prop · GL0394 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett framtida reformarbete skyldighet att belysa klass, kön och etnicitet i utredningar Förslaget om att det skall finnas en skyldighet att försöka belysa konsek- venser med hänsyn till klass, kön och etnicitet i alla utredningar, för- studier och olika former av planeringsarbete i samband med reformer på skolområdet tillstyrks av de flesta remissinstanser som berör frågan. saknar dock en diskussion om lämpliga skyddsnät för att garantera en skola för alla oavsett kön, klass och etnicitet. Sammanfattning av betänkandet Att lämna skolan med rak rygg (SOU 1997:108) Läs- och skrivkommittén redovisar olika utgångspunkter för sitt arbete. Kommittén ser skriftspråkligheten som en rättighet. Skolan har ansvar för att alla barn och unga får möjlighet att utveckla och använda sin språkliga förmåga. Språket och lärandet hör samman med identitetsutvecklingen. Läs- och skrivsvårigheter är påverkningsbara med pedagogiska insatser. Kommittén beskriver vidare olika teoretiska utgångspunkter för en diskussion om läs- och skrivutveckling och läs- och skrivsvårigheter. Ett avsnitt följer med kommentarer och tankar baserade på enskilda individers olika erfarenheter. Kommittén föreslår tydligare skrivningar i läroplanerna om språkets roll i barns och ungdomars liv, arbete och lärande. En mer medveten och uttalad syn på språkets roll bör prägla kommande måldokument för peda- gogisk verksamhet för 1 och för de frivilliga skolformerna. Kom- mittén föreslår vidare att en mer medveten satsning på lekfullt pedago- giskt arbete med barns skriftspråksutveckling skrivs in i styrdokumentet för 1 5-årsverksamheten. Skollagen bör enligt kommittén ändras från elever med särskilda be- hov och elever som har svårigheter till elever i behov av stimulans och stöd och elever som får svårigheter. Vidare föreslås att grundskoleför- ordningen ändras så att rektor får ett förstärkt ansvar för arbetet med åt- gärdsprogram för elever i svårigheter. Kommittén föreslår en rad uppdrag till . Bl.a. bör verkets uppdrag att arbeta med en kontinuerlig kursplaneöversyn preciseras så att särskild uppmärksamhet riktas mot att inslag av språkande synliggörs i alla kursplaner. Kursplanerna bör analyseras och förändras mot bakgrund av den kunskapssyn som bär upp grund- och gymnasieskolans läroplaner och den språksyn som präglar framför allt kursplanen i svenska. tillsynsuppdrag bör också preciseras så att ansvaret för läs- och skrivutveckling särskilt lyfts fram. bör vidare få i uppdrag att utvärdera på vilket sätt de nationella proven används och om de utgör en utvecklande kraft i verksamheterna. Ett uppdrag bör också ges att utarbeta ett stödmaterial för förskolans och skolans utvecklingsarbete vad gäller åtgärdsprogram samt information om regler och rättigheter för barn och unga med läs- och skrivsvårigheter. Kommittén föreslår vidare att olika former av forskning om läs- och skrivutveckling och läs- och skrivsvårigheter initieras. Grundläggande kunskaper om läs- och skrivutveckling och läs- och skrivsvårigheter bör ges inom samtliga pedagog- och lärarutbildningar. Tillägg och ändringar bör göras i gällande examensordningar. Förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av remissyttrandena över betänkandet Att lämna skolan med rak rygg (SOU 1997:108) Remissinstanser Remissyttranden har inkommit från , Handikappombuds- mannen (HO), (), Statskontoret, Riksrevi- sionsverket (RRV), , i skolan (), , , , kommun, , , , , , , och kommuner, , , , , , , , , , , , och kommuner, , , Lands- organisationen i (LO), (), , (), Skolledarna, , , , , och Skola (RHS), Handikappförbundens samarbetsorgan, , , i , och skrivsvårig- heter (FMLS), , och . Dessutom har yttranden inkommit från , , Här- ryda, Lunds och kommuner, , , Läs- och skrivpunkten i , Dyslexikampan- jen/, Talboks- och punktskriftsbiblio- teket (tpb), Neuroknuten i , demokratise- rande och aktiverande skola (DAKS), Läsutveckling i , , , Länsbiblioteket i , , (SiS) och . Allmänna synpunkter Flertalet instanser instämmer i kommitténs grundläggande resonemang om språkets betydelse. (bilaga till LO:s remissyttrande) uttrycker att språket ger människan identitet och möjlighet till gemenskap, till att utvecklas och till att skaffa sig infly- tande. Det handlar också om demokrati, och att så många har bristande läs- och skrivförmåga är en av de allvarligaste ojämlikheter vi har i . Också och ser språkets betydelse som en demokrati- och likvärdighetsfråga. menar att kommitténs perspektiv, att språk och kommunikation bör genomsyra hela skolans verksamhet och alla ämnen för att stimulera skriftspråksutveck- ling, är en behövlig och positiv nyhet som står i samklang med aktuella forskningsrön. En grupp av instanser, t.ex. och samt flertalet kommu- ner, delar också kommitténs synsätt att se läs- och skrivsvårigheter som pedagogiska frågor i stället för individuella problem. i framhåller att alla kan lära sig läsa och skriva, trots olika förut- sättningar. Det handlar om att ge dem som har det svårt de rätta förutsätt- ningarna inte bara i skolan utan i alla sammanhang där eleverna utvecklar språk. menar att svårigheterna kan hänga samman med såväl pedagogiska som individuella och sociala problem. HO motsätter sig synsättet att läs- och skrivsvårigheter främst skall ses som pedagogiska frågor. Ombudsmannen är, liksom univer- sitet och dyslexirörelsen, t.ex. , , Dyslexikampanjen/, och , kritisk mot att kommittén inte behandlat läs- och skrivsvårigheter/dyslexi utifrån ett medicinskt perspektiv utan endast sett frågan som ett pedagogiskt problem. Dyslexi måste ses som ett handikapp eller en funktionsnedsättning, vilken ibland riskerar att bli permanent. Kommitténs förslag anses vara otillräckliga för den grupp barn som har neurologiska och neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och som kan diagnosticeras. Flera instanser, bl.a. , menar vidare att kommittén inte analyserat vari svårigheterna består för elever med grava läs- och skrivsvårigheter. anser att det är viktigt att utgå från att det i grup- pen elever med läs- och skrivsvårigheter finns både elever som har sina problem främst till följd av en funktionsnedsättning (dyslexi) och andra elever i svårigheter av sociala eller psykologiska skäl. De olika svårig- heterna kräver olika pedagogiska åtgärder. , kom- mun och Läsutvecklingen i menar att kommittén borde ha integ- rerat de två olika falangerna om pedagogik och neurologi för att komma närmare det som faktiskt sker i praktiken. Också understryker att specifika läs- och skrivsvårigheter kan ingå som kompo- nenter i ett komplex av svårigheter och att utgångspunkten måste vara en helhetskunskap om individen. Flera instanser betonar elevvårdens roll. framhåller betydelsen av att utreda läs- och skrivsvårigheter ur såväl pedagogisk och psykologisk som medicinsk synvinkel. är utan undantag positiv till betänkandet men var- nar för att helhetsperspektivet försvinner genom att övriga handikapp hamnar i skymundan i fråga om t.ex. resursstyrning. pekar på de förebyggande insatser som kan göras i för- skolan. Styrelsen saknar i betänkandet en tydligare koppling mellan för- skolans och skolans verksamheter. Också anser att det är vik- tigt att förskolans tradition att lära genom lek behålls och vidareutveck- las. LO är positiv till betänkandet och betonar liksom att ut- redningens förslag är relevanta även för vuxenutbildning. LR anser att många av kommitténs förslag endast kan genomföras om skolan tillförs nya resurser i form av tid och pengar. RRV saknar uppgifter om resurser och resursanvändning i förslaget. anser att betydelsen av socialgruppstillhörighet och kön för att nå framgång i skolan, liksom datorn som pedagogiskt hjälpmedel borde ha behandlats mer ingående. Man saknar också en belysning av de problem som elever med annat modersmål än svenska har. Vad gäller pedagogiska hjälpmedel poängterar också flera andra instanser, bl.a. HO, Dyslexikampanjen/och , att kommittén inte återspeglar de problem och möjligheter som finns knutna till hjälpmedelssituationen för elever med läs- och skrivsvårigheter. Ombudsmannen menar att det krävs skärpta nationella bestämmelser för att säkerställa att elever med dyslexi garanteras tillgång till hjälpmedel och andra anpassningar i skolsituationen. , liksom RHS, lyfter fram de icke datorbaserade läromedlens betydelse. Förändringar i måldokumenten Åsikterna kring förslaget om ändring av skollagen går i sär, beroende på om instanserna anslutit sig till att läs- och skrivsvårigheter är pedago- giska frågor eller inte. De som delar kommitténs grundsyn, är i regel också positiva till ändring av skollagen. instämmer helt i kommitténs förslag att elever med behov av stöd benämns elever i behov av stöd. Detta flyttar perspektivet till elevens totala situation. förordar att frågan ses över inom ramen för en total skollagsöversyn. anser att det behövs en översyn av regelver- ket som sådant, varför de förslag till förändringar av skollag, grundskole- förordning och läroplan bör hänvisas till en sådan översyn. framhåller att det kan finnas skäl att se över skollagens formuleringar men att föreslagen ändring inte är tillräcklig för att få genomslag i den praktiska skolverksamheten. m.fl. menar att förslaget ger elever med funktionsnedsättning ett svagare skydd. Också BO anser att den före- slagna formuleringen på ett olyckligt och negativt sätt pekar ut det en- skilda barnet . FMLS anser att det bör stå elever med och i svårigheter eftersom be- nämningen i svårigheter inte täcker problematikens olika aspekter, dvs. att läs- och skrivsvårigheter kan ha både biologiska och sociala orsaker. Också kommun framför att man i stället borde integrera de två olika huvudfalangerna genom att skriva elever med/i svårigheter . LR föreslår en liknande lösning vad gäller formulering av 4 kap. 1 § skol- lagen där stöd skall ges till elever som har och /eller får svårigheter i skolarbetet . Flertalet instanser som uttalat sig om ändringar i grundskoleförord- ningen tillstyrker förslaget. Skolledarna, liksom pedagogik och RHS, är positiv till att förtydliga rektors och berörd skol- personals ansvar att fastställa åtgärdsprogram. TCO understryker vikten av att åtgärdsprogrammen utvärderas och följs upp. betonar vikten av att förskolans erfarenheter tas till vara i uppläggningen av åt- gärdsförslagen vid övergången från barnomsorg till skola. menar att åtgärdsprogram är viktiga men att kompeten- sen om läs- och skrivsvårigheter i skolan måste öka avsevärt för att klara detta uppdrag. betonar att ett åtgärdsprogram måste föregås av en utredning. föreslår att ändringen också skall göras i särskoleförordningen, specialskoleförodningen och sameskolförord- ningen. LR varnar för att lärare och studie- och yrkesvägledare, som skall pla- nera och genomföra åtgärdsprogrammen, kommer i en besvärande och arbetshindrande mellanhand . anser att rektors ansvar inte behöver för- tydligas då ansvaret som pedagogisk ledare och personalchef är tydligt nog. avstyrker försla- get då ansvaret för den enskilde eleven bör ligga så långt ute i organisa- tionen som möjligt. Ansvaret skall således ligga på klassläraren. Majoriteten av de instanser som uttalat sig om starkare skrivningar kring språkets betydelse i läroplaner och kursplaner är positiva. Skol- verket delar kommitténs grundläggande utgångspunkter men menar att kommittén lägger för stor vikt vid det skriftliga språket för måldoku- mentet för 1 5-åringar. uttrycker att det behövs starkare skrivningar för att elever i behov av särskild stimulans och stöd verkligen får det. TCO tillstyrker förslagen och betonar bl.a. att skrivningar som handlar om ökad kommunikation mellan skolan, föräldrar och elever vad gäller barns språkutveckling är särskilt viktiga. RHS understryker för- skolans roll att erbjuda en rik miljö för språkstimulans med förmåga att upptäcka barn med specifika språksvårigheter. kommun uttrycker att ett lekfullt och lustbetonat möte med skriftspråket i förskolan är en viktig grund för barns livslånga lärande. menar att förslagen till ändringar i styrdokumenten är välmotiverade men att dessa endast kan åstadkomma förändringar långsiktigt under förutsättning att kommunerna prioriterar dessa frågor och ger erforderliga resurser. De flesta instanser tycker också att det är bra med en översyn av kurs- planerna där kursplanen i svenska skall få genomslag. Ansvaret för språkutveckling skall inte bara ligga på svenskämnet. Många instanser, bl.a. TCO, stödjer kommitténs skrivningar om sko- lans textmiljö. Man uttrycker att ett modernt skolbibliotek med ny teknik och brett bokutbud är viktigt för skolans möjligheter att stimulera ett elevaktivt och undersökande arbetssätt med ett lustfyllt användande av språket. Utveckling och utvärdering Flertalet kommuner ställer sig positiva till förslagen om utveckling och utvärdering. ställer sig dock tveksam till kommitténs olika förslag om uppdrag. Verket anser att uppdraget om de nationella proven inte behövs, eftersom ett sådant arbete redan är på gång med inriktning mot svenska. Vad gäller uppdraget om lokala utvecklingsprogram hän- visar man bl.a. till det arbete som pågår inom verket samt till två av de uppdrag som de statliga utbildningsinspektörerna skall fokusera . Även vad gäller kursplanerna menar att man har i uppdrag att följa, granska och vid behov lämna förslag till revidering. påpekar vidare att stödmaterial för arbetet med åt- gärdsprogram i förskolan och skola utarbetats av . Verket ställer sig mer positivt till förslaget om att utarbeta information om rät- tigheter som barn och unga har med läs- och skrivsvårigheter. Ett sådant arbete bör ske i samverkan och samråd med andra myndigheter och orga- nisationer som till exempel , elevorganisationerna och RHS. RHS uttrycker i sitt remissvar att man gärna medverkar i så- dana informationsinsatser till föräldrar vars barn har läs- och skrivsvårig- heter. ställer sig positiv till flertalet uppdrag och framför att det också är angeläget att de nationella proven utvärderas för att ut- röna i vilken utsträckning de används och bidrar till att elever med behov av särskilt stöd faktiskt får hjälp. HO menar att uppdraget om nationella prov och stödmaterial bör utvidgas till att omfatta ett perspektiv på ele- vers funktionsnedsättning vid sidan om klass, kön och etnicitet. vill att och andra berörda ges i uppdrag att ut- reda hur elever med dyslexi skall kunna erhålla kompenserande hjälp- medel i ökad omfattning. RRV saknar en genomgång och utvärdering av effekterna av de insatser som genomförts av . Vad gäller pedagogiska centrumbildningar förespråkar att kommunerna samordnar de olika resurs-/kunskapscentra som byggts upp till ett enda som stöd till förskola och skola. Även på regional nivå behövs det tvärvetenskapliga team för vissa elever med mycket speciella problem. Dyslexikampanjen/lexifonden, och för Dys- lektiska barn betonar också vikten av olika strukturerade kontaktnät då det är i dessa samarbeten som de tidiga upptäckterna görs och de tidiga insatserna skall sättas in. ser det som beklagligt att upp- drag inte ges eller att utveckla dessa centra. TCO liksom RHS betonar att det behövs ett samlat grepp om problemområdet över skolformernas gränser och inom kommunen. Falu kommun framför även betydelsen av nätverk mellan grannkommunerna. Forskning Flertalet instanser tillstyrker kommitténs förslag om forskningsinsatser. sammanfattar att betänkandet innebär ett synsätt och ett antal förslag som ligger väl i linje med forskningsfronten på om- rådet språk- och skrivinlärning och språk- och skrivproblem. Förslagen skulle innebära ett förstärkt samarbete mellan lärarutbildningarna och forskare respektive lärare på området inom olika ämnen och fakulteter. instämmer i kommitténs förslag till forskningsinsat- ser, men kritiserar kommitténs forsknings- och undersökningsunderlag för att vara alltför begränsat och snävt. stöder förslagen men menar att forskningen även bör omfatta de yngre åldersgrupperna för att man skall kunna förebygga och hindra att läs- och skrivsvårigheter uppstår senare . kommun stö- der kommitténs förslag och föreslår dessutom forskning om invandrar- elevers läs- och skrivsvårigheter. Detta får stöd av Svenska Dyslexiföre- ningen som påpekar att flera undersökningar har visat att elever med in- vandrarbakgrund är överrepresenterade bland de svaga läsarna. understryker betydelsen av medvetna och sys- tematiska tillämpningar av läsforskningens resultat för att förhindra upp- komsten av läs- och skrivsvårigheter. menar att kommitténs beskrivning av olika vetenskapliga skolor inte överensstämmer med verkligheten. Man framför att ett grundläggande problem som utred- ningen i stort sett förbigår i sina förslag är bristen på kontaktytor på na- tionell och regional nivå där forskare och lärare kan mötas. Dessutom framhålls att betänkandet vittnar om ett antal missförstånd och feltolk- ningar av viktiga forskningsresultat. Detta får stöd av HO och som liksom menar att kommittén inte tagit hänsyn till sina egna faktaunderlag samt har en för grund beskrivning och tolkning av befintlig forskning. Ombudsmannen framför att kommittén inte i tillräcklig utsträckning beaktat medicinsk forskning. Man efterlyser vidare mer tvärvetenskaplig forskning. Pedagog/lärarutbildning och examensordning Flertalet instanser tillstyrker huvudinriktningen i förslagen till föränd- ringar och delar kommitténs syn att kunskaper om läs- och skrivsvårighe- ter bör tillföras lärares och pedagogers utbildning. Flera poängterar också att kompetensutvecklingen måste bli mer forskningsanknuten. Lärarför- bundet instämmer i att kunskapen hur man åtgärdar läs- och skrivsvårig- heter bör tillföras all grundläggande utbildning. Det behövs en tydligare styrning mot läs- och skrivutveckling i högskoleförordningen. Tanken om en framtida sammanhållen grundutbildning för alla som arbetar i för- skola, grundskola och gymnasieskola tilltalar förbundet liksom flera andra instanser. Förbundet anser, liksom kommittén, att special- lärare/specialpedagoger behöver kompetensutveckling om läs- och skrivsvårigheter i ett specialpedagogiskt perspektiv. Den specialpedago- giska påbyggnadsutbildningen bör också innehålla mer om denna pro- blematik än vad den gör . LR instämmer också i att alla pedagoger och lärare oavsett ämne och årskurs skall ha kunskaper om språkutveck- ling och lärande men anser inte att alla lärare skall ha identiska kunska- per. I förskolan gäller det främst förståelsen, i lägre års- kurser främst inlärningen medan det i de högre årskurserna och gymna- sieskolan främst gäller att fokusera förståelse samt förmågan att integrera läs- och skrivinlärningen i den övriga undervisningen. LR ifrågasätter om all kompetensutveckling behöver ske genom att alla lärare och pedagoger fortbildar sig tillsammans. Vissa delar kan behandlas bättre genom sam- verkan mellan begränsade kategorier. menar, till skillnad från kommittén, att det också krävs specifika kunskaper och erfarenheter hos de lärare som skall undervisa elever med läs- och skrivsvårigheter. LR anser vidare att utrymmet inom specialpedagogutbildningen för bl.a. läs- och skrivsvårigheter bör utökas. En ny specialpedagogisk påbygg- nadsutbildning för lärare med inriktning mot undervisning i dyslexi bör inrättas. Även anser att det är viktigt att läs- och skrivsvårighe- ter oavsett orsak beaktas i lärar- och speciallärarutbildningen samt inom forskningen. har läs- och skrivsvårigheter som har sin grund i dyslexi fått stor uppmärksamhet medan andra orsaker har hamnat i skym- undan. Personalens kunskap om det enskilda barnets eventuella funktionshinder och speciella situation eller om invandrarbarnets språk och kultur är avgörande för en lyckad integrering och för att skapa en skola som tar tillvara barnens utvecklingspotentialer . LO understryker vikten av att även andra personalkategorier än pedagoger inom förskola och skolbarnsomsorg, t.ex. barnskötare, fritidsledare och dagbarnvårdare, genom sin utbildning får kunskap om läs- och skrivsvårigheter och däri- genom bättre kan stödja barnens språkutveckling. stöder detta och menar att alla som arbetar med barn och ungdom borde få sådan utbildning. menar att kommittén försummat bristen på fors- karanknytning och framför att stöd borde ges till nationella nätverk mel- lan lärarutbildare och forskare. Andra frågor som universitet saknar, lik- som flera andra t.ex. , är förslag för kompetensut- veckling för redan yrkesverksamma pedagoger och lärare samt skolle- dare. tillstyrker förslagen om utbildning, men avstyrker ändringarna i examensbeskrivningen då kommitténs förslag karaktärise- ras som detaljstyrning. avstyrker förslaget om ändrad högskoleförordning med hänvisning till Lärarutbildningskom- mitténs utredning. Sammanfattning av förslagen i betänkandet Växa i lärande Förslag till läroplan för barn och unga 6 (SOU 1997:21) I Barnomsorg och skolakommitténs betänkande Växa i lärande Förslag till läroplan för barn och unga 6 (SOU 1997:21) redovisas en jämförelse mellan barnomsorgens och skolans utveckling och styrfunk- tioner, bl.a. beskrivs skillnaderna mellan förskolans och fritidshemmets pedagogiska program och skolans läroplan. Kommittén konstaterar att skola och barnomsorg har byggts upp och utvecklats från delvis olika utgångspunkter. De centrala skillnaderna beskrivs i betänkandet sam- manfattningsvis: - det är obligatoriskt att gå i skolan medan barnomsorgen är frivillig, - barnomsorgen har en servicefunktion till föräldrar som skolan saknar samt en tydligare inriktning på omvårdnad, - ansvarsfördelningen mellan stat och kommun skiljer sig åt, - innehållet i de centrala styrdokumenten dvs. de pedagogiska pro- grammen och läroplanen. Kommittén menar också att skolan är mer ämnescentrerad och att in- nehållet till stor del har bestämts av andra än barnen och de unga. Verk- samheten i skolan handlar om att återskapa den rådande kulturen och den kunskap som samtiden anser vara väsentlig. Skolan är således mer fram- tidsinriktad än förskolan. Barnomsorgen värnar om en helhetssyn på barnet och omsorg om hela barnet, . I förskolan har barnen större möjlighet att själva välja innehåll och uttrycksformer. I betänkandet diskuteras ett antal utvärderingar när det gäller samver- kan mellan förskola för sexåringar, skola och skolbarnsomsorg. Kom- mittén betonar att utvärderingarna visar på att samspelet också inrymmer svårigheter. Förändringsarbetet måste, enligt kommittén, ta sin utgångspunkt i en gemensam syn på barnet, kunskap och lärande. Ett gemensamt synsätt på kunskap och lärande underlättas genom ett gemensamt måldokument. Läroplansförslaget innebär bl.a. att en vidgad syn på undervisning krä- ver ett utnyttjande av olika kompetenser i skolan. Detta innebär att arbe- tet utformas i arbetslag som arbetar mot gemensamma mål och skapar en gemensam praktik. Kommittén föreslår att läroplanen skall gälla för de pedagogiska verk- samheterna för inskrivna barn och unga. Detta innebär att termen skola används för förskola för sexåringar, grundskola, sameskola, specialskola, den obligatoriska särskolan och fritidshemmet. Läroplanens struktur och inriktning föreslås i huvudsak bestå. I kapitel 2 föreslås dock en omdisponering så att avsnitt Normer och värden läggs först i kapitlet. Läroplanen tillförs nya mål så att den kan omsluta alla verksamheter. Målen föreslås benämnas nationella mål i stället för som riksgiltiga. Mål att sträva mot och mål att uppnå skall vara de samma för förskola för sexåringar, grundskola, särskola och fritidshem. För för- skolan innebär detta att målen sätts längre fram i tiden jämfört med målen i det pedagogiska programmet. Mål att uppnå för sameskolan, specialskolan och särskolan har inte ändrats i förslaget. Läroplansförslaget innehåller tillägg när det gäller ett mångkulturellt synsätt samt förslag till ett femte perspektiv för att förstärka jämställdhet.