prop · GL031D16 · 1998-01-01 00:00:00 — UTBILDNINGSOMRÅD E ERSÄTTNING FÖR EN HELÅRSSTUDENT (KR) ERSÄTTNING FÖR EN HELÅRSPRESTATI ON (KR) Humanistiskt, teologiskt, juridiskt, samhällsvetenskapligt 13 343 13 968 Naturvetenskapligt, tekniskt, farmaceutiskt, vård 36 Odontologiskt 32 724 40 921 Medicinskt 44 025 57 740 Undervisnings 25 781 32 658 Övrigt 30 274 26 067 Design 107354 68 989 Konst 153 087 69 011 Musik 92 441 61 762 Opera 220 689 139 248 Teater 213 882 112 115 Media 216 324 184 021 150 012 87 470 Idrott 78 563 38 178 Skälen för regeringens förslag: Samtliga ersättningsbelopp har räknats upp (pris- och löneomräkning) och därefter reducerats med de besparingar som redovisats i det föregående. De ovan redovisade förändringarna av- seende grundutbildningsanslagen innebär således att ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer har räknats om på motsvarande sätt. 5.10.3 Anslagssystem Regeringen uppdrog åt att följa upp vissa delar av resurstilldelningssystemet för den grundläggande högskoleutbildningen. Uppföljningen skulle avse en översyn av dels nivåerna för per capita- ersättningarna för olika utbildningsområden, dels om utbildningsutbudet hade förskjutits från vissa ämnesområden och kurser vars kostnader är relativt höga. I uppdraget ingick också att klargöra huruvida vissa utbildningar har missgynnats av det befintliga systemet samt att utarbeta ett återredovisningssystem för universitet och högskolor och att redovisa en metod för att regelbundet följa upp de faktiska kostnaderna i förhållande till per capitaersättningen. Vidare ingick i arbetet att pröva den metod som och () har redovisat i en gemensam rapport; Redovisning vid universitet och högskolor (Reg.nr 60-660-96). skulle enligt uppdraget också föreslå vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att justera det befintliga systemet. har redovisat uppdraget i rapporten av resurstilldelningssystemet (reg. nr 60-2999-96). Rapporten har remissbehandlats. När det gäller kostnadsuppföljning och metoder för detta innehåller ett förslag till återrapporteringssystem där grundutbildningens kostnader skall ställas i relation till antalet helårsstudenter. Detta mått skall kompletteras med kvantitativa nyckeltal. Vidare har utbildningsutskott låtit göra en utredning av samma frågor (Grundläggande högskoleutbildning /97:URD4). Som framgår av avsnittet 5.10.4 har även lokaldelen i högskoleanslagen varit föremål för utredning. Universitet och högskolor har stor frihet att utforma sitt eget utbildningsutbud och att fördela de resurser som statsmakterna ställer till förfogande. Regeringen anser att det är rimligt att redovisningen av kostnader är sådan att jämförelser kan göras mellan tilldelade och förbrukade resurser. Regeringen anser också att det är av stor vikt att underlaget för budgetdialogen mellan regeringen och respektive lärosäte innehåller uppföljning av kostnadsutvecklingen. Det är viktigt att kostnaderna för grundutbildning och forskning/forskarutbildning kan belysas mer ingående inför budgetdialogen. Vidare är det väsentligt att redovisningsprinciperna är och tillämpas lika så att uppgifterna är jämförbara lärosätena emellan. Regeringen avser att senare ta ställning till . I de delar som avser kostnadsuppföljning kommer regeringen att initiera ytterligare utredningsarbete. Från och med anvisas samtliga universitet och högskolor medel för grundläggande högskoleutbildning samt för forskning och forskarutbildning i form av ramanslag. Ersättningen från anslagen för grundläggande högskoleutbildning relateras till de prestationer som har utförts. Den slutliga ersättningen för grundutbildning som universitet och högskolor erhåller från statsbudgeten fastställs därför efter det aktuella budgetårets slut. I det fall ersättningen för redovisade helårsstudenter och helårsprestationer understiger takbeloppet, redovisas mellanskillnaden som ett anslagssparande. Om eller högskolan redovisar fler prestationer än vad som kan ge ersättning inom takbeloppet kan sådana överskjutande prestationer sparas till följande budgetår för att då berättiga till ersättning. Behovet av flexibilitet och svårigheten att exakt planera antalet helårsstudenter och helårsprestationer motiverar att såväl helårsprestationer som outnyttjat takbelopp (anslagssparande), upp till ett värde av av takbeloppet, skall kunna överföras fortlöpande från ett budgetår till nästa utan begränsning till olika budgetperioder. 5.10.4 Lokalförsörjning och investeringar Lokalförsörjning Från och med /95 ingår medel för den grundläggande högskoleutbildningens lokalhyror under respektive lärosätes anslag för sådan utbildning. För forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor med fakultetsanslag anvisas varje berört lärosäte ett anslag med en särskild anslagspost för ersättningen för lokalhyror. För forskning och forskarutbildning vid de mindre och medelstora högskolorna, samt konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna, anvisas varje berört lärosäte en anslagspost i vilken både ersättningen för lokalhyror och ersättningen för forskningsverksamheten m.m. ingår. Universitet och högskolor redovisade för lokalkostnader som sammanlagt uppgår till vilket motsvarar av de sammanlagda verksamhetskostnaderna. Av högskolornas årsredovisningar framgår att andelen lokalkostnader av de sammanlagda kostnaderna har minskat vid en jämförelse mellan /95 och . Universitet och högskolor skall i likhet med andra myndigheter enligt Förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning upprätta och fortlöpande hålla en plan över myndighetens behov av lokaler m.m. aktuell. Av de universitet och högskolor som inlämnat en lokalförsörjningsplan till planerar huvuddelen att utöka sin lokalarea med hänvisning till en expansion av verksamheten på grund av såväl redan genomförd som en förväntad framtida expansion. Med anledning av utvecklingen på hyresmarknaden har regeringen av /96 samt för nedjusterat ersättningen för lokalhyror till universiteten och högskolorna. Regeringen avser att fullfölja nedjusteringen tills dess att medlen för lokalhyror inom anslagen minskats i förhållande till nivån /95. För uppgår nedjusteringen till fördelat på både grundutbildning samt forskning och forskarutbildning. Av den sammanlagda nedjusteringen återstår därefter för samt för . Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare (1996:26) att utvärdera ombildningen av . I ett delbetänkande (SOU 1996:187) har utredningen bl.a. lämnat förslag avseende de organisatoriska formerna för det statliga ägandet av ändamålsfastigheter; vilka hyressättningsprinciper som bör gälla mellan statliga myndigheter och statliga fastighetsägare samt hur styrningen av lokalanskaffningen bör vara utformad. Utredningen redovisade slutbetänkandet Lokalförsörjning och fastighetsägande (SOU 1997:96). har i en utvärdering av lokalförsörjningsreformen (rapport 1996:43) lämnat förslag som bl.a. berör hyressättningen i statligt ägda ändamålsfastigheter. Även revisorer har i en skrivelse till (1995/96:RR11) behandlat myndigheternas lokalförsörjning. Revisorerna efterlyser bl.a. en tolkning av de principer för hyressättning av ändamålslokaler som förvaltas av Akademiska Hus och , som accepteras av såväl fastighetsbolag som hyresgäster. Regeringen avser att samlat överväga förslagen i ovan nämnda utredningar efter det att utvärderingen av ombildning har remissbehandlats. Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare (dir. 1997:47) att i samråd med de konstnärliga högskolorna i dels analysera lokalbehovet och föreslå en lämplig samlokalisering av dessa högskolor, dels överväga en eventuell verksamhetsmässig integrering av utbildningarna. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga . Investeringar I lagen (1996:1059) om statsbudgeten finns bestämmelser om finansiering av investeringar. De statliga universiteten och högskolorna disponerar låneramar i för investeringar i anläggningstillgångar. Lånemodellen regleras i kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188) och omfattar samtliga anläggningstillgångar som används i verksamheten i såväl anslagsfinansierad som avgifts- och bidragsfinansierad verksamhet. I samband med utbyggnaden av högskolan med sammanlagt 60 000 platser planerar högskolorna att öka omfattningen av sina investeringar i anläggningstillgångar. Av högskolornas budgetunderlag framgår att nyupplåningen beräknas uppgå till mellan 1,9 och . De kvarstående lånen beräknas att öka . De statliga universitetens och högskolornas beräknade investeringar framgår av nedanstående tabell (miljoner kr): 1997 1998 1999 2000 Nyupplåning 1 908 1 788 1 852 1 776 Amorteringar 1 009 1 263 1 397 1 649 Kvarstående lån 2 925 3 511 3 941 4 097 Räntekostnade r 166 212 242 264 Regeringens förslag: I det generella uppdraget skall ingå att universitet och högskolor vid utformandet av utbildningsutbudet skall beakta behovet av utbildade inom det informationstekniska området. Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen för angav regeringen nya utbildningsuppdrag för samtliga universitet och högskolor för . Vidare angavs ett generellt utbildningsuppdrag för samtliga universitet och högskolor vad gäller distansutbildning, fortbildning, vidareutbildning, studenter med invandrarbakgrund, jämställdhet och rekrytering. beslutade i enlighet med regeringens förslag vad gäller såväl omfattning som inriktning av utbildningsuppdragen. Mot bakgrund härav fastställde regeringen i regleringsbrev för utbildningsuppdrag för samtliga universitet och högskolor för . I utbildningsuppdragen fastställdes examensmål för och för omfattande följande examina: grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9, gymnasielärarexamen, civilingenjörsexamen samt apotekarexamen. Vad gäller generella examina faställdes examensmål för magisterexamen. Utbildningsuppdragen innehåller vidare fastställda mål för lägsta antal helårsstudenter samt därav mål för lägsta antal helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Grundutbildning Utbildningsuppdragen föreslås fortsättningsvis få följande utformning. I likhet med vad som tidigare angivits för kommer utbildningsuppdragen för flertalet universitet och högskolor att bestå av examensmål, styrning av utbildningsuppdragets inriktning, takbelopp och i vissa fall särskilda åtaganden. Regeringen föreslår att det generella utbildningsuppdraget kompletteras med att universitet och högskolor vid utformande av utbildningsutbudet skall beakta det stora behovet av utbildade inom det informationstekniska området. Bakgrunden är bl.a. bristen på högutbildad arbetskraft inom området (se avsnitt 5.2.1 och avsnitt 5.2.3). har beslutat om resurser för en fortsatt ökning av antalet platser (helårsstudenter) till högskolan även för budgetåren 1998 och 2000 (avsnitt 5.2.1). Utbildningsuppdragen avseende grundutbildningens inriktning och omfattning bör ändras i enlighet härmed. Därför kommer i regleringsbrevet att fastställas nya mål för lägsta antalet helårsstudenter per universitet och högskola, samt därav ett mål för lägsta antal helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Respektive universitets och högskolas takbelopp förändras i enlighet med ovan nämnda förändringar. I enlighet med de förändringar av dimensioneringen av olika lärarutbildningar (avsnitt 5.2.4) som regeringen föreslår bör examensmålen höjas för vad avser grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 och gymnasielärarexamen. Dessa kommer senare att fastställas i regleringsbrevet . I övrigt gäller faställda examensmål för treårsperioderna 1997-1999 och 2000-2002. Planeringsförutsättningar anges även för för att universitet och högskolor skall ges möjlighet att genom förändrad antagning påverka antalet examinerade . Nedanstående tabell visar sammantaget antalet avlagda examina /94-1995/96, fastställda, föreslagna och planerade examensmål för innevarande och kommande treårsperioder för olika examina. UTFALL 93/94- 95/96 2003- 2005 Magisterexamen 5 551 14 155 17 920 17 920 Civilingenjörsexa men 9 110 10 700 11 670 12 870 Grundskollärarexa men med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 2 291 4 440 6 260 4 200 Gymnasielärarexa men 3 057 3 720 4 485 4 830 Apotekarexamen 226 280 350 370 Forskning och forskarutbildning De riktlinjer för verksamheten och resurserna som beslutade om med anledning av den forskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) samt budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) för skall ligga fast. Regeringen föreslår i denna proposition att mål fastställs för andelen kvinnor av nyrekryterade professorer 1997-1999 respektive 2000-2002 (avsnitt 5.4.3) samt att preliminära mål skall gälla för examinationen inom forskarutbildningen (avsnitt 5.5.4). 1995/96 Utgift 197 533 Anslags- sparande 108 467 därav 1996 132 043 1997 Anslag 143 671 1 Utgifts- prognos 192 000 1998 Förslag 127 667 2 1999 Beräknat 130 835 2000 Beräknat 134 089 Beloppen anges i tusental kronor 1. Därutöver har i tilläggsbudget föreslagits en engångsvis minskning med 2. P.g.a. tidigare beslutad besparing framför allt inom arbetsuppgifter och organisation framgår av förordningen (1995:945) med instruktion för . är central myndighet för frågor som rör universitet och högskolor med offentlig huvudman samt enskilda anordnare av utbildning på högskolenivå vilka får statsbidrag eller har tillstånd att utfärda examina. Resultat inrättades och har på ett förtjänstfullt sätt fullgjort sin uppgift som central myndighet för högskolesektorn. har verket utfört ett flertal regeringsuppdrag som utgjort värdefullt underlag för regeringens ställningstagande. Verket har bidragit till att lyfta fram vissa utbildningspolitiska frågor till en öppen och allsidig diskussion. Vidare har arbetet med kvalitets- och förnyelsefrågor stimulerats inom högskolesektorn och belysts i en öppen dialog. har också genom sitt arbete med tillsynsfrågor inom högskolan ökat rättssäkerheten för främst studenterna. har inom verksamhetsgrenen nationella kvalitetsbedömningar prövat ett stort antal ansökningar om examensrätt samt rätten att få inrätta professurer. Vidare pågår ett arbete med att granska och bedöma kvalitetsarbetet vid samtliga statliga universitet och högskolor, vilket skall slutföras . Verket har också genomfört fyra stora nationella utvärderingar, bl.a. av grundskollärarutbildningen och de medellånga vårdutbildningarna. har statistikansvaret för hela högskolesektorn och redovisar en årsrapport för högskolan, vilket är en viktig uppgift inom verksamhetsgrenen beskrivning och analys. En viktig del i denna uppgift är att följa universitets och högskolors arbete med jämställdhet. I sin uppgift som tillsynsmyndighet har verket bl.a. granskat principerna för avgifter inom högskolan samt reglerna kring uppdragsutbildning. Vidare har verket fastställt föreskrifter om bl.a. behörighet och urval för högskolestudier. Därmed har goda förutsättningar skapats för att öka rättssäkerheten för de enskilda och då främst studenterna inom högskolan. BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET UPPDRAGS- VERKSAMHET INTÄKTER KOSTNAD ER RESULT AT KOSTNADS - TÄCKNING % Utfall 1995/96 25 900 26 389 -489 98 Varav 1996 19 800 20 137 -337 98 Prognos 1997 17 575 19 553 -1 978 90 Budget 1998 17 575 19 480 -1 905 90 Beräknat 1999 17 575 19 407 -1 832 91 Beräknat 2000 17 575 18 400 -425 98 Prognosen och budget pekar på en kostnadstäckning om , vilket beror på att utnyttjar tidigare anslagssparande. Verket planerar att utnyttja dessa medel till och med . Verket för högskoleservice 1995/96 Anslag 1 1997 Anslag 10 000 1998 Förslag 9 892 1999 Beräknat 10 137 2000 Beräknat 10 389 Beloppen anges i tusental kronor Verket för högskoleservice (VHS) arbetsuppgifter och organisation framgår av förordningen (1995:943) med instruktion för Verket för högskoleservice. VHS skall på uppdrag av universitet och högskolor biträda vid antagning av studenter, juridisk rådgivning och service, rådgivning och service i fråga om administrativ utveckling och ADB samt vid upphandling av i första hand utrustning. VHS är under i huvudsak avgifts- finansierat. Som en följd av beslutade förändringar i verksamheten tilldelades VHS ett ramanslag . Resultat Verket för högskoleservice ombildades . Detta skedde som en direkt följd av att inrättades (prop. 1994/95:165) och då bl.a. övertog de myndighetsuppgifter som förut åvilat det tidigare VHS. Den samordnade antagningen som VHS ansvarar för omfattar omkring hälften av alla nybörjarplatser i högskolan. Antalet sökande till dessa utbildningar har ökat mycket kraftigt. Till var antalet sökande 21 000 och till sökte 109 745, det senare var en ökning från föregående år . Till fortsatte ökningen och antalet sökande var omkring 139 000. VHS sköter nu också utbildningarna vid vårdhögskolorna, som tidigare ansvarade för. Trots den kraftiga ökningen av antalet sökande och stora förändringar vad gäller nya regler för behörighet för högskolestudier och meritvärdering av betygen från gymnasieskolan har urvalet till kunnat fullföljas på ett förtjänstfullt sätt och närmare 47 000 studenter har antagits genom den samordnade antagningen. Även upphandlingsverksamheten har ökat kraftigt. Värdet av de upphandlingar som VHS genomförde ökade från 1995 till 1996. Upphandlingsverksamheten har kunnat genomföras som planerat. Konsultverksamheten har successivt övergått från anslagsfinansiering till full kostnadsfinansiering. BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET UPPDRAGS- VERKSAMHET INTÄKTER KOSTNADER RESULTAT KOSTNADSTÄCKNING1 % UPPDRAGSGIVARE STATEN % UPPDRAGSGIV ARE ÖVRIGA % Utfall 1995/96 60 759 62 145 -1 386 98 100 0 Varav 1996 43 733 42 960 772 102 100 0 Prognos 1997 45 900 53 500 -7 600 86 90 10 Budget 1998 44 300 52 800 -8 500 84 90 10 Beräknat 1999 47 800 57 100 -9 300 84 90 10 Beräknat 2000 49 300 59 200 -9 900 84 90 10 1. VHS verksamhet finansieras med avgifter med undantag för finansieringen av systemutveckling och systemunderhåll av datorbaserade system, för vilka VHS disponerar anslagsmedel. Anslag s- sparan de därav 1996 206 257 Utgifts - progno s 277 300 1998 Förslag 253 924 1999 Beräkna t 227 369 2000 Beräkna t 233 456 Beloppen anges i tusental kronor 1. Därutöver har i tilläggsbudget föreslagits en engångsvis ökning med är central förvaltningsmyndighet för studiesociala frågor. Myndighetens arbetsuppgifter framgår av förordningen (1996:502) med instruktion för (). CSN fullgör också uppgifter enligt förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar samt administrerar bidrag till döva och hörselskadade elever vid Rh-anpassad utbildning enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. De övergripande målen för CSN är att som förvaltningsmyndighet för studiesociala frågor följa upp och utvärdera studiestödssystemen, ta fram underlag och förslag för utveckling av det studiesociala området, på ett rationellt och ekonomiskt ansvarsfullt sätt svara för beviljning av studiestöd och för verksamheten med återbetalning av studielån, hantera ärenden så snabbt som möjligt med iakttagande av kravet på rättssäkerhet, bedriva sin verksamhet så att studerande och låntagare ges en, utifrån deras utgångspunkt, tillfredsställande service. Regeringens överväganden CSN:s årsredovisning för /96 visar att myndigheten i stort uppfyllt de för verksamheten uppställda målen. Målet om tre veckors handläggningstid för ansökningsärenden har uppnåtts trots att volymerna har ökat jämfört med föregående budgetår. Även då det gäller telefonservicen har CSN klarat det uppställda målet om svarsfrekvens. CSN har effektiviserat handläggningen och telefonservicen genom investeringar i avancerad telefon- och datorteknik. Möjligheterna att bättre utnyttja IT har utvecklats. Detta har lett till att lokalkontoren kan samarbeta på ett helt nytt sätt. De kapacitetsproblem som tidigare uppstått vid de hårt belastade terminsstarterna har därmed kunnat reduceras. De besparingskrav som ålagts myndigheten är genomförda. har emellertid pressen på organisationen ökat kraftigt till följd av införandet av det särskilda utbildningsbidraget och ökningen av antalet studerande vid eftergymnasiala utbildningar. De nya grupper som har rekryterats i och med är i stort behov av personlig rådgivning och antalet telefonanrop och besök hos CSN ökar stadigt. Antalet personer som får studiestöd beräknas 1997 uppgå till mer än 800 000 och antalet låntagare är sammanlagt cirka 1,2 miljoner. Kraven på studiestödsadministrationen har ökat och förväntas öka. Det särskilda utbildningsbidraget skall bibehållas under hela Kunskaplyftet. CSN bör tillföras för administrationen av detta stöd. Återbetalningsverksamhetens administrationskostnader skall i princip täckas av intäkter från avgifter. Intäkterna för beräknas till men endast beräknas inflyta. Kostnaderna för administrationen beräknas bli . Avseende underskottet i återbetalningsverksamheten och kompensation för volymökningar hänvisas till förslag i tilläggsbudget för . I frågan om en mer permanent lösning av likviditetsproblemen inom CSN:s återbetalningsverksamhet avser regeringen att återkomma . Inkomster till CSN avseende uppläggningsavgifter, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter, beräknas till . 7 Nationella och internationella forskningsresurser 7.1 Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet omfattar anslag till nationell och internationell forskning avseende medel för bl.a. forskningsråd, vissa forskningsinstitut, nationella forskningsbibliotek och europeiskt forskningssamarbete. I propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 99) presenterade regeringen förslag om mål för forskningen och riktlinjer för forskningspolitiken för . antog regeringens förslag. Målen är bl.a. att forskningen skall bidra med nya väsentliga fakta om naturen, samhället och kulturen och att den skall bidra till att bevara och utveckla hälsa, kultur, välfärd och miljö. Den skall bidra till ekonomisk utveckling samt till samhällets omställning till en hållbar utveckling och därigenom främja sysselsättning och välfärd. Forskningen skall vidare främja en hög allmän utbildningsnivå, kritiskt tänkande och ett vetenskapligt förhållningssätt i samhället samt bidra till internationellt samarbete, fred och till lösningar av globala problem. Riktlinjerna för forskningspolitiken anger enligt vilka principer såväl regering och riksdag som andra berörda inom forskningssystemet skall bedriva det forskningspolitiska arbetet. Riktlinjerna avser vetenskaplig kvalitet, forskningens nytta och relevans samt samverkan mellan högskolan och det omgivande samhället. Vidare omfattas forskningsetiska frågor, jämställdhet och genusperspektiv i forskningen. Sambandet mellan utbildning och forskning och principen om egna forskningsresurser till alla universitet och högskolor lyfts fram. Riktlinjerna omfattar den svenska forskningens roll och bidrag i ett globalt perspektiv. Regeringen framförde i nämnda proposition en rad förslag till åtgärder som svarar mot målen för forskningen och riktlinjerna för forskningspolitiken. Regeringen har bl.a. förnyat vissa verksamhetsmål för myndigheter inom verksamhetsområdet och beslutat om ett antal uppdrag som berör verksamhetsområdet. Forskningsråden, () och Rymdstyrelsen har fått som verksamhetsmål att ägna ökad uppmärksamhet åt forskningens samhällsrelevans samt att stödja forskning som är strategisk för såväl forskningens utveckling som samhällets behov. Därmed får forskarsamhället ett ökat ansvar för samhällets samlade forskningsprioriteringar. För att främja förnyelsen inom forskningen har myndigheterna fått i uppdrag att gemensamt utarbeta ett program för ökat stöd till yngre forskare.