prop · GL031D9 · 1998-01-01 00:00:00 — Slutsatser Regeringen finner att ökad vikt behöver läggas på uppföljningen av centrala parametrar exempelvis väntetiderna, kvalitet och utfall inom hälso- och sjukvården. Vidare behöver metoderna för att följa upp de överenskommelser som ligger till grund för utbetalningarna av ersättningarna förbättras. Ett arbete med denna inriktning kommer att inledas i samråd med och . Den påbörjade förskjutning av medlens användning till att i första hand stimulera och stödja ett långsiktigt förnyelsearbete kommer att fortsätta. Insatser för att öka patienternas delaktighet i vården och att utveckla nya verksamhets- och arbetsformer kommer att ges fortsatt hög prioritet. Ersättningar har tidigare utgått från detta anslag vad avser vissa patientöverföringar mellan och . Då antalet patienter är mycket få och i första hand är i behov av långvarig vård samt då det inte tillkommer några nya fall till följd av att dessa överföringar nu regleras i den Nordiska konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster som trädde i kraft anser inte regeringen att dessa ersättningar bör bli föremål för överläggningar mellan staten och företrädare för sjukvårdshuvudmännen. Medel för dessa ersättningar kommer därför fortsättningsvis att beräknas under ramanslag. Mot bakgrund av ovanstående förslår regeringen att anvisas under anslaget A 3. Bidrag till hälso- och sjukvård . beräknas anslaget till respektive . 1 Utgåen- de reserva tion- 30 611 Därav 1996 148 096 1998 Förslag 65 622 1999 Beräknat 66 940 2000 Beräknat 68 551 Beloppen anges i tusental kr 2. Avser tidigare reservationsanslaget 1995/96/5/C2 Insatser mot aids Anslaget avser särskilda insatser för att förebygga spridningen av hiv/aids. Medlen skall användas till information och kunskapsspridning, stöd till psykosocialt arbete och till utvecklingsarbete. Från anslaget har vidare ett extra bidrag till landsting och kommuner, främst i storstadsregionerna, utgått . Bidrag till forskning lämnas, förutom från detta anslag, dels från anslaget 9 E 1. : Forskningsmedel, dels från det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning upptagna anslaget till . Forskning kring hiv/aids sker vidare bl.a. inom ramen för . Enligt nu tillgängliga prognoser kommer i stort sett hela anslaget att förbrukas under innevarande år. Regeringens överväganden Resultatinformation De hiv-preventiva insatserna har varit framgångsrika. har förblivit ett land med låg förekomst av hiv- infektion trots ett omfattande resande och invandring från länder med hög förekomst av hiv/aids. upptäcks cirka 250 nya fall av hivsmitta. Alltfler människor lever i med hiv. Trots att antalet nyupptäckta fall har minskat något är smittspridningen bland män som har sex med män fortsatt hög. Det är också svårt att nå bl.a. vissa invandrargrupper med information och stöd. Detta ger anledning till fortsatt hög uppmärksamhet. Rapporten i om sexuallivet i har färdigställts. Detta vetenskapligt baserade material kommer att utgöra underlag bl.a. för att ytterligare effektivisera det hiv-preventiva arbetet. Två undersökningar om sexuellt riskbeteende på utlandsresor har genomförts. Rapporterna ligger till grund för preventiva insatser riktade till utlandsresenärer. gjordes en stor satsning på konferenser om sexualitet, homosexualitet och hiv. Sammanlagt genomfördes 18 konferenser om homosexualitet riktade till bl.a. lärare, kuratorer, vårdpersonal och personal på ungdomsmottagningar. Intresset var mycket stort och alla intresserade kunde inte beredas plats. har ett nära samarbete med olika frivilligorganisationer vad gäller hiv/aids-frågor. Det största ekonomiska stödet går till Noaks Ark-Röda Korset, RFSL och . En utvärdering av dessa organisationer visar att de har specifik och ändamålsenlig målgruppsinriktning. Organisationerna har framgångsrikt engagerat medlemmar och aktivister och skapat en social rörelse kring sexualupplysning och preventionsarbete. Ekonomiskt stöd ges också direkt till de hiv- smittades frivilligorganisationer på riksnivå. De riks- täckande invandrarorganisationerna samarbetar direkt med och spelar en aktiv roll bl.a. i samband med vissa projekt. En utvärdering av det s.k. extra bidraget främst till storstäderna redovisades för i budgetpropositionen . Sammantaget konstaterades att ett avancerat och mångfacetterat arbete bedrivs som bygger på genomarbetade handlingsprogram. Under innevarande år liksom under de närmast föregående åren har storstadsregionerna tilldelats från anslaget insatser mot aids. Medlen har utgått efter ansökan och prövning av . Som konstaterats i utvärderingen av det s.k. extra bidraget bedrivs inom dessa områden ett långsiktigt och kvalificerat arbete. Det hiv-preventiva arbetet har ett starkt politiskt stöd. Enligt regeringens bedömning är det därför nu lämpligt att gå ifrån det särskilda ansökningsförfarandet med de resurskrav detta ställer och med den detaljstyrning som det innebär. Under anslaget A 2. Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgiftsområde 25 föreslår regeringen för att bidrag om sammanlagt utges för förebyggande insatser till dessa regioner enligt en schabloniserad modell. Slutsatser Under detta anslag beräknas medel för stöd till de frivilliga riksorganisationerna, för stöd till projekt utanför storstadsregionerna och till egen verksamhet för att förebygga hiv/aids, dvs. nationell kunskapsuppbyggnad, samordning, kunskapsspridning samt uppföljning och utvärdering, medan bidrag till det hiv-preventiva arbetet i storstadsregionerna utgår från utgiftsområde 25. Det hiv-preventiva arbetet har varit framgångsrikt och bör enligt regeringens mening ges fortsatt hög prioritet. Den inriktning som angavs i förra årets budgetproposition ligger fast dvs. att insatserna bör genomföras inom ramen för sammanhållna handlingsprogram, att insatserna i ökad utsträckning bör riktas mot de grupper som löper störst risk att smittas med hiv/aids, att samarbetet mellan olika aktörer behöver fördjupas, att stödet till frivilligorganisationer bör prioriteras och att deras kompetens tas tillvara och utvecklas och att insatserna fortlöpande skall följas upp och utvärderas. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget A 3. Insatser mot aids . Det sammantagna statliga stödet uppgår därmed till . beräknas anslaget mot aids till respektive . Utgifts - progno s 29 700 1998 Förslag 29 700 1999 Beräkna t 29 700 2000 Beräkna t 29 700 Beloppen anges i tusental kr Spri skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att bedriva ett långsiktigt och kvalificerat utvecklingsarbete inriktat mot aktuella problemområden. Tyngdpunkten skall ligga inom områdena hälsoekonomi, kvalitetsutveckling, informationsteknik och informationsförsörjning. Spri är en allmännyttig ideell förening som har bildats av staten och . Nuvarande finansieringsavtal avser perioden 1999 och anger att utgångspunkten för allt projektarbete skall vara; att patientens ställning stärks, att projekt som bedöms ge de största effekterna när det gäller bättre hushållning med resurser skall prioriteras och att Spri inom sina verksamhetsområden i möjligaste mån skall delta i EU-projekt. Enligt finansieringsavtalet tillskjuter parterna vardera för vart och ett av åren 1996 1999. Slutligt beslut om bidragsbelopp skall dock fattas i taget av respektive part. Regeringens överväganden Resultatinformation Spri har i en särskild framställning till regeringen om ersättningar för åren 1998 2000 lämnat en resultatredovisning avseende . Av framställningen framgår att Spri har låtit göra en uppföljning av den utvärdering som genomfördes . Syftet med uppföljningen var att ge den nya styrelsen en lägesrapport beträffande det förändringsarbete som den tidigare utvärderingen resulterade i. Utvärderingen skulle vidare bilda underlag för Spri:s inre kvalitetsarbete. Av utvärderingsrapporten framgår att bedömarna anser att Spri utvecklats positivt där kompetensen inom institutet har ökat. Utvärderarna konstaterar vidare att Spri har goda förutsättningar att bli det professionella utvecklingsinstitut som hälso- och sjukvården behöver. Av de olika aktiviteterna kan nämnas att Spri:s bibliotek ytterligare har ökat servicen med hjälp av IT. Spri:s förlagskatalog, vissa publikationer, nyhetsbrev och pressmeddelanden finns nu tillgängliga på internet. Spriline-databaserna har gjorts sökbara via Spri:s World och genom ett beställningsformulär har det gjorts möjligt för användarna att direkt beställa lån och kopior eller kopplas till de dokument som finns i elektronisk form. Flera projekt vad avser kvalitetsutveckling inom psykiatri har avrapporterats . Spri har vidare utvecklat en metod för egenkontroll, s.k. organisationsgranskning, som ett tiotal akutsjukhus tillämpat . En rapport om användarnas krav på datorstödd vårddokumentation har tagits fram. Denna bedöms utgöra ett viktigt steg på vägen att etablera en gemensam syn inom vården på innehållet i patientjournalen. På regeringens uppdrag redovisade Spri ett IT-program inom hälso- och sjukvården. Programmet omfattar en ökad IT-satsning avseende bl.a. datorstödda patientjournaler, gemensam terminologi och datasäkerhet till skydd för patientens integritet. För att finansiera delar av det föreslagna IT- programmet har medel sökts från det s.k. 150- miljonersprogrammet som administreras av Kunskaps- och kompetensutvecklingsstiftelsen och . Fördelning av medel har ännu inte skett. Spri gjorde en hemställan om att få inrätta forskartjänster i enlighet med bestämmelserna i förordning om tjänster vid forskningsråd. (SFS 1986:364 senast ändrad 1993:865). Spri motiverar sin framställning med att peka på bristen på personer med forskningskompetens inom Spri:s kärnområden och Spri:s roll som brygga mellan forskningen och det praktiska förändringsarbetet i vården. Spri:s framställning bereds inom . I framställningen redovisar Spri vidare förväntade resultat 1997 och en mål- och strategiplan för åren 1998 2000. Utöver de medel som framgår av finansieringsöverenskommelsen hemställer Spri om ytterligare för insatser inom informationsteknologiområdet. Institutet hemställer vidare om att få förlänga sin planeringsperiod med t.o.m. . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Revisionsberättelsen förelades föreningsstämman . Av berättelsen framgår att revisorerna tillstyrker fastställandet av resultat- och balansräkning samt resultatdisposition. Mot denna bakgrund beviljades styrelsen ansvarsfrihet. Slutsatser Det arbete som bedrivs inom Spri ligger enligt regeringens mening väl i linje med det gällande finansieringsavtalet och den inriktning vad avser Spri:s verksamhet som har godkänts av med anledning av proposition 1995/96:99 om Spri:s fortsatta verksamhet. Vad avser förlängningen av finansieringsavtalet är regeringen, med nuvarande underlag, inte beredd att ta ställning till detta. I sin långsiktiga planering bör dock Spri utgå från oförändrad ekonomisk ram. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas till Spri . beräknas anslaget till vardera året. 39 062 1998 Förslag 33 697 1999 Beräknat 34 371 2000 Beräknat 35 058 Beloppen anges i tusental kr Utgiften som belastar anslaget är medlemsavgift till (WHO:s) reguljära verksamhet. Avgiftens storlek bestäms av den tvåårsbudget som WHO:s beslutande församling antar. antogs WHO:s budget för perioden 1999. Reglerna för betalning säger att skall bidraget för det kommande verksamhetsåret ha betalats in till WHO. Avgiften för verksamhetsåren 1998 och 1999 uppgår till 4 944 . För att täcka det beräknade underskottet har i tilläggsbudget föreslagits att ytterligare anvisas. Förhandlingar pågår om ändring av FN-skalan för medlemsbidragen. Denna skala tillämpas även för WHO. har i dessa förhandlingar krävt att deras andel skall minskas från till av den totala budgeten. 1997 begärde att den nya skalan skall tillämpas av WHO så snart den har antagits, d.v.s. under löpande budgetperiod. Majoriteten av medlemsländerna inklusive EU-länderna motsatte sig detta. En rapport skall dock lämnas till nästa års församling, där krav med stor sannolikhet kommer att upprepas. Om förslag om minskad andel går igenom i FN betyder det att övriga länders procentuella andel ökar med . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser Samarbetet med WHO utgör en viktig del av den internationella verksamheten inom hälso- och sjukvården. verkar nu aktivt för reformer inom WHO, inklusive strategisk budgetering, och administrativa besparingar för omfördelning till prioriterade verksamheter samt att medlemsländerna skall iaktta betalningsdisciplin. Med hänsyn till fluktuationerna i dollarkursen och att en översyn pågår av justering av valutaberoende anslag har ingen uppjustering gjorts av anslaget . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget A 6. Bidrag till WHO . beräknas anslaget till respektive . Bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedels- biverkningar 2 591 1998 Förslag 2 591 1999 Beräknat 2 591 2000 Beräknat 2 591 Beloppen anges i tusental kr Från anslaget utgår bidrag till WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar. Bidrag lämnas till driften av de operativa delarna av verksamheten vid () enhet för läkemedelsbiverkningar (), som genom ett avtal mellan WHO och regeringen fördes över till . Verksamheten, som är belägen i , bedrivs av stiftelsen . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsater WHO-programmet har fortsatt att utvecklas och WHO- centret har på ett förtjänstfullt sätt svarat upp mot den ökande efterfrågan av service. Ett oförändrat bidrag från staten är en förutsättning för att de avtalsbundna åtagandena gentemot WHO skall kunna garanteras. En fortsatt uppdragsverksamhet härutöver krävs också för att fortlöpande kunna erbjuda den kvalitet och kompetens som krävs för att upprätthålla en internationell koordineringsfunktion. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas till WHO-enheten för rapporteringar av läkemedelsbiverkningar . beräknas anslaget till vardera året. Bidrag till Nordiska hälso- vårdshögskolan Därav 1996 Utgift 16 816 16 936 1998 Förslag 16 800 1999 Beräknat 17 169 2000 Beräknat 17 564 Beloppen anges i tusental kr () utgör en del av Nordiska ministerrådets organisation. På högskolan bedrivs vidare- och efterutbildning av personal från de nordiska ländernas hälso- och sjukvård samt näraliggande områden. De utgifter som belastar anslaget är andel av kostnaderna för NHV. fastställer dels en total ekonomisk ram för högskolans verksamhet, dels en garantinivå för finansieringen. Utgifter för verksamheten inom garantinivån fördelas mellan de nordiska länderna efter samma proportioner som gäller för den ordinarie nordiska budgeten. Efter verksamhetsårets slut görs en slutlig avräkning i förhållande till antalet utnyttjade studentplatser . Faktorer som styr utgifterna är utvecklingen av Nordiska ministerrådets budget, andel av budgeten, valutakursförändringar samt av utnyttjade studentplatser. Nordiska ministerrådets budget för kommer att fastställas först . beräknas ett totalt anslag till NHV om varav andel beräknas uppgå till . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser disponerar av utbildningsplatserna vid NHV. Det finns ett stort behov av kvalificerad folkhälsovetenskaplig kompetens i de nordiska länderna. NHV spelar här en viktig roll. I är intresset för utbildningen vid NHV stort och av de svenska sökandena kan endast ca 1/3 beredas plats. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget A 8. beräknas anslaget till respektive . 1 Anslags - sparand e 31 650 Därav 1996 135 700 1998 Förslag 110 178 1999 Beräknat 112 899 2000 Beräknat 115 692 Beloppen anges i tusental kr () skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att främja likvärdiga förutsättningar för en god hälsa för hela befolkningen. Institutet skall särskilt inrikta verksamheten mot de faktorer som påverkar hälsoutvecklingen hos de grupper som är mest utsatta för hälsorisker. En jämförelse mellan anslag och utfall för /96 (18 mån) visar att ökade sitt anslagssparande med . Sammantaget ger detta ett ackumulerat anslagssparande på vid budgetårets slut. Anslagssparandet minskade /95 för att ånyo öka /96. Anledning till ökningen var bl.a. att institutet förberedde en organisationsförändring och delvis ändrad inriktning genom att förstärka den nationella rollen vad avser strategi, analys och utredningsarbete. Besparingen på institutets anslag om gjorde också att aktivitetsnivån minskade. Enligt prognosen kommer utgifterna att överstiga anslaget. Organisationsförändringen är nu genomförd och ytterligare personal med inriktning på övergripande strategiska frågor har rekryterats. De ökade utgifterna tillsammans med den minskning av innevarande års anslag som föreslås på tilläggsbudget gör att anslagssparandet kommer att ha minskat kraftigt . Regeringens överväganden Resultatinformation Myndighetens verksamhet bedrivs enligt regeringens mening på ett sådant sätt att målen för verksamhetenhar uppnåtts. Institutets arbete med att minska skillnaderna i hälsa mellan olika grupper i befolkningen har förstärkts. Bl.a. har olika samarbetsavtal tecknats mellan FHI och svenska forskningsinstitutioner för att öka kunskapen om ohälsans sociala samband samt översätta resultaten till förslag på konkreta strategier/insatser för att förbättra hälsans villkor bland utsatta grupper. En rapport över stöd till forskning sedan institutets tillkomst är under utarbetande. Sedan tillkomsten har en stor mängd vetenskapliga publikationer tagits fram. Många av dessa har kvalitetsgranskats av utomstående experter före publicering i vetenskapliga tidskrifter m.m. tobaksarbete har utvärderats av en internationell grupp som har funnit att arbetet är handlingsinriktat och kännetecknas av hög produktivitet, kvalitet och kostnadseffektivitet. Regeringen välkomnar denna typ av externa utvärderingar och förutsätter att fler av institutets aktiviteter blir föremål för liknande utvärderingar. Arbetet med att utveckla hälsokonsekvensbeskrivningar inför politiska beslut har, från en blygsam nivå, intensifierats och bl.a. har en studie av hälsokonsekvenserna av EU:s jordbrukspolitik genomförts. Vad gäller stödet till att utveckla folkhälsoarbete på lokal och regional nivå har detta bl.a. bestått i att bidra till att öka folkhälsokompetensen hos strategiska aktörer och i att stötta utvecklingen av lokala folkhälsoprogram. Det internationella engagemanget har ökat inte minst till följd av deltagandet i EU:s olika folkhälsoprogram. Institutet redovisade ett särskilt regeringsuppdrag om tjänsteexport inom folkhälsoområdet. Från institutets sida redovisas faktorer som under vissa förutsättningar talar för ett begränsat eget engagemang i tjänsteexport. konstaterar institutet att det kvarstår oklarheter av författningsmässig, finansiell och administrativ karaktär. Frågan är föremål för vidare beredning inom . I budgetunderlaget framhålls de ökade krav på förstärkta preventiva insatser som krävs inom det alkoholpolitiska området och för att fullfölja och utveckla påbörjade insatser hemställer institutet om extra medelstilldelning från anslaget för bl.a. alkohol och drogförebyggande arbete med 2000. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser () bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Den ekonomiadministrativa värdering som RRV utfört av samtliga statliga myndigheter har beträffande FHI givit EA-värdet fullt tillfredsställande. I en särskild revisionspromemoria konstaterar RRV att FHI:s resultatredovisning mera har karaktären av en verksamhetsberättelse. Regeringen delar denna bedömning och att det pågående utvecklingsarbetet bör fortsätta med tonvikt på en fördjupad analys. kan regeringen konstatera att FHI:s mål, arbetsmetoder och breda verksamhetsområde innebär särskilda problem och utmaningar. Slutsatser Regeringen kan konstatera att institutet arbetar efter de utvecklingslinjer som föreslogs i den fördjupade anslagsframställningen och som redovisades för i budgetpropositionen . Regeringen anser dock att institutet ytterligare bör sträva efter att förstärka sin roll som och metodutvecklare. I linje med detta ligger att institutet skall stimulera och stötta andra aktörer att bedriva ett aktivt folkhälsoarbete. I detta arbete bör inte minst de frivilliga organisationernas kompetens och engagemang tas tillvara. Ekonomiskt stöd till de frivilliga organisationernas arbete bör ges fortsatt hög prioritet. På alkoholforskningens område behöver konsumtionsforskningen utvecklas och stimuleras. har föreslagit att tillskapa ett särskilt alkoholforskningsinstitut. Förberedelsearbetet som omfattar såväl alkoholforskning som narkotikaforskning pågår under ledning av . Regeringen anser att verksamhet och kompetens inom forskningsområdet är betydelsefull i det fortsatta arbetet, varför FHI såväl kompetensmässigt som finansiellt bör stödja verksamheten vid forskningsinstitutet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas till . beräknas anslaget till respektive . Det generella sparkravet på har beaktats vid beräkningen av anslag. 1 Anslags - sparand e 29 503 Därav 1996 99 960 1998 Förslag 98 923 1999 Beräknat 101 7602 2000 Beräknat 104 6822 Beloppen anges i tusental kr 2. Exkl. resurstillskott till följd av flyttning, nytt säkerhetslaboratorium samt nytt djurhus () skall bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet genom att medverka till att skyddet mot smittsamma sjukdomar upprätthålls och förstärks. En jämförelse mellan budget och utfall /96 (18 mån) visar att SMI hade ett anslagssparande på . Sammantaget ger detta ett ackumulerat anslagssparande på ca . Anslagssparandet är en följd av att SMI, som tillkom , befunnit sig i en uppbyggnadsfas och därmed bl.a. haft många obesatta tjänster. visade dock ett underskott om ca . Enligt prognosen beräknas den anslagsfinansierade verksamheten medföra ett underskott om ca , vilket täcks av anslagssparandet. Orsakerna är att kostnaderna för personal och material m.m. förväntas bli högre än budgeterat. Detta visar att myndigheten under innevarande budgetår uppnått den ursprungligt planerade nivån och att man nu snarare har svårt att rymma verksamheten inom befintliga ramar. Förhandlingar om byggkostnader och hyror pågår med inför SMI:s flyttning av verksamheten till område . Säkerhetslaboratoriet beräknas stå klart ett drygt halvår senare och det nya djurhuset . beräknas SMI:s bas behöva utökas med ca till följd av hyreskostnadsökningar i de nya lokalerna. SMI skall innevarande år redovisa projekterade kostnader för flyttningen av verksamheten och byggandet av ett nytt säkerhetslaboratorium samt djurhus. I och med dessa förändringar kommer SMI också behöva göra betydande investeringar i utrustning. De ökade kapitalkostnaderna till följd av detta kan delvis täckas av det ackumulerade anslagssparandet. SMI har föreslagit att det generella besparingskravet inte tas ut på myndigheten, bl.a. med hänsyn till att flera prioriterade uppgifter har tillkommit , t.ex. de omfattande EU- engagemangen. Behov av insatser i samband med satsningar inom resurshushållning och ekologisk kretsloppsanpassning innebär dessutom enligt SMI behov av ökad anslagstilldelning på ca . Regeringens överväganden Resultatinformation Myndighetens verksamhet bedrivs enligt regeringens mening på ett sådant sätt att målen för verksamheten kan uppnås. Verksamheten är av god kvalitet, vilket bl.a. visar sig i att andelen externa uppdragsprojekt är hög samt att intresset för SMI:s insatser från andra myndigheter, kommuner och organisationer är stort. Inom SMI har särskilda satsningar gjorts på kvalitetssäkring, både externt och internt. SMI:s laboratorier är fr.o.m. ackrediterade av SWEDAC. /96 har SMI medverkat till att det nationella och internationella samarbetet inom smittskyddsområdet utvecklats.