besluta om bidrag till sådan verksamhet skall utgå. Arbetsgruppen förslår att sjukvårdshuvudmännen skall behålla ansva- ret för den förebyggande hälsovården för sexåringarna. Efter överenskommelse mellan sjukvårdshuvudmannen och skolhuvudmannen kan sexåringarna komma att omfattas av skolhälsovården i stället för av barnhälsovården. Specialskolorna bör ha möjlighet att efter avtal med den kommun där skolan är belägen fullgöra kommunens skyldighet att anordna försko- leklass och skolbarnsomsorg. En bestämmelse med denna innebörd bör föras in i specialskoleförordningen. Slutligen föreslår arbetsgruppen vissa ändringar i sekretesslagen (1980:100). Förslagen innebär att verksamheten i förskoleklassen omfat- tas av skolsekretessen. Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen föreslås få en sekretess som överensstämmer med den som gäller inom skolan. Lagförslag i betänkandet Ds 1997:10 1.1 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)1 dels att 1 kap. 1 och 4 §§, 2 kap. 3, 4 och 5 §§ och 14 kap. 1 och 3 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya kapitel, 2 kap. a och 2 kap. b, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. Allmänna föreskrifter 1 § För barn och ungdomar anordnar det allmänna utbildning i form av grundskola och gymnasieskola samt vissa motsvarande skolformer, nämligen särskola, specialskola och sameskola. , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och same- skolan bildar det offentliga skol- väsendet för barn och ungdom. Dessutom finns särskilda utbild- ningsformer som anordnas av det allmänna för dem som till följd av sjukdom eller av annat skäl inte kan delta i skolarbetet inom det offentliga skolväsendet. För barn och ungdomar anordnar det allmänna utbildning i form av förskoleklasser, grundskola och gymnasieskola samt vissa motsva- rande skolformer, nämligen sär- skola, specialskola och sameskola. Förskoleklasserna, , gymnasieskolan, särskolan, special- skolan och sameskolan bildar det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Dessutom finns särskilda utbildningsformer som anordnas av det allmänna för dem som till följd av sjukdom eller av annat skäl inte kan delta i skolarbetet inom det offentliga skolväsendet. Det allmänna anordnar också pe- dagogisk verksamhet i form av förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg. För dessa verksamheter gäller i denna lag endast bestäm- melserna i 2 a kap. 4 §2 Kommunerna är huvudmän för . Kommunerna är huvudmän för förskoleklasserna och . Kommuner och landsting är huvudmän för gymnasieskolan. Den kommunala organisationen för skolan 3 §3 Varje kommun och landsting är skyldig att för undervisningen an- vända lärare som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Varje kommun och landsting är skyldig att för undervisningen an- vända pedagoger som har en utbild- ning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Undantag får göras endast om personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna. Varje kommun och landsting skall vidare sträva efter att för under- visning i gymnasieskolan, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnads- utbildning anställa lärare som har forskarutbildning. 4 §4 För att få anställas som lärare i det offentliga skolväsendet utan tidsbegränsning skall den sökande dels behärska svenska språket, om det inte finns synnerliga skäl att medge annat, dels ha nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller beträffande det offentliga skolvä- sendet, särskilt de föreskrifter som anger målen för utbildningen, dels också uppfylla ett av följande krav: 1. Sökanden har genomgått svensk lärarutbildning med huvud- saklig inriktning mot den under- visning anställningen avser eller en därmed jämställd lärarutbildning i ett annat nordiskt land eller ett annat land som tillhör Europeiska frihandelssammanslutningen eller Europeiska unionen. Sökanden har genomgått annan högskoleutbildning som av förklarats i huvudsak motsvara sådan lärarutbildning som avses under 1. För att få anställas som pedagog i det offentliga skolväsendet utan tidsbegränsning skall den sökande dels behärska svenska språket, om det inte finns synnerliga skäl att medge annat, dels ha nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller beträffande det offentliga skolvä- sendet, särskilt de föreskrifter som anger målen för utbildningen, dels också uppfylla ett av följande krav: 1. Sökanden har genomgått svensk pedagogutbildning med huvudsaklig inriktning mot den undervisning anställningen avser eller en därmed jämställd peda- gogisk utbildning i ett annat nor- diskt land eller ett annat land som tillhör Europeiska frihandelssam- manslutningen eller Europeiska unionen. Sökanden har genomgått annan högskoleutbildning som av förklarats i huvudsak motsvara sådan pedagogisk utbildning som avses under 1. Om det saknas sökande som uppfyller kraven enligt 1 eller 2, men det finns särskilda skäl att anställa någon av de sökande utan tids- begränsning, får sådan anställning komma till stånd, ifall den sökande har motsvarande kompetens för den undervisning som anställningen avser och det dessutom finns skäl att anta att sökanden är lämpad att sköta undervisningen. 5 § Den som inte uppfyller kraven enligt 4 § får anställas som lärare för högst i sänder. Den som inte uppfyller kraven enligt 4 § får anställas som pedagog för högst i sänder. 2 a kap. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 1 § För barn som är bosatta i och som stadigvarande vistas i kommunen skall bedrivas förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg. Förskoleverksamheten avser barn som inte går i skolan. Skolbarnsomsorgen avser barn till och med ålder som går i skolan. 2 § Förskoleverksamheten bedrivs i form av förskola, som organiseras som daghem eller deltidsgrupp, i form av familjedaghem och i form av kompletterande föreskoleverk- samhet (öppen förskola). Skolbarnsomsorgen bedrivs i form av fritidshem, integrerad skol- barnsomsorg eller familjedaghem. För barn mellan tio och kan skolbarnsomsorgen även bedrivas i form av öppen fritidsverksamhet. Skolbarnsomsorgen skall ta emot barn under den del av dagen då de inte vistas i skolan och under lov. 3 § Kommunerna är huvudmän för förskoleverksamheten och skol- barnsomsorgen. Kommunens uppgifter inom förskoleverksamheten och skol- barnsomsorgen fullgörs av den eller de nämnder som kommun- fullmäktige bestämmer. 4 § Förskoleverksamhetens uppgift är att genom pedagogisk verk- samhet erbjuda barn fostran och omvårdnad. Skolbarnsomsorgens uppgift är att komplettera skolan samt erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. För bedrivande av förskoleverk- samhet och skolbarnsomsorg skall det finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att bar- nens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan till- godoses. Barngrupperna skall ha en lämplig sammansättning och storlek. Lokalerna skall vara ända målsenliga. Verksamheten skall utgå från varje barns behov. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skall ges den omsorg som deras speciella behov kräver. 5 § Varje kommun svarar för att barn inom dess område erbjuds förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg. Verksamheterna kan också anordnas av enskilda. Om ett barn vårdas på sjukhus eller i någon annan institution, skall huvudmannen för institutionen sörja för att barnet får tillfälle att delta i verksamhet som motsvarar den som erbjuds i förskola, fritids- hem eller integrerad skolbarns- omsorg. 6 § Förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg skall tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvs- arbete eller studier eller barnets eget behov. Förskoleverksamhet skall tillhan- dahållas för barn som har fyllt . För barn som inte har fyllt skall förskola tillhandahållas om barnet omfattas av 9 §. 7 § När vårdnadshavaren har anmält behov av plats inom förskole- verksamheten eller skolbarns- omsorgen, skall kommunen erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål. Kommunen kan fullgöra sin skyldighet enligt 6 § också genom att utan oskäligt dröjsmål hänvisa barnet till en motsvarande plats i en enskild förskola, ett enskilt fri- tidshem eller enskild integrerad skolbarnsomsorg. Kommunen skall ta skälig hänsyn till vårdnadshavarens önskemål om omsorgsform när den erbjuder plats inom förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen enligt första eller andra stycket. 8 § Plats inom förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen skall erbjudas så nära barnets eget hem eller skola som möjligt med be- aktande av vad som krävs för att effektivt utnyttja lokaler och andra resurser. Skälig hänsyn skall också tas till vårdnadshavarens önskemål. 9 § Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skall anvisas plats i förskola, fritidshem eller integrerad skolbarnsomsorg, om inte barnens behov av sådant stöd tillgodoses på något annat sätt. Kommunen skall genom uppsökande verksamhet ta reda på vilka barn som behöver anvisas plats enligt första stycket. Kommunen skall verka för att barnen utnyttjar den anvisade platsen och informera föräldrarna om verksamheten och syftet med denna. 10 § För plats i av kommunen an- ordnad förskola, fritidshem, integ- rerad skolbarnsomsorg och familje- daghem får kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kom- munen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. För sådana platser i förskola som avses i 9 § får avgift tas ut endast i den mån verksamheten överstiger eller . 11 § En enskild fysisk eller juridisk person som vill driva en förskola, ett fritidshem eller integrerad skol- barnsomsorg skall ha tillstånd till detta av den kommun där verk- samheten skall bedrivas. Ett sådant tillstånd meddelas tills vidare eller . Tillståndet får inte överlåtas. Verksamhet som avses i första stycket skall stå under tillsyn av den kommun där verksamheten bedrivs. Kommunen har rätt att inspektera verksamheten. 12 § Om det föreligger något miss- förhållande i sådan verksamhet som avses i 11 §, skall kommunen förelägga anordnaren att avhjälpa missförhållandet. Om missförhållandet är allvarligt och kommunens föreläggande inte följs, skall tillståndet återkallas. 13 § En kommun kan lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg, om verk- samheten uppfyller de krav som anges i 4 § och avgifterna inte är oskäligt höga. Sådant bidrag bör lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avviker från kom- munens kostnad per barn i mot- svarande verksamhet. 14 § Den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigt bedri- ven enskild förskoleverksamhet el- ler skolbarnsomsorg får inte obehö- rigen röja vad han eller hon därvid har erfarit om enskildas personliga förhållanden. 15 § En kommuns beslut i ärenden om tillstånd enligt 11 § eller om före- läggande eller återkallelse av till- stånd enligt 12 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. En kommuns beslut om före- läggande eller återkallelse av till- stånd enligt 12 § och domstols mot- svarande beslut gäller . Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 16 § Till böter döms den som utan tillstånd bedriver verksamhet som avses i 11 §. Allmänt åtal får endast väckas efter medgivande av den kommun där verksamheten bedrivs eller av . 2 b kap. Förskoleklasser 1 § Förskoleklasserna skall genom pedagogisk verksamhet stimulera varje barns utveckling och lärande. Verksamheten skall ligga till grund för fortsatt skolgång. Särskilt stöd skall ges till barn som behöver det. 2 § För barn som är bosatta i landet skall den kommun där barnet stadigvarande vistas anvisa plats i en förskoleklass från och med höstterminen det år då barnet fyller . Förskoleklassen skall om- fatta minst . Kan förskoleklass på grund av barnets restider eller av andra skäl inte bedrivas i den omfattning som anges i andra stycket får kom munen dela upp förskoleklassen . Barn som berörs av en så- dan uppdelning skall anvisas plats i en förskoleklass från och med höstterminen det år då barnet fyller . Förskoleklassen skall i sådana fall omfatta sammanlagt minst . En kommun får i andra fall än som avses i andra stycket ta emot barn i en förskoleklass före höst- terminen det år då barnet fyller . 3 § Plats i en förskoleklass skall anvisas så nära barnets eget hem som möjligt med beaktande av vad som krävs för att effektivt utnyttja lokaler och andra resurser.