prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — 1996 uppgår de beräknade avvikelserna till -5,69, -9,69, +10,34, + 8,09, +1,30, -0,. Modellen medger ej beräkningar för år efter 1996. Om vissa aktiviteter ger upphov till s.k. negativa externa effekter finns i en situation utan skatter ett gap mellan samhällsekonomiskt och privatekonomiskt utbyte. I detta fall kan införandet av korrigerande skatter leda till välfärdsvinster. Flertalet skatter är dock inte av detta slag. Ett undantag är dock den allmänna jämviktsanalys som utfördes av och (1985), Tax revenue and the marginal cost of public funds, Journal of Public Economics vol. Deras resultat innebar att den samhällsekonomiska effektiviteten kunde förbättras om progressiviteten i förvärvsinkomstbeskattningen minskades som skatten på konsumtion skärptes. Detta berodde på att en extra intäktskrona från indirekta skatter gav upphov till en lägre samhällsekonomisk kostnad än en extra krona i skatteintäkter från den progressiva förvärvsinkomstbeskattningen. Resultaten innebar också att en skärpt kapitalbeskattning, i första hand av boendet, skulle skapa en effektivare fördelning av produktionsresurserna mellan olika sektorer. Skattekilen på arbete påverkas av inkomstskatten, arbetsgivaravgiften (skattedelen av dessa), konsumtionsskatter och inkomstberoende bidrag och taxor för offentliga tjänster. För en redovisning av skattekilen på arbete , se avsnitt 9.2 i Skatter, miljö och sysselsättning, slutbetänkande av (SOU 1997:11). = 100 x ( 0,732-0,632)/0,732 och (1994), A decade of tax and benefit reforms in , Economic Studies no. Beräkningarna i denna studie tar med hjälp av en mikrosimuleringsmodell hänsyn till olikheter i preferenser och inkomstmöjligheter mellan olika hushåll. KUSK:s beräkningar visar bl.a. att vid en (internationellt bestämd ) realränta på och en inflation på blev den reala kapitalkostnaden för investeringar i aktiebolag både före och efter reformen. Den reala kapitalkostnaden för investeringar i bostadssektorn ökade dock från 1,7 till 3,0 procent som en följd av skattereformen. Dessa kalkyler bekräftar att bostadsinvesteringar var kraftigt gynnade före reformen och att det nya systemet ger en betydligt mindre snedvridning. Av tekniska skäl har enbart de med förvärvsinkomster överstigande medtagits. Ungdomar som bor kvar hos föräldrarna räknas som egna hushåll i HINK. De har exkluderats i följande analyser då det saknas uppgifter om de ekonomiska förhållandena för deras föräldrar, vars ekonomi de ofta är beroende av. Det ändrar sammansättningen av bl.a. decilgrupp 1 (se underbilaga 3). Jämfört med regelanalyserna av saneringsprogrammet i avsnitt I beaktas i framskrivningen fördelningseffekterna av sänkt moms på livsmedel och höjda energiskatter endast indirekt genom effekterna via konsumentpriserna. Ändrade regler för förmån av fri bil, ändrad beskattning av pensionssparande och återställandet av kapital- och förmögenhetsskatterna beaktas inte vid framskrivningen. Beräkningar har också gjorts där de samboendes inkomster delats helt lika. Inte heller detta antagande är invändningsfritt eftersom man inte kan utgå ifrån att t.ex. en lågavlönad kvinna i verkligheten kan disponera sin välbetalde mans inkomst, även om lagen säger så. När inkomsterna delas lika blir utvecklingen ungefär den som beskrivs för hushållen i avsnitt 6. , L.: Hushållens skulder och förmögenhet. I följande analyser används individvikter, i likhet med den förra fördelningspolitiska redogörelsen, för att alla personer skall ges lika tyngd när man bedömer fördelningen av ekonomiska resurser. Ett hushåll med två vuxna och tre barn ges således betydligt större vikt än ett ensamhushåll. I SCB:s officiella statistik används s.k. hushållsvikter vilket innebär att man ger större vikt till vad som händer ensamma personer än vad som händer samboende och barn. D9 är den inkomst som avgränsar de hushåll med högst ekonomisk standard. m.fl.: Income Distribution in Countries. Inräknas s.k. hemmaboende ungdomar i jämförelsen har ålderspensionärerna samma standard som genomsnittet för alla hushåll. Detta motsäger inte att offentliga socialförsäkringar utjämnar inkomster jämfört med marknadsbaserade försäkringar. , K.: Inkomstfördelningen i 1980-1991. , J.: Is persistent low income an increasing phenomenon and a necessary feature of post-industrial societies ?