prop · GL031D22 · 1998-01-01 00:00:00 — har PTS utgifter för befordran av blindskriftsförsändelser kunnat sänkas genom en mer effektiv upphandling baserad på statistik och samordning av tjänster. PTS har genomfört studier av nya tjänster för funktionshindrade inom IT-området. Detta har bl.a. resulterat i en försöksverksamhet med nationell förmedlingscentral för teckentolkning med hjälp av bildtelefoni. Tjänsten omfattar förmedling och samtalstolkning från bildtelefon till taltelefon, från taltelefon/texttelefon till bildtelefon samt samtal från bildtelefon med båda parter framför uppringande bildtelefon. Denna förmedlingscentral kommer knappast att kunna ersätta de tolktjänster som tolkcentralerna erbjuder. Förhoppningen är att de knappa tolkresurserna som finns skall kunna utnyttjas effektivare och att de funktionshindrade skall kunna få det lättare att oftare och med kort varsel kunna kommunicera med dem som inte behärskar teckenspråket. PTS har vidare upphandlat driften av databassystemet Fruktträdet. Tjänsterna innebär att människor med olika typer av funktionshinder bl.a. dövblinda men även icke funktionshindrade kan kommunicera med varandra i datoriserade möten m.m. Vidare innehåller databasen viktig samhällsinformation som särskilt riktar sig till funktionshindrade personer. Beställningsbemyndigande Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att, i fråga om ramanslaget C 2. Upphandling av samhällsåtaganden, ikläda staten ekonomiska förpliktelser innebärande åtaganden om högst som medför utgifter . Nedanstående tabell visar beräknad anslagspåverkan och anslagsbehov 2001. BESTÄLLNINGSBEMYNDIGANDE FÖR ANSLAGET C 2. Miljoner kronor 199 8 1999 200 0 2001 Summa Begärt bemyndiga nde för år 1998:75 disponerar även anslagen B 7. Funktionen Telekommunikationer samt B 8. Funktionen Postbefordran under utgiftsområde 6 Totalförsvar. Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice 0 Därav 1996 Utgift 200 000 Utgifts - progno s 200 000 1998 Förslag 200 000 1999 Beräkna t 200 000 2000 Beräkna t 200 000 1 Beloppen anges i tusental kronor. Enligt beslut (prop. 1995/96:218, bet. 1996/97:TU6, rskr. 1996/97:34) skall PTS fr.o.m. upphandla den del av den rikstäckande kassaservicen som ersätts av staten via detta anslag. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att det inte fanns något anslagssparande. Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen anser att det är av största vikt att betalnings- och kassaservicen säkerställs. Med anledning av att regeringen planerar att överlämna en proposition om ändringar i postlagen till anser regeringen att PTS upphandling av rikstäckande betalnings- och kassaservice bör uppskjutas och nuvarande ordning med ersättning till Posten bibehållas tills vidare. Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Därav 1996 Utgift 137 053 Utgifts - progno s 144 000 2 1998 Förslag 140 000 1999 Beräkna t 140 000 2000 Beräkna t 140 000 1 Beloppen anges i tusental kronor. 2 I prognosen ingår även prognostiserad förbrukning av äldre anslaget D 2. Anslaget används till ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal. Regeringens överväganden Resultatinformation Anslaget hette tidigare C 4. Kostnader förenade med statens ägande i . Regeringen anser att anslaget bör byta namn till C 4. Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal. Regeringen har med stöd av bemyndigande (prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:TU38, rskr. 1993/94:437) tecknat ett alarmeringsavtal med i syfte att säkerställa en effektiv SOS-tjänst och tillgodose behovet av alarmeringstjänster för den statliga räddningstjänsten. Regeringen har fattat beslut (K97/2671/1) om några mindre ändringar i alarmeringsavtalet till följd av ändrade förhållanden. Ändringarna avser bl.a. tidpunkten för avrapportering av kvalitet som sker i samråd mellan , och bolaget. Avrapporteringen skall hädanefter ske till regeringen. I alarmeringsavtalet lades ersättningen från staten till bolaget fast . Efter ändring i avtalet fastställs avgiftens storlek i samband med att beslutar om statsbudget för budgetperioden. Bolaget skall lämna ett underlag för kostnadsbedömning. När det gäller kompetenskraven för alarmeringspersonal, angivet i bilaga till avtalet, har en ändring gjorts innebärande att äger rätt att ändra innehållet i utbildningsplanen under förutsättning att kompetenskraven inte blir lägre än de nuvarande. har tillsammans med utarbetat ett system för uppföljning och avrapportering av kvaliteten i verksamheten. konstaterar i en rapport (K97/2483/1) att uppfyllt de åtaganden som framgår av alarmeringsavtalet. har för /96 anvisat ett anslag på för statens kostnader för grundtjänsten enligt avtal. En jämförelse mellan budget och utfall visar att det finns en utgående reservation från /96 om . har i tilläggsbudget för /96 även godkänt att bolaget utöver kostnader för grundtjänsten enligt avtal får utnyttja högst av anslaget till kostnader för införandet av det nya nödnumret 112. anvisade för ett anslag på . För beräknar regeringen att statens ersättning för AB:s åtaganden uppgår till . Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Därav 1996 Utgift 2 100 Utgifts - progno s 57 680 2 1998 Förslag 25 000 1999 Beräkna t 25 000 2000 Beräkna t 25 000 1 Beloppen anges i tusental kronor. 2 I prognosen ingår även prognostiserad förbrukning av äldre anslaget D 5. Anslaget C 5. Informationsteknik: Telekommunikation har under /96 använts för att finansiera och Ungdomens IT-råd samt att stödja punktinsatser som leder till att nya användargrupper kommer i kontakt med informationsteknik. På anslaget C 5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. finns en utgående reservation på . Anslaget för samt den utgående reservationen /96 har använts till att finansiera ett antal projekt som beviljats bidrag . Beslut om bidrag togs (K96/4321/1). Regeringen bedömer att medlen kommer att rekvireras och utbetalas . Ungdomens IT-råd redovisar sitt uppdrag . Regeringens överväganden Resultatinformation I enlighet med beslut (prop. 1994/95:100, bet. 1994/95:TU25, rskr. 1994/95:376) redovisas här hur anslaget Informationsteknik: Telekommunikation m.m. har använts. har beviljat medel om till 31 stycken IT-projekt för nya användare. De beviljade medlen är hänförliga till reservationsanslaget D 5. Informationsteknik: Telekommunikation m.m. under sjätte huvudtiteln för /96 (37,) samt till ramanslaget C 5. Informationsteknik: Telekommunikation m.m. under utgiftsområde 22 Kommunikationer under (4,). Syftet med bidragen har varit att stödja punktinsatser för sådan kunskaps- och kompetensuppbyggnad som leder till att nya användarkategorier i samhället får ökad kunskap om och ökad tillgänglighet till IT. Medlen har använts till utrednings- och projektverksamhet inom IT- området med särskild inriktning på tele- och datakommunikationstjänster. Bland dem som har beviljats bidrag till IT-projekt återfinns Hela skall leva, Stiftelsen , Föreningen , Den digitala salongen, kommun, , , , , , , Handelskammaren i , m.fl. Bidragstagarna skall lämna en ekonomisk redovisning över hur bidraget har utnyttjats för att finansiera projektet samt projektets totala finansiering. Projekten skall vara öppna för oberoende utvärdering. Regeringen har avslagit övriga ansökningar. (K96/3043/1). En närmare redogörelse finns i regeringens skrivelse Utvecklingen i informationssamhället (skr. 1997/98:19) Regeringen anser att bör finansieras via detta anslag . IT- kommissionen skall enligt sina tilläggsdirektiv lämna slutrapport . Regeringen avser att avsätta medel från anslaget beträffande eventuella kvarstående frågor från . Medlen kommer därutöver att användas till att förverkliga regeringens IT-politik genom exempelvis utredningar, samordningsinsatser, uppdrag till myndigheter samt stöd till projekt. Regeringen föreslår därför att anslaget används för att stödja en fortsatt IT-utveckling i enlighet med vad som förordats i IT-propositionen (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282). Regeringen har i en särskild skrivelse till Utvecklingen i informationssamhället (skr. 1997/98:19) anfört att huvudinriktningen för en nationell IT-strategi bör vara att stimulera användningen av informationsteknik på ett sätt som främjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning. Informationstekniken måste vara tillgänglig för alla, utvecklingen får inte skapa nya klyftor i vårt samhälle utan bör i stället bidra till att överbrygga nuvarande klyftor. Informationstekniken kan bidra till att öka jämställdheten i olika dimensioner, jäm ställdhet mellan olika regioner, mellan könen samt mellan olika åldrar och grupper i samhället. Regeringen anser att en bred och jämlik användning av informationsteknik är en av förutsättningarna för tillväxt och ökad sysselsättning i samhället 7 , kollektivtrafik och samhällsköpta tjänster m.m. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 19972 1998 1999 2000 1 578, 6 997,6 725,5 830,2 834,2 838,4 1 Detta är summan av de anslag som finns upptagna i statsbudgeten under verksamhetsområde D. 2 Kolumnen visar prognos för . () består av moderföretaget affärsverket SJ och dess helägda dotterbolag . Koncernens järnvägsverksamhet är koncentrerad till affärsverket. affärsdrivande enheter utgörs av persontrafik- och godstransportdivisionen, medan resterande divisioner i första hand utgör stödfunktioner. Som följd av den av beslutade koncentrationen till järnvägsverksamheten och därav följande avyttringar av dotterbolag utgör Swedcarriergruppen numera endast en mindre del av . Efter avyttring av är dess mest betydelsefulla affärsdrivande bolag färjebolaget (tidigare ). Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall - rörelseintäkter minskade för jämförbara enheter. - Privatresandet har minskat medan tjänsteresandet ökat . Affärsresenärerna har dock blivit allt mer priskänsliga och väljer i högre grad billigare alternativ. - Transportarbetet i vagnslasttrafiken mätt i nettotonkilometer har minskat med jämfört med . - Resultatet efter finansnetto blev för koncernen 92(527) och för affärsverket -477(501) . Resultatet efter finansnetto rensat från engångseffekter av operativt och finansiellt slag blev för affärsverket -884(26) . - Regeringen konstaterar att SJ långt ifrån uppnådde sina mål , som var avkastning på eget kapital och soliditet. Utfallet blev och . - har sålts till det brittiska bussbolaget som ett led i koncentrationen till kärnverksamheten. - SJ har sålt malmtrafikverksamheten på . Det nybildade Malmtrafik i () ägs till av SJ. Större förändringar - En genomlysning av SJ:s leasingavtal har genomförts . - Låne- och borgensramar införs. Mål - SJ skall bedriva en effektiv och miljövänlig järnvägstrafik på affärsmässiga villkor. - skall ha en sund finansiell ställning med balans mellan rörelserisken och den finansiella risken. - Resultat efter skattemotsvarighet skall uppgå till av eget kapital. - Soliditeten skall uppgå till lägst . Prioriteringar 2000 - Anpassning av verksamheten till rådande efterfrågan. Åtgärderna som vidtas inom bl.a. biljettadministration, godsproduktion samt matar- trafik är ett led i att förbättra det ekonomiska resultatet. Målsättningen är att struktur- förändringarna skall vara genomförda till och att den trafik som då bedrivs skall vara lönsam. Detta påverkar trafikutbudet. - Prioritering av aktiviteter som syftar till att häva den negativa resultatutvecklingen. Resultatbedömning och slutsatser har inte haft några invändningar mot SJ:s bokslut för . stod affärsverket för den största delen av resultatförsämring. Lågkonjunkturen, andra transportslags förbättrade konkurrenskraft, den negativa utvecklingen inom kontinenttrafiken på järnväg, vikande intäkter inom viktiga näringsgrenar som skog och stål samt försenade intäktseffekter av expansionssatsningen inom persontrafiken har haft negativa effekter på SJ:s resultat. har järnvägen en stor andel trögrörliga kostnader, i och med att nästan hela kostnadsmassan ligger fast när tågplanen (produktionsplanen) fastställts, vilket ger ett begränsat manöverutrymme vid efterfrågeförändringar under pågående tågplaneperiod. För att komma upp till det soliditetsmål som är fastslaget för SJ bör investeringstakten anpassas till de förutsättningar som råder inom SJ affärsverk. SJ beslöt /97 att anpassa verksamheten till rådande efterfrågan och förbättra det ekonomiska resultatet. Det åtgärdsprogram omfattande bl.a. biljettadministration, godsproduktion och matartrafik som genomförs är nödvändigt för att SJ skall kunna möta framtidens transportmarknad som ett offensivt och konkurrenskraftigt företag. Som en del i SJ:s utveckling mot ett lönsamt företag ser regeringen det som viktigt att åtgärdsprogrammet fullföljs fullt ut och att det blir långsiktigt positiva effekter av den stora kapitalinsats som åtgår i åtgärdsprogrammet. Regeringen följer aktivt omstruktureringen . Verksamhetens inriktning m.m. strategi 2000 för att bli framgångsrik på persontrafikmarknaden är att resenärerna skall anse att tåget medger att restiden kan användas meningsfullt och att den erbjudna servicen är prisvärd, lättillgänglig och tillförlitlig. För att kunna konkurrera på den allt hårdare godstransportmarknaden bör företagen i större utsträckning än uppfatta SJ som ett transportföretag som säljer dörr- till dörrtransporter baserade på miljöanpassning, leveranssäkerhet och god personlig service. Regeringens överväganden SJ skall bedriva en effektiv och miljövänlig järnvägstrafik på affärsmässiga villkor. Trafik som inte har förutsättningar att utvecklas till lönsam trafik skall offereras till staten för upphandling i konkurrens. Verksamheter utanför kärnverksamheten skall stödja järnvägstrafiken. De verksamheter inom koncernen som inte bidrar till en affärsmässig utveckling av järnvägstrafiken skall avyttras. skall ha en sund finansiell ställning med balans mellan rörelserisken och den finansiella risken. SJ:s ekonomiska redovisning skall utformas så att den verksamhet där SJ utsätts för konkurrens från andra järnvägsoperatörer på i huvudsak samma nät särredovisas. Även de gemensamma funktioner som upplåts på konkurrensneutrala villkor skall särredovisas. SJ anger i sin strategi på godstransportmarknaden att SJ skall uppfattas som ett företag som säljer dörr- till dörrtransporter. I stället för att inskränka sig till att enbart sälja järnvägstransporter, som i de flesta fall endast är en del av en längre transportkedja, vill SJ erbjuda kunden hela transportlösningen med järnvägen som en delsträcka. Man vill därmed anpassa utbudet till kundens efterfrågan. Regeringen vill emellertid betona att detta inte innebär köp av nya verksamheter eller avsteg från principen om koncentration till kärnverksamheten. I stället skall det vara ett sätt att till kunden kunna erbjuda heltäckande transportlösningar exempelvis genom samarbetsavtal med operatörer inom andra trafikslag. blir då en delsträcka i det transportupplägg som kunden efterfrågar. Regeringen anser inte att detta kräver en ändring av , då strategin bidrar till en affärsmässig utveckling av järnvägstrafiken. Ekonomiska mål och resurser Resultat 1996 SJ har genomfört omfattande rationaliseringar. För perioden 1995 har både affärsverket och redovisat en positiv resultatutveckling. Större delen av de redovisade vinsterna i både och affärsverket härrör från dotterbolag, inklusive avyttringar av dessa. Justerat för engångsposter har resultatet i järnvägsverksamheten kontinuerligt försämrats . har finansnettot försämrats på grund av den höga investeringstakten och den ökade upplåningen. Intäktsökningarna, som skulle blivit följden av de ökade investeringarna, har uteblivit. rörelseintäkter minskade för jämförbara enheter. Den största intäktsminskningen uppstod i affärsverkets godsdivision och hos dotterbolag verksamma inom godssektorn. rörelseintäkter minskade jämfört med . Persontrafikens trafikintäkter är oförändrade jämfört med medan kostnaderna till följd av expansionssatsningen har ökat. Privatresandet har minskat medan tjänsteresandet ökat . Affärsresenärerna har dock blivit allt mer priskänsliga och väljer i högre grad billigare alternativ. Transportarbetet i vagnslasttrafiken mätt i nettotonkilometer har minskat med jämfört med . Rörelsekostnaderna ligger för affärsverket i nivå med . Större verksamhetsförändringar : - har sålts till det brittiska bussbolaget som ett led i koncentrationen till kärnverksamheten. - SJ har sålt malmtrafikverksamheten på . Det nybildade Malmtrafik i () ägs till av SJ. Resultatet efter finansnetto blev för koncernen 92(527) och för affärsverket -477(501) . Resultatet efter finansnetto rensat från engångseffekter av operativt och finansiellt slag blev för affärsverket -884(26) . stod för den största delen av resultatförsämring. SJ-KONCERNEN 1996 UTFALL MÅL Avkastning på eget kapital efter skattemotsvarighet Soliditet 1 1 På grund av ändrade redovisningsprinciper motsvaras detta av . Rörelseresultatet har påverkats av minskade volymer inom godstransportsektorn, valutakursförändringar samt kostnader för expansionssatsningen inom persontrafiken som ännu inte givit positiv resultateffekt. Revisionens iakttagelser SJ:s årsredovisning och koncernredovisning för har upprättats enligt förordningen (1979:1212) med föreskrifter om statliga myndigheters bokföring och de särskilda föreskrifter som utfärdats för affärsverk. Enligt RRV är årsredovisningen och koncernredovisningen upprättad enligt de redovisningsprinciper och övriga bestämmelser som gäller för SJ och är i allt väsentligt rättvisande. Standarden på SJ:s bokslutsdokumentation har överlag förbättrats och RRV:s revisionsberättelse innehåller inga invändningar. Åtgärdsprogram SJ beslöt /97 att anpassa verksamheten till rådande efterfrågan och de åtgärder som vidtas ingår som ett led i att förbättra det ekonomiska resultatet. Den omstrukturering som genomförs kan ses som en investering för att SJ skall kunna möta framtidens transportmarknad som ett offensivt och konkurrenskraftigt företag. Kostnaden för omstruktureringen beräknas uppgå till ca och syftar till att åtgärda obalanser inom affärsverket, framför allt genom att produktionen anpassas till rådande efterfrågan. Målsättningen är att strukturförändringarna skall vara genomförda till och att den trafik som då bedrivs skall vara lönsam. bokslut har SJ reserverat ca för kommande åtgärder som syftar till denna effektivisering av verksamheten. Åtgärdsprogrammet sträcker sig över hela organisationen inom SJ affärsverk. Inom Persontrafikdivisionen ses olönsamma trafiklinjer över liksom biljettadministrationen. Inom godstransportdivisionen görs en översyn av matartrafiken och produktionen av den internationella godstågtrafiken och vagnslasttrafiken inom landet. övervägs förändringar i verkstäder och i administrationen inom staberna. SJ har lämnat en verksamhetsplan till regeringen för åren 1998 2000. Affärsidén är att utveckla, producera och sälja resor till personer som reser till och från arbetet, i tjänsten och och att kundanpassa logistiklösningar åt industri- och handelsföretag så att dessa kan öka sin konkurrenskraft. SJ skall nå en sådan lönsamhetsnivå att man kan överleva av egen kraft. Trafik som inte har förutsättningar att bli lönsam skall offereras till staten. Verksamheter utanför kärnverksamheten skall stödja järnvägstrafiken. EKONOMISK UTVECKLING FÖR SJ (MKR) 1998 1999 2000 Resultat efter finansnetto 300 500 200 Avkastning på eget kapital efter skattemotsvarighet Soliditet Planen, inlämnad till regeringen , förutsätter dock bl.a. följande: - Årlig ökning av persontrafik med tåg med . - Årlig ökning av godstransporter med tåg med . - Omförhandling av personalavtal så att dessa kostnadsmässigt motsvarar förhållandena hos konkurrerande företag. Resultatförbättringarna består av årliga intäktsökningar och på kostnadssidan av volymeffekter samt effekter av åtgärdsprogrammet. Utvecklingen har emellertid enligt SJ inte gett ovan nämnda volymökningar. har persontrafiken minskat och godstrafiken har varit oförändrad. Således förväntas nu resultatet för bli omkring 0. Härav följer att räntabiliteten även blir 0 och soliditeten sjunker något jämfört med treårsplanen. Detta påverkar även . INVESTERINGAR FÖR SJ (MKR) 1998 2000 1998 1999 2000 Persontrafikdivisione n 1 450 1 00 0 200 250 Godstransportdivision en 650 200 200 250 Övriga enheter 265 50 100 115 Dotterbolag 610 300 150 160 Summa investeringar 2 975 1 550 650 775 2000 planerar SJ investera ca i verksamheten. Investeringarna avser på persontrafiksidan nyanskaffning av tåg till , modernisering av befintliga vagnar och lok samt tåg till Öresundsförbindelsen. På godstransportsidan genomförs moderniseringar av godsvagnsparken, linje- och terminallok samt investeringar i terminaler. Tågen för Mälardalstrafiken kontrakterades och ingår i investeringsplanen för persontrafikdivisionen . Denna investering om leasingfinansieras. Finansieringsbesluten fattas fristående från övriga investeringar och kan omfatta alla de finansieringsformer SJ har bemyndigande att använda sig av. har gjort en analys av SJ, som omfattar åren 1996 2003. Studien bygger på förutsättningen att SJ inte vidtar några åtgärder för att möta den vikande efterfrågan och det försämrade resultatet. Price förutser ett förbättrat resultat i affärsverket för åren 1997 1999 för samtliga divisioner. Man bedömer att resultatet åter kommer att falla på grund av försämrade marginaler inom Persontrafikdivisionen. Finansnettot kommer att fortsätta vara lågt 2003. Skuldsättningen kommer enligt Price att växa successivt . resultatnivå kommer enligt Price att stanna på en mycket låg nivå på grund av utvecklingen i affärsverket. Price bedömer att mest betydelsefulla affärsdrivande bolag är . Mål 1998 De ekonomiska målen 1998 angavs i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1 utgiftsområde 22, kommunikationer, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115). skall följande ekonomiska mål och förutsättningar gälla för : - SJ får disponera överskott i sin verksamhet utan att inleverera avkastning på verkets statskapital. - Resultat efter skattemotsvarighet skall uppgå till av eget kapital. - Soliditeten skall uppgå till lägst . SJ förutser, enligt treårsplanen och senare prognos, att man inte kommer att nå målen för . Regeringens överväganden SJ är av ålagd att självfinansiera sin verksamhet. Regeringens definition av självfinansiering innebär att finansiering av investeringar skall ske utan tillskott från ägarna. Med denna definition är det viktigt att så länge man prioriterar soliditetsmålet och detta inte är nått inte tillåta en investeringstakt som gör att soliditeten minskar. SJ:s soliditet har successivt förbättrats, men i och med den höga investeringstakten ökar soliditeten långsamt. För att komma upp till det soliditetsmål som är fastslaget för SJ bör investeringstakten anpassas till de förutsättningar som råder inom affärsverket. Regeringen konstaterar att SJ långt ifrån uppnådde sina mål på avkastning och soliditet . Sedan SJ lade fram sin treårsplan har soliditeten ytterligare försämrats och utvecklingen indikerar att målet på soliditet ej kommer att uppfyllas . Regeringen följer löpande utvecklingen och för att åtgärda problemen. Regeringen ser det som viktigt att den stora kapitalinsats som används i åtgärdsprogrammet ger långsiktiga effekter och följer aktivt omstruktureringen . SJ är ett företag som verkar på en konkurrensutsatt marknad och bör ha en uthållig marknadsmässig lönsamhet. Det är viktigt att koncernen har en sund finansiell ställning och balans mellan rörelserisken och den finansiella risken. Staten som ägare kan ur ett samhällsekonomiskt perspektiv ge avkall på avkastningskravet på en verksamhet om det är till gagn för samhällsnyttan. I SJ:s fall är det samhällsekonomiska ansvaret avlyft företaget via statens köp av olönsam trafik. SJ ansvarar därför för den företagsekonomiska utvecklingen och bör därmed också åläggas att ge avkastning till sin ägare. Det är uppenbart att SJ successivt justerar ner sina tidigare optimistiska prognoser.