prop · GL03151D1 · 1998-01-01 00:00:00 — Med denna lösning uppnås en i stort sett enhetlig finansiering av ålderspensioneringen både , då utbetalning av ålderspension enligt de reformerade reglerna påbörjas, liksom fortsättningsvis. AP-fonden tillförs intäkter från ålderspensionsavgiften, statliga ålderspensionsavgifter och allmän pensionsavgift för finansiering av ovan nämnda pensionsförmåner. Dock skall viss del av dessa avgiftsintäkter tillföras premiepensionssystemet respektive statsbudgeten. Se vidare avsnitten 31.3, 30.4 och 30.5. För personer födda och som har låg eller ingen in- komstgrundad pension, kommer en övergångsvis garantipension att be- räknas , alternativt . Såväl den exakta utformningen av som starttidpunkten för utbetalningar av övergångsvis garantipension utreds i särskild ordning. De yngre pensionärerna med motsvarande inkomstförhållanden kommer att bli berättigade till en garantipension enligt reformerade regler. Garantipensionen och den övergångsvisa garantipensionen skall enligt vad vi föreslår i prop. 1997/98:152 Garantipension, m.m. finansieras med allmänna skattemedel. 30.2 Ålderspensionsavgifter för pensionsgrundande sociala förmåner Regeringens förslag: Fr.o.m. skall staten betala avgifter till ålderspensionssystemet för samtliga pensionsgrundande social- och arbetslöshetsförsäkringsersättningar m.m. och pensionsgrundande belopp som det tillgodoräknas pensionsrätt eller pensionspoäng för. Avgiften skall benämnas statlig ålderspensionsavgift. De föreslagna reglerna härom skall tas in i en särskild lag som skall träda i kraft . Promemorians förslag: stämmer i huvudsak överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flera instanser anger i sina yttranden över för- slaget i Ds 1995:55 bl.a. , i (LO), och att de stödjer principen att ålderspensionsavgifter skall betalas i samtliga fall när pensionsrätt tillgodoräknas. () tillstyrker förslagen i Ds 1995:55 eftersom det ligger i linje med intentionerna att tydligt visa socialförsäkringssystemets utgifter och att skapa ett stabilt och försäkringsmässigt uppbyggt pensionssystem. , , , (), och har inget att erinra mot att det införs statlig ålderspensionsavgift. Skälen till regeringens förslag: Ett av syftena med pensionsreformen är att skapa ett finansiellt autonomt och från övriga socialförsäkringsgrenar skilt system. För att åstadkomma detta fastslogs i princippropositionen (s. 57 58) att det är nödvändigt att det för varje förmån för vilken det tillgodoräknas pensionsrätt också erläggs motsvarande avgifter. Ett förslag härom lämnas nu av regeringen. Enligt nuvarande regler för intjänande av rätt till allmän tilläggspen- sion (ATP) behandlas, förutom vanliga förvärvsinkomster, en rad social- försäkrings- och arbetsmarknadsersättningar som träder i stället för för- värvsinkomster, samt vissa andra ersättningar som också är pensions- grundande som inkomst av anställning respektive inkomst av annat för- värvsarbete. Därigenom utgör dessa socialförsäkringsersättningar m.m. pensionsgrundande inkomst. har inte någon motsvarighet till den arbetsgivaravgift i form av tilläggspensionsavgift som tas ut på för- värvsinkomster betalats för dessa ersättningar. Fr.o.m. tas dock en allmän pensionsavgift (tidigare benämnd allmän egenavgift) ut på samtliga dessa ersättningar. uppgår den avgiften till och arbetsgivaravgiften i form av tilläggspensionsavgift till . Det torde främst vara av administrativa skäl som det inte betalats någon tilläggspensionsavgift på pensionsgrundande socialförsäkrings- ersättningar m.m. Eftersom det rör sig om överföringar inom den offentliga sektorn har det ansetts onödigt att avgiftsbelägga dessa förmåner även om värdet av en erhållen förmån inte bara består av den kontanta ersättningen utan även av värdet av den pensionsrätt som ersättningen är förenad med. Detta innebär att pensionssystemet med nuvarande regler delvis finansierar kostnader som i princip hänför sig till andra förmåns- eller bidragssystem. Åtminstone för sådana pensionsgrundande ersättningar som betalas ut under något av de 15 bästa inkomståren kan det finnas en direkt koppling mellan storleken på de pensionsgrundande socialförsäkringsersättningarna m.m. och personens framtida tilläggspension. Annars gäller här som för förvärvsinkomster att sambandet i ATP-systemet är svagt mellan den pensionsgrundande inkomsten och faktisk pension. Som beskrivits tidigare skall enligt de av godkända riktlin- jerna det reformerade ålderspensionssystemet, vad gäller den inkomst- relaterade delen, i sin helhet finansieras med en ålderspensionsavgift som tas ut på samtliga inkomster som ger pensionsrätt. Avgiften skall vara av den pensionsgrundande inkomsten och av andra belopp som ger pensionsrätt. I avsnitt 6.2 redogörs för att den allmänna pensionsavgiften och tilläggspensionsavgiften oförändrat föreslås utgå respektive av bruttoinkomsten (avgiftsunderlaget). Den sammanlagda ålderspensionsavgiften kommer därmed att endast att uppgå till ca. av den pensionsgrundande inkomsten. I enlighet med riktlinjerna föreslår regeringen att det för pensionsrätt som tillgodoräknas på grundval av socialförsäkringsersättningar m.m. skall betalas avgifter till det inkomstgrundade ålderspensionssystemet. Detsamma föreslår vi när det gäller den pensionsrätt som tillgodoräknas för de belopp som genom pensionsreformen kommer att bli pensionsgrundande utöver den pensionsgrundande inkomsten. Vidare föreslås att denna avgift benämns statlig ålderspensionsavgift och att bestämmelser härom tas in i en särskild lag. Regeringen föreslår att statliga ålderspensionsavgifter skall betalas för aktuella ersättningar som det tillgodoräknas pensionsrätt 1999. Reglerna om statlig ålderspensionsavgift föreslår vi dock skall träda i kraft redan den 1 okotober 1998. 30.3 Avgiftsskyldighet och den särskilda löneskatten förslag: Arbetsgivaravgift respektive egenavgift i form av ålderspensionsavgift enligt lagen (1981:691) om socialavgifter skall fr.o.m. betalas även efter det att arbetstagaren respektive den försäkrade har fyllt . skall en försäkrad även betala sådan egenavgift för år då han eller hon har uppburit ålderspension . Även allmän pensionsavgift skall betalas av den som fyllt . I ovan nämnda situationer skall den särskilda löneskatten utgöra . Vad som har sagts skall inte gälla dem som är födda eller tidigare. Promemorians förslag: Förslaget i Ds 1995:55 stämmer i princip överens med regeringens förslag i den del som berör avgiftsskyldighet för personer som har uppburit ålderspension . I Ds 1995:55 föreslogs dock att ändringen skulle börja gälla fr.o.m. . I övriga delar lämnades inga förslag i Ds 1995:55. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i frågan har inga invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande regler tas arbets- givaravgifter, egenavgifter eller allmän pensionsavgift inte ut för den som har fyllt . Enligt riktlinjerna för det reformerade ålderspen- sionssystemet skall ingen övre åldersgräns finnas för intjänande av pen- sionsrätt. Som en konsekvens av detta och för att upprätthålla ett nära samband mellan inbetalda avgifter och utbetalda förmåner bör således arbetsgivaravgift och egenavgift i form av ålderspensionsavgift samt allmän pensionsavgift tas ut även efter det att arbetstagaren respektive den enskilde fyllt . De som är födda är den första årskullen som föreslås ha möjlighet att tjäna in pensionsrätt i det reformerade systemet efter (se avsnitt 28). Regeringen föreslår därför att arbetsgivaravgift och egenavgift i form av ålderspensionsavgift samt allmän pensionsavgift fr.o.m. skall betalas även efter det att arbetstagaren respektive den försäkrade har fyllt men att detta inte skall gälla personer som är födda eller tidigare. Enligt nuvarande regler för allmän tilläggspension i 11 kap. 1 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) gäller vidare att pensionsgrundande inkomst inte skall beräknas för en person som uppburit hel ålderspension. Inkomst av annat förvärvsarbete utgör i dessa situationer inte underlag för uttag av egenavgift. På in- komsten tas i stället ut en särskild löneskatt. Några motsvarande regler finns inte vad gäller arbetsgivaravgift eller allmän pensionsavgift. Någon bestämmelse motsvarande den i 11 kap. 1 § andra stycket AFL om att pensionsgrundande inkomst inte skall beräknas för en försäkrad som uppburit hel ålderspension föreslås inte införas i den nya lagen om inkomstgrundad ålderspension. Detta innebär att pensionsgrundande inkomst skall fastställas även och ligga till grund för beräkning av såväl pensionspoäng (t.o.m. det år den försäkrade fyller ) som pensionsrätt. Även egenavgift i form av ålderspensionsavgift bör då betalas för sådan inkomst av annat förvärvsarbete som uppbärs av den som uppburit hel ålderspension. Personer födda eller tidigare bör emellertid undantas från denna regel, eftersom äldre regler om fastställande av pensionsgrundande inkomst i detta hänseende föreslås fortsätta gälla för dem (se avsnitt 29). Regeringen föreslår alltså att en försäkrad skall betala egenavgift i form av ålderspensionsavgift även för år då han eller hon har uppburit ålderspension men att detta inte skall gälla personer som är födda eller tidigare. De föreslagna förändringarna i avgiftsuttag för dem som är födda eller senare föranleder en ändring av den särskilda löneskatten i dessa situationer. Den särskilda löneskatten enligt lagen (1990:659) om särskild löne- skatt på vissa förvärvsinkomster skall motsvara skattedelen av social- avgifterna. Denna skatt beräknas schablonmässigt, enligt de principer som slogs fast i samband med skattereformen (prop. 1989/90:110), som summan av egenföretagarnas folkpensions- avgift och allmänna löneavgift plus hälften av övriga egenavgifter och den allmänna sjukförsäkringsavgiften. Av den allmänna pensionsavgiften, som fr.o.m. uppgår till , inkluderas hälften av avgiftssatsen överstigande i den särskilda löneskatten . uppgår den särskilda löneskatten till . Enligt vårt förslag skall ett avgiftsuttag på för den allmänna pensionsavgiften och på för ålderspensionsavgiften bibehållas . När den nuvarande beräkningsschablonen tillämpas på dessa avgiftsnivåer erhålls en skattedel på (6,17 = 0,5 x (6,40 + 6,95 1)) av det sammantagna uttaget på av allmän pensionsavgift och ålderspensionsavgift. Denna skattedel skall inte ingå i den särskilda löneskatt på förvärvsinkomster som skall betalas för personer som är födda eller senare och som har uppnått och inte heller för dem med inkomst av annat förvärvsarbete som har uppburit hel ålderpension . Den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster föreslås därför uppgå till (18,09 = 24,26 6,17) för dessa individer fr.o.m. . Schablonavdraget för särskild löneskatt och ålderspensionsavgift för dessa individer föreslås uppgå till , vilket också är den nivå som schablonavdraget för särskild löneskatt uppgår till. 30.4 Avsättning av medel till premiepensionssystemet Regeringens förslag: Avsättning till premiepensionssystemet skall göras med ett belopp som motsvarar den pensionsrätt för premie- pension som fastställs. Regeringen skall fastställa den andel av influtna ålders- pensionsavgifter som preliminärt skall föras till den tillfälliga förvaltningen hos . skall till regeringen lämna förslag om den preliminära andel av ålderspensionsavgifterna som enligt lagen (1981:691) om socialavgifter skall föras till den tillfälliga förvaltningen hos . skall också beräkna skillnaden mellan de preliminärt överförda avgifterna för ett visst år och det belopp som skulle ha överförts för att motsvara pensionsrätt för premiepension som fastställts för år . Skillnadsbeloppet skall därvid beräknas med sådan avkastning som anges i 8 kap. 1 § första stycket lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension. Avstämning av den framräknade skillnaden skall göras vid en kommande avsättning. skall även beräkna skillnaden mellan de pre- liminärt överförda avgifterna åren 1995 1998 och det belopp som skulle ha överförts för att motsvara pensionsrätt för premiepension som fastställs . Avstämning för framräknade skillnader avseende perioden 1997 skall ske senast . Avstämning för framräknad skillnad avseende skall ske senast . höjs avsättningen till premiepensionssystemet till av de influtna ålderspensionsavgifterna. Skälen för regeringens förslag: Premiepensionssystemet inom det allmänna ålderspensionssystemet bör tillföras ett belopp som exakt motsvarar den fastställda pensionsrätten för premiepension. Detta föreslås ske genom att det preliminärt överförda beloppet ett visst år avstäms mot den fastställda pensionsrätten. Motivet för förslaget är att det belopp som för de försäkrades räkning skall överföras från den tillfälliga förvaltningen till kapitalförvaltarna utgår från den fastställda premiepensionsrätten. Därmed bör även det belopp som tillförs den tillfälliga förvaltningen följa den fastställda pensionsrätten för premiepension. I fördelningssystemet är förhållandet annorlunda. Enligt förslag i denna remiss kommer fördelningssystemet att, med avdrag för de belopp som förs till premiepensionssystemet och som enligt förslaget i avsnitt 30.5 förs till statsbudgeten, tillföras de medel som inflyter i form av ålderspensionsavgifter. I vissa situationer fastställs pensionsrätt utan att motsvarande avgiftsinbetalning skett, exempelvis vid uppbördsförluster på grund av konkurser. Det finns också situationer där det inflyter avgifter utan att det fastställs någon motsvarande pensionsrätt, t.ex. när avgifter betalas för inkomster under gränsen för deklarationsskyldighet och för inkomster som tjänats in som en inkomsttagare avlider. I fördelningssystemet kan det därmed uppkomma skillnader mellan fastställd pensionsrätt och influtna avgifter. Dessa skillnader kommer att påverka buffertfondens storlek. Därmed kommer skillnaderna att beaktas i beräkningen av fördelningssytemets ekonomiska ställning som översiktligt beskrivits i avsnitt 16. 1994/95:41 föreslogs att premiepensionssystemets interimis- tiska förvaltning hos skulle tillföras av de influtna tilläggspensionsavgifterna, i princip motsvarande av avgiftsunderlaget (x = ). I avvaktan på premiepensionssystemets utformning föreslogs det att denna andel skulle föras över till en i propositionen föreslagen särskild förvaltning hos . beslutade i enlighet med förslaget (bet. 1994/95:SfU6, rskr. 1994/95:81). Andelen angavs i propositionen ha beräknats utifrån de inkomstförhållanden som då förväntades gälla och utifrån att personer födda och senare skulle tjäna in pensionsrätt för premiepension. Det anfördes att storleken på avsättningarna borde omprövas och därefter, bl.a. som en följd av tjugondelsinfasningen. Enligt förslag i denna remiss skall för åren 1995 1998 pensionsrätt för premiepension kunna tillgodoräknas av den pensionsgrundande inkomsten. skall pensionsrätt för premiepension kunna tillgodoräknas av den pensionsgrundande inkomsten och andra pensionsgrundande belopp. Pensionsrätt för premiepension föreslås inte tillgodoräknas för pensionsgrundande belopp åren 1995 1998 men väl därefter. Tjugondelsinfasningen innebär att personer i mellangenerationen tjänar in pensionsrätt i det reformerade systemet i tjugondelar. Varje årskull, fr.o.m. födda t.o.m. födda (mellangenerationen), tjänar in pensionsrätt för premiepension i ökande grad. Personer födda tjänar in fyra tjugondelar av sin pension i det reformerade pensionssystemet. De kommer därmed att för åren 1995 1998 tillgodoräknas en årlig pensionsrätt för premiepension (4/20 x ) av den pensionsgrundande inkomsten och (4/20 x ) av den pensionsgrundande inkomsten och andra belopp. Personer födda tjänar in fem tjugondelar av sin pension i det reformerade pensionssystemet och kommer för åren 1995 1998 tillgodoräknas en årlig pensionsrätt för premiepension (5/20 x ) av den pensionsgrundande inkomsten och (5/20 x ) av den pensionsgrundande inkomsten och andra belopp. Intjänandet ökar således (1/20 x 2,5 %= 0,125) för varje årskull i mellangenerationen. 1998 var ökningen (1/20 x ). Den preliminära avsättningen till premiepensionssystemet, som andel av den totala pensionsgrundande inkomsten och andra belopp, kan beräknas genom att respektive årskulls procentuella avsättning till premiepensionssystemet multipliceras med årskullens beräknade andel av den beräknade totala pensionsgrundande inkomsten och andra belopp och genom att dessa produkter därefter summeras över samtliga årskullar. , fram , kommer en allt större andel av de pensionsgrundande inkomsterna tjänas in av personer som till stor del eller i sin helhet tjänar in pensionsrätt enligt reformerade regler. den sista årskullen i mellangenerationen kan tjäna in pensionsrätt i det reformerade systemet med tjugondelar (19/20-delar) är , när personer födda fyller . För inkomster som intjänas de fyller tillgodoräknas även personer i mellangenerationen pensionsrätt i det reformerade systemet med 20 tjugondelar. Arbetsgivaravgiften i form av tilläggspensionsavgift sänktes (prop. 1997/98:1 Finansplan m.m. avsnitt 8.3.2 3, bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35) från sin tidigare nivå om till , som den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäk- ringsavgift överfördes till ålderspensionssystemet och en kompenserande överföring av arbetsgivaravgifter till sjukförsäkringen genomfördes. Dessa förändringar föranledde en höjning av andelen av influtna tilläggspensionsavgifter som skall föras till från 11 till . Detta innebär i princip att premiepensionssystemets tillfälliga förvaltning alltjämt tillförs av avgiftsunderlaget. 1998 har sålunda ingen omprövning av storleken på avsättningarna till premiepensionssystemet gjorts. Detta har medfört att en lägre andel av influtna tilläggspensionsavgifter har avsatts till premiepensionssystemet än vad som svarar mot den pensionsrätt för premiepension som kan beräknas ha tjänats in under dessa år. Ytterligare en orsak till att ett för lågt belopp avsatts är att även personer som är födda nu föreslås tillgodoräknas pensionsrätt för premiepension och att detta föreslås gälla också för åren 1995 1998. De medel som avsatts enligt lagen (1994:1748) om förvaltning av vissa tilläggspensionsavgiften har varit placerade på räntebärande konto hos . Räntan har varit marknadsmässig och lagts till kapitalet. Regeringen föreslår att skillnaden mellan preliminärt överförda avgif- ter åren 1995 1998 och det belopp som motsvarar fastställd pensionsrätt för premiepension skall beräknas av . Pensionsrätterna intjänade fastställs efter intjänandeåret, dvs. månader efter utgången av intjänandeåret. Premiepensionsrätterna avseende åren 1995 1997 kommer dock att vara fastställda först . Korrigeringen för det belopp som framräknas för perioden 1997 bör därför göras senast . Korrigeringen för bör göras senast . Framräknade skillnader för dessa perioder bör inte ränteberäknas. Anledningen härför är att en högre avkastning än vad som skulle ha tillgodoräknats i ett fullfunktionsstadium kommer att tillgodoräknas premiepensionsrätt som tjänats in under nämnda perioder, vilket ger kompensation för att nämnda skillnader inte ränteberäknas. På liknande sätt som gjordes för har en uppskattning nu gjorts av hur underlaget för avsättningar till premiepensionssystemet kommer att fördela sig mellan olika åldersgrupper 1999. Enligt dessa beräkningar är den erforderliga avsättningen av influtna ålders- pensionsavgifter för . Regeringen föreslår därför att avsättningen till premiepensionssystemet skall höjas till av influtna ålderspensionsavgifter. Regeringen bör på förslag av fast- ställa den andel av ålderspensionsavgifterna som preliminärt skall föras till den tillfälliga förvaltningen hos . Vi föreslår därför att ges i uppdrag att beräkna den preliminära avsättningen till premiepensionssystemet för och därpå följande år och till regeringen lämna förslag om denna avsättning. Vi föreslår också att skall beräkna skillnaden mellan de preliminärt överförda avgifterna och det belopp som skulle ha överförts för att motsvara pensionsrätten för premiepension som fastställts . Det fastställda beloppet beräknas i första hand utifrån den pensionsrätt som fastställs efter den preliminära avsättningen. Omtaxeringar m.m. som påverkar intjänad pensionsrätt i premiepensionssystemet och därmed det belopp som skall tillföras det systemet skall också beräknas och beaktas löpande vid korrigeringen av det preliminärt avsatta beloppet. Framräknade skillnader bör ränteberäknas med den avkastning som anges i 8 kap. 1 § lagen om inkomstgrundad ålderspension. Den avkastning som anges i 8 kap. 1 § är den ränta som de enskilda försäkrade och tillgodoräknad pensionsrätt kommer att tillgodoräknas på medel i den tillfälliga förvaltningen. Det är naturligt att skillnader mellan preliminärt överfört belopp till den tillfälliga förvaltningen och slutligt fastställt belopp ränteberäknas med samma avkastning som de försäkrade tillgodoräknas. Förfarandet innebär att exakt det belopp, inklusive avkastning, som de försäkrade tillgodoräknas för ett visst år i efterhand löpande tillförs den tillfälliga förvaltningen. Tillskott till, respektive avdrag från det, till den tillfälliga förvaltningen överförda beloppet som utgör ränta är att betrakta som en del av den tillfälliga förvaltningens avkastning. Vad gäller den närmare regleringen av avsättningen och avstämningen av medel till den tillfälliga förvaltningen avser regeringen att återkomma med bestämmelser därom i förordning. Förslaget innebär som nämnts att såväl positiva som negativa avvikel- ser mellan influtna ålderspensionsavgifter kommer att tillföras, respek- tive belasta, ålderspensionssystemets fördelningssystem. Avvikelser kommer därmed att påverka buffertfondens storlek som i sin tur ingår som en del i beräkningen av fördelningssystemets ekonomiska styrka, se avsnitt 16. Med beaktande av att avvikelser mellan influtna ålderspen- sionsavgifter och fastställda ålderspensionsrätter kan påverka utveck- lingen av pensionsförmånerna bör särskilt bevaka att dessa skillnader inte får en allt för stor omfattning, se även avsnitt 17.4. 30.5 Överföring till statsbudgeten av ålderspensionsavgifter Regeringens förslag: Den andel av arbetsgivaravgifterna och egen- avgifterna som enligt lagen (1981:691) om socialavgifter beräknas utgöra ålderspensionsavgift på inkomstdelar över avgiftstaket om 8,06 förhöjda prisbasbelopp i ålderspensionsförsäkringen skall föras till statsbudgeten. Regeringen skall fastställa den andel av influtna ålderspensionsavgifter som preliminärt skall föras till staten. skall till regeringen lämna förslag om den andel av ålderspensionsavgifterna som preliminärt skall överföras till staten. skall också beräkna skillnaden mellan preliminärt överfört belopp och det belopp som skulle ha överförts för att motsvara den del av influtna ålders- pensionsavgifter som tagits ut på inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete som överstiger avgiftstaket om 8,06 förhöjda prisbasbelopp. Avstämningen av den framräknade skillnaden skall göras vid en kommande överföring. Avstämning av den framräknade skillnaden jämte ränta motsvarande den basränta som anges i 19 kap. 3 § skattebetalningslagen (1997:483) skall göras senast månaden efter det att beräkningen gjorts. skall den preliminära överföringen till statsbudgeten vara av influtna ålderspensionsavgifter. Skälen för regeringens förslag: Enligt de av antagna rikt- linjerna skall ålderspensionerna finansieras med en ålderspensionsavgift som tas ut på alla inkomster som ligger till grund för beräkningen av pensionsrätt. Vidare skall ålderspensionsavgift tas ut endast på inkomster som ligger till grund för tillgodoräknande av pensionsrätt. Underlaget för ålderspensionsavgiften skall därmed i princip sammanfalla med summan av pensionsgrundande inkomster och andra pensionsgrundande belopp. 1994/95:41, bet. 1994/95:SfU6, rskr. 1994/95:81) beslutade att vissa förändringar som föranleddes av reformen skulle ske med verkan .