prop · GL031D14 · 1998-01-01 00:00:00 — Långtidsarbetslösheten borde dock ha kunnat pressats tillbaka ytterligare om det skett en tydligare prioritering av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna till de långtidsarbetslösa. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna borde således ytterligare ha prioriterats för arbetssökande med särskilda svårigheter på arbetsmarknaden såsom ungdomar, arbetshandikappade och utomnordiska medborgare som i större utsträckning än andra riskerar att bli långtidsarbetslösa. En allt större andel av de arbetssökande har också varvat arbetslöshet och åtgärder under långa perioder utan att ha haft ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Denna sökandegrupp riskerar att permanent slås ut från den reguljära arbetsmarknaden. Ökningen av långtidsarbetslösheten kan dock till viss del förklaras av en förändring i definitionen i AMV:s verksamhetsstatistik som innebar att personer med tillfälliga timanställningar registrerades som arbetslösa. Dessa personer blev i stor utsträckning definitionsmässigt långtidsarbetslösa eftersom de i praktiken inte var aktuella för några arbetsmarknadspolitiska åtgärder då de i varierande grad hade heltidsarbete. Arbetsmarknadssituationen för kvinnor försämrades. Förutom den redan höga deltidsarbetslösheten ökade även den öppna arbetslösheten bland kvinnor. Ökningen har motverkats genom att kvinnorna fått en allt större andel av åtgärdsplatserna. Arbetslösheten under /96 var fortfarande lägre bland kvinnor än bland män och det gällde även de genomsnittliga arbetslöshetstiderna. Andelen som efter avslutad åtgärd hade ett arbete minskade under /jämfört /95. Det kan huvudsakligen förklaras av den minskade efterfrågan på arbetskraft. Vad gäller de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ökade under /96 de genomsnittliga kostnaderna per deltagare och månad. Det berodde bl.a. på att arbetsförmedlingarna inte kunde nå upp till den beräknade omfattningen på de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Arbetsförmedlingarna lyckades dock minska styckkostnaderna för den köpta arbetsmarknadsutbildningen. En effektivisering av medelsanvändningen skedde även under anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Genom omförhandlingar av bidragsnivåer sänktes de genomsnittliga lönebidragskostnaderna. Övergripande mål och verksamhetsmål För finns tre övergripande mål för AMV: Håll nere vakanstiderna för lediga platser, Minska långtidsarbetslösheten, Motverka långa tider utan arbete. Dessa mål har fram till brutits ner i åtta verksamhetsmål. Antalet verksamhetsmål var därmed väsentligt färre än budgetåret innan. Resultaten har följt samma utveckling som under /96. uppnåddes två av verksamhetsmålen helt och ett av målen delvis. De mål som uppnåddes rörde prioriteringen av arbetshandikappade samt granskningen av ersättningsärenden vid arbetslöshetskassorna. Däremot har AMV haft betydande svårigheter att nå upp till planerad omfattning på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna samt att pressa tillbaka långtidsarbetslösheten och motverka långa tider utan reguljärt arbete. Resultaten beror framförallt på att utvecklingen på arbetsmarknaden har varit sämre än väntat. Mot bakgrund av denna utveckling och som ett led i regeringens strävan att förenkla regelverket reviderades och minskades antalet verksamhetsmål ytterligare i regleringsbrevet för AMV . För att hålla nere vakanstiderna var målsättningen fram till att anvisa lämpliga sökande till av de lediga platserna. Anvisningsgraden har ökat till jämfört /96. En del av förklaringen till att målet ännu inte uppnåtts är, förutom brister i registreringen av utförda anvisningar, även att det funnits svårigheter att hitta lämpliga sökande till vissa platser inom framförallt IT- området. Anvisningsgraden för platser som kräver specialistkompetens eller högskoleutbildning är lägre än för övriga platser. Det finns inga tecken på generella flaskhalsproblem, men däremot tendenser till rekryteringssvårigheter inom vissa branscher vilket bl.a. kan avläsas i konjunkturbarometer. AMV har till uppgift att noggrant följa varje tendens till flaskhalsar på arbetsmarknaden. AMS utarbetar i enlighet med regeringens uppdrag en ny metod för att följa vakanstiderna som bygger på enkäter till arbetsgivarna i samband med att de anmäler en ledig plats till arbetsförmedlingen. Arbetsmarknadssituationen för kvinnor har fortsatt att försämras men arbetslösheten är fortfarande något lägre än bland män. Kvinnorna har successivt fått en större andel av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och hade de en större andel av åtgärdsplatserna än deras andel av den totala arbetslösheten. Målsättningen fram till var att i genomsnitt 228 000 personer skulle delta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder. har i genomsnitt 210 000 personer deltagit i konjunkturberoende åtgärder. reviderades målet till att omfatta i genomsnitt 207 000 personer . Regeringen gör bedömningen att AMV kommer att ha svårt att nå upp till denna omfattning. Regeringen vill dock poängtera att AMV:s uppdrag för att sysselsätta minst 207 000 personer kvarstår. Ansträngningarna måste fortsätta att ge fler arbetslösa möjlighet att delta i någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Även målnivåerna beträffande antalet långtidsarbetslösa och antalet långtidsinskrivna arbetssökande som inte haft ett reguljärt arbete har reviderats. Revideringen av verksamhetsmålen gjordes också delvis på grund av förändringar i AMV:s verksamhetsstatistik, men huvudskälet var det försämrade arbetsmarknadsläget. Förändringen av arbetslöshetsdefinitionen i verksamhetsstatistiken får till följd att den statistiskt redovisade arbetslöshetsnivån stiger något som det uppnås en större överensstämmelse med SCB:s officiella arbetslöshetsstatistik. Den reviderade målsättningen beträffande långtidsarbetslösheten är att den skall uppgå till högst 100 000 personer . var i genomsnitt 105 000 personer långtidsarbetslösa vilket var närmare 5 000 färre jämfört med året innan. Målet att motverka långa tider utan arbete reviderades till att antalet arbetssökande som varit inskrivna vid förmedlingen och som inte haft ett reguljärt arbete, s.k. långtidsinskrivna, inte får uppgå till fler än 120 000 personer i genomsnitt . uppgick antalet långtidsinskrivna till 124 000 personer. En viktig grund för att hävda arbets- och kompetenslinjen i arbetsmarknadspolitiken är att förmedlingarna kontrollerar att de arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande. Regeringen har därför betonat vikten av att arbetsförmedlingarnas kontrollfunktion bör utökas. Regeringen har vidare angivit att av förvaltningsmedlen under skall användas för AMS tillsyn av arbetslöshetsförsäkringen samt för AMS verksamhet i samband med överklagande av beslut om arbetslöshetsersättning eller medlemskap i arbetslöshetskassa. har AMS granskat knappt 2 300 ärenden. Därutöver har regeringen beviljat AMS för två projekt för att stärka arbetsförmedlingens kontrollfunktion varav ett sker i samverkan med RFV, CSN och Arbetslöshetskassornas . Resultatinformation inom de prioriterade områdena Ovan har regeringen redogjort för resultaten under budgetåren 1995/96 och 1997 på en mera övergripande nivå. Regeringen har som målsättning att sökande som har särskilt svårt att hävda sig på arbetsmarknaden skall prioriteras i den arbetsmark-nadspolitiska verksamheten. I det följande ges en mera detaljerad beskrivning för olika sökandegrupper och andra prioriterade områden för budgetåren 1995/96 och 1997. I tabellen framgår i vilken utsträckning olika grupper av arbetssökande fått del av de konjunkturberoende åtgärderna i förhållande till hur stor andel de utgör av de arbetslösa. TABELL 4.1 ANDEL AV DEN ÖPPNA ARBETSLÖSHETEN OCH DE KONJUNKTURBEROENDE ARBETSMARKNADSPOLITISKA ÅTGÄRDERNA 94/95 95/96 97 2 94/95 95/96 97 2 Kvinnor 44 46 44 42 46 49 Män 56 54 56 58 54 51 Totalt 100 100 100 100 100 10 0 55- år 8 9 9 8 6 5 67 68 71 57 66 68 20 19 17 28 23 21 4 4 2 6 5 6 Totalt 100 100 100 100 100 10 0 Arbets- handikappa de 14 Utomnordis ka- medborgare Enligt ny arbetslöshetsdefinition i AMV:s verksamhetsstatistik 2. Avser Långtidsarbetslöshet En person som varit arbetslös längre än räknas som långtidsarbetslös. För personer som fyllt är tidsgränsen . Långtidsarbetslösheten ökade kraftigt under konjunkturnedgången i takt med att arbetslösheten steg. Under /96 minskade dock långtidsarbetslösheten något, men inte i den omfattning som regeringen förväntade. Som regeringen tidigare framhållit beror detta framför allt på att konjunkturen inte förbättrats i den utsträckning som antagits samt att åtgärdsresurserna i högre grad borde ha prioriterats för grupper som löper en större risk än andra att drabbas av långtidsarbetslöshet. AMV har således inte i tillräcklig utsträckning lyckats pressa tillbaka långtidsarbetslösheten. För ungdomar innebär det att målsättningen att erbjuda dessa aktiva insatser inte förverkligats fullt ut. Av tabellen nedan framgår att arbetshandikappade, utomnordiska medborgare, ungdomar samt äldre i större utsträckning än andra personer har blivit långtidsarbetslösa . Av det totala antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna är män överrepresenterade. Detta beror till stor del på att män i högre grad än kvinnor är sysselsatta i sektorer där sysselsättningsminskningen inträffat tidigt och varit särskilt stor. TABELL 4.2 ANTALET LÅNGTIDSARBETSLÖSA OCH LÅNGTIDSINSKRIVNA OCH DERAS ANDEL AV ARBETSLÖSA RESPEKTIVE SAMTLIGA INSKRIVNA 1995/96 1997 1997 Antal % Antal % Antal % Kvinnor 50 313 26 43 636 2 6 49 752 16 Män 65 393 29 61 419 2 9 74 392 21 Totalt 115 706 27 105 055 2 8 124 144 19 55- år 18 373 48 15 967 4 5 16 936 25 76 401 26 68 481 2 5 98 350 22 19 035 23 19 710 3 0 8 846 8 1 898 12 897 1 1 12 0 Totalt 115 706 27 105 055 2 8 124 144 19 Arbets- handikappade 19 883 24 Utomnordiska- medborgare finns endast uppgifter för vad avserantalet långtidsarbetslösa enligt ny arbetslöshetsdefinition i AMV:s verksamhetsstatistik. Uppgifterna för år1995/96 är därför inte helt jämförbara med uppgifterna för . Arbetssökande som varit inskrivna vid förmedlingen och som ej haft ett reguljärt arbete. De långtidsinskrivna utgjorde av alla inskrivna sökande vid förmedlingen . Många av dem har en jämförelsevis låg utbildningsnivå och riskerar en permanent utslagning från arbetsmarknaden. Under /96 utgjorde de långtidsarbetslösa av dem som påbörjade en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. I förhållande till att de långtidsarbetslösa utgjort en betydligt lägre andel av de arbetslösa har det skett en prioritering av långtidsarbetslösa till de konjunkturberoende åtgärderna. Prioriteringen har också kunnat kompensera den höga tillströmningen av nya långtidsarbetslösa, vilket bidragit till att långtidsarbetslösheten har fortsatt att minska . De individuella handlingsplanerna har stor betydelse för att motverka långtidsarbetslöshet och hitta lämpliga åtgärder som kan innebära att den arbetslöse får ett reguljärt arbete. Regeringen angav i regleringsbrevet för AMV att alla som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa skulle ha en handlingsplan . hade av målgruppen handlingsplaner. En förklaring till varför inte målet uppnåtts är att AMS av tekniska skäl inte kunde börja använda ADB-stödet förrän . AMS bedömer att målet om att alla som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa skall ha en handlingsplan kommer att uppnås . Ungdomar I regleringsbrevet till AMV för /96 föreskrevs att ungdomar skulle vara en prioriterad grupp vad gäller insatser och åtgärder för arbetslösa. Riktmärket var att ungdomar skulle få ett arbete, en lämplig åtgärd eller en utbildning inom 100 dagars arbetslöshet. Detta riktmärke uppnåddes inte. Under /96 var i genomsnitt 24 500 unga arbetslösa längre än . Det motsvarade av samtliga unga arbetslösa. Av det totala antalet personer som var arbetslösa utgjorde ungdomarna . Könsfördelningen är jämn mellan dessa ungdomar. Antalet ungdomar i åldern som varit arbetslösa i var dock jämförelsevis få, knappt 1 600 personer. De dominerande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för unga under /96 var datortek, API samt åtgärder inom ramen för kommunernas ansvar för ungdomar. TABELL 4.3 ANTALET UNGDOMAR I DE VANLIGASTE ARBETSMARKNADSPOLITISKA ÅTGÄRDERNA FÖR UNGDOMAR BUDGETÅRET 1995/96 ANTALET UNGDOMAR Arbetsplatsintroduktion 11 750 Datortek 7 750 Kommunalt ansvar 9 590 I regleringsbrevet för AMV är riktmärket borttaget. I stället har gränsen för långtidsarbetslöshet sänkts från för arbetslösa under . har ca 20 600 unga varit arbetslösa i . I den väntade konjunkturuppgången förväntas ungdomarna få en gynnsam situation på arbetsmarknaden. Enligt regeringens bedömning leder detta i kombination med de riktade insatser som regeringen föreslår att färre ungdomar kommer att vara arbetslösa . Äldre skedde en trendmässig ökning av arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden för personer i åldern . Ökningen berodde helt och hållet på en ökad förvärvsfrekvens bland kvinnor. Denna utveckling bröts emellertid och därefter följde ett dramatiskt fall i de äldres sysselsättningsgrad. Minskningen av arbetskraftsdeltagandet bland de äldre är inte unikt för , men nedgången har varit jämförelsevis kraftig. I regleringsbrevet för AMV för /96 angavs de äldre som en prioriterad grupp. Under /96 var i genomsnitt knappt 36 000 personer i öppet arbetslösa, varav knappt 14 500 kvinnor och drygt 21 400 män. De äldre, främst kvinnor, var i stor utsträckning även långtidsarbetslösa. Den dominerande arbetsmarknadspolitiska åtgärden för äldre under /96 var arbetslivsutveckling (ALU). Under budgetåret deltog i genomsnitt 5 800 äldre i åtgärden. Av dessa var kvinnor och män. De äldre blir arbetslösa i mindre omfattning än andra grupper men de har å andra sidan långa arbetslöshetstider. En av anledningarna till att äldre har stora svårigheter på arbetsmarknaden är att många i den gruppen har en kort skolutbildning som inte motsvarar de krav som ställs på arbetskraften. Den pågående utvecklingen med snabba strukturella förändringar samt behov av nytt kunnande i arbetslivet innebär en uppenbar risk att allt fler äldre kommer att stå utanför den reguljära arbetsmarknaden. infördes en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd under utgiftsområde 13 som enbart riktar sig till äldre långtidsarbetslösa , OTA. Denna åtgärd har sysselsatt 4 300 personer. Arbetshandikappade Oberoende av konjunkturläge har personer med funktionsnedsättning som leder till ett arbetshandikapp svårt att hitta ett arbete. Statsmakterna har därför avsatt betydande resurser för att förbättra dessa personers möjligheter på arbetsmarknaden och regeringen har i regleringsbrevet för AMV angivit att personer med en svagare ställning på arbetsmarknaden, såsom arbetshandikappade, skall prioriteras i arbetsmarknadsmyndigheternas arbete. Antalet arbetshandikappade som sökte arbete genom arbetsförmedlingen uppgick till i genomsnitt knappt 50 000 personer , varav drygt 22 000 kvinnor och drygt 27 000 män. Detta är en ökning med ca 3 400 personer jämfört med . Kvinnorna stod för huvuddelen av ökningen. var dessutom i genomsnitt 6 200 arbetshandikappade inskrivna vid arbetsmarknadsinstituten. Långtidsarbetslösheten bland de arbetshandikappade har varit högre jämfört med övriga arbetssökande. Under /96 minskade dock långtidsarbetslösheten bland de arbetshandikappade kraftigare än bland övriga arbetssökande, bl.a. som ett resultat av att arbetshandikappade fick en större andel av de konjunktur-beroende åtgärderna. Under /96 deltog i genomsnitt knappt 26 200 arbetshandikappade i någon konjunkturberoende arbetsmarknadspolitisk åtgärd och yrkesinriktad rehabilitering. Vidare hade i genomsnitt knappt 47 400 personer anställning med lönebidrag och drygt 5 300 personer skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (). har AMV ålagts att i genomsnitt sysselsätta minst 26 000 arbetshandikappade i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder och yrkesinriktad rehabilitering. Vidare skall i genomsnitt minst 50 000 personer ges anställning med lönebidrag och OSA. Målen har uppfyllts under . var i genomsnitt 28 300 arbetshandikappade i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder och yrkesinriktad rehabilitering. Vidare hade i genomsnitt knappt 45 200 personer anställning med lönebidrag och drygt 5 300 personer OSA. De arbetshandikappade hade fortfarande en större andel av de konjunkturberoende åtgärderna än deras andel av de arbetslösa. Utomnordiska medborgare utomnordiska medborgare har ökat under , som deras arbetskraftsdeltagande minskat betydligt, från år . Minskningen började trots ett gott arbetsmarknadsläge. När konjunkturen och situationen på arbetsmarknaden försämrades förstärktes denna negativa utveckling. Det finns alltså en mer långsiktig trend till ett försämrat arbetsmarknadsläge för de utomnordiska medborgarna. De invandrare som har kommit till under 1990- talet har i stort sett inte alls etablerat sig på arbetsmarknaden. har många som tidigare haft arbete blivit arbetslösa. Arbetslösheten har fortsatt att öka kraftigt för utomnordiska medborgare . har arbetslösheten bland de utomnordiska medborgarna ökat från av arbetskraften. Chansen för en utomnordisk arbetssökande att få ett arbete har under budgetåren 1995/96 och 1997 varit betydligt lägre än bland övriga arbetssökande. Utomnordiska kvinnor har mycket låg sysselsättningsgrad jämfört med de kvinnor som är födda i . var arbetslösheten bland utomnordiska kvinnorna och bland de utomnordiska männen . Den krympande arbetsmarknaden inom den offentliga sektorn och andra sektorer som traditionellt varit dominerade av kvinnor har drabbat invandrade kvinnor särskilt hårt. Många av dessa kvinnor har endast haft kortare arbetsperioder som varvats med arbetslöshet och studier. Ett av verksamhetsmålen för AMV /96 var att andelen utomnordiska medborgare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder skulle vara betydligt större än deras andel av de arbetssökande utan arbete. Av samtliga personer som deltog i arbetsmarknadspolitiska åtgärder var i genomsnitt utomnordiska medborgare som deras andel av de arbetslösa uppgick till . Närmare hälften av de arbetsökande var utomnordiska kvinnor. De utomnordiska kvinnornas andel av åtgärdsplatserna var dock jämförelsevis låg. Andelen kvinnor av de utomnordiska medborgarna i åtgärder uppgick till . De åtgärder där utomnordiska medborgare är underrepresenterade är utbildningsvikariat, kommunalt ansvar för ungdomar, datortek och starta-eget bidrag. är andelen utomnordiska medborgare störst i arbetsmarknadsutbildning där de under /96 utgjorde närmare en fjärdedel av deltagarna. Av dessa var 17 000 deltagare kvinnor och 20 000 deltagare män. Andelen utomnordiska medborgare som deltog i ALU har fortsatt att öka . Deras andel av API minskade dock jämfört med året innan, men deras andel är fortfarande relativt hög, . Antalet utomnordiska medborgare i API är dock fler jämfört med hur många som deltog i den tidigare invandrarpraktiken. Även när det gäller rekryteringsstöd nådde andelen utomnordiska medborgare en relativt hög nivå. De utomnordiska medborgarna har successivt fått en allt mindre del av åtgärdsplatserna under den senare delen av /96 och har deras andel sjunkit till som deras andel av de arbetslösa var oförändrad, . Denna utveckling är enligt regeringens uppfattning inte tillfredsställande. Jämställdheten på arbetsmarknaden De försämrade förutsättningarna på arbetsmarknaden under /96 drabbade framförallt kvinnodominerade yrken inom vård, omsorg och administration. Arbetslösheten ökade kraftigt bland kvinnorna men den var fortfarande lägre än för männen, jämfört . Den genomsnittliga arbetslöshetstiden och totala inskrivningstiden var också lägre bland kvinnorna än bland männen. Kvinnor var dock i mycket större utsträckning än män deltidsarbetslösa. Deltidsarbetslösheten uppgick till 140 000 personer, varav ca tre fjärdedelar är kvinnor. Regeringens uttalade intention är att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra alla politikområden. Jämställdhetssträvandena inom arbetslivet ses som särskilt viktiga för att uppnå en ökad jämställdhet även i övriga delar av samhället. Regeringen ställer därför krav på myndigheterna att tillämpa s.k. mainstreaming som arbetsätt. Det innebär att de verkställande myndigheterna skall ha ett jämställdhetsperspektiv i sitt arbete och aktivt analysera konsekvenserna för kvinnor respektive män av de åtgärder som vidtas. Arbetsmarknadsmyndigheterna skall i samarbete med landets kommuner försöka bryta de traditionella könsrollsgränserna vid yrkesvalet. I takt med att arbetslösheten har ökat bland kvinnor har de fått en allt större andel av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Kvinnornas andel av åtgärdsplatserna uppgick under /vilket motsvarade deras andel av de arbetslösa. dominerade kvinnorna inom utbildningsvikariat medan deras andel fortfarande var särskilt låg när det gäller rekryteringsstöd, beredskapsarbete och starta-eget bidrag. Det var dock inom starta-eget bidrag som andelen kvinnor ökade mest under budgetåret. I enlighet med regeringens intentioner har insatserna för att bredda kvinnors och mäns yrkesval resulterat i att andelen män och kvinnor som påbörjat en för sitt kön otraditionell arbetsmarknadsutbildning ökat under /96. Vidare har regeringen både under budgetåren 1995/96 och 1997 för en tolvmånadersperiod föreskrivit att AMS får använda av tilldelade medel till projektverksamhet som syftar till att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Lika villkor för kvinnor och män på arbetsmarknaden är ett centralt mål i regeringens politik för arbete och tillväxt. Regeringens miljardsatsning som innebär ökade resurser till den kommunala sektorn motverkar också att arbetslösheten stiger i kvinnodominerade yrken inom vård och omsorg. Vidare skall den stora utbildningssatsningen samt personalförstärkningar vid arbetsförmedlingar och kunna ge arbetslösa kvinnor och män nya möjligheter på arbetsmarknaden. För att få mer kunskap och underlag för fortsatta åtgärder för jämställdhet på arbetsmarknaden har regeringen givit () i uppdrag att göra en översyn av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ur ett jämställdhetsperspektiv. RRV skall bland annat se över åtgärdernas effektivitet, beskriva på vilket sätt arbetsmarknadspolitiken bidrar till en mer eller mindre könsuppdelad arbetsmarknad, noggrannare studera kostnadsfördelningen samt lämna förslag till förändringar. Regeringen avser att återkomma i vårpropositionen 1998 med en redovisning av RRV:s översyn av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ur ett jämställdhetsperspektiv. Slutsatser och övergripande mål De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är av stor betydelse för möjligheterna att få in arbetssökande i reguljärt arbete och motverka flaskhalsproblem. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ökar möjligheterna för en snabb och effektiv tillsättning av de lediga platserna genom att de arbetssökande rustas för att möta de kompetensbehov som finns på arbetsmarknaden. Därmed ökar möjligheterna att klara målet att halvera den öppna arbetslösheten . Kvaliteten i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna får därför inte äventyras. Utvecklingen på arbetsmarknaden under inledningen av har varit sämre än väntat och sysselsättningen fortsätter att ligga på en lägre nivå än föregående år. Det finns dock nu tydliga tecken på en konjunkturförbättring. Efterfrågan på arbetskraft ökar och det finns redan nu rekryteringssvårigheter inom vissa branscher. I detta perspektiv är regeringens utbildningssatsning, , särskilt värdefull. Genom att höja de lågutbildade arbetslösas kompetens kommer också arbetskraftens rörlighet att öka och flaskhalsar undvikas. måste insatser också göras på kort sikt som får omedelbar effekt. Därför är det särskilt viktigt att AMV nu följer och motverkar varje tendens till inflationsdrivande flaskhalsar på arbetsmarknaden. I en konjunkturuppgång ökar riskerna för oönskade undanträngnings- och inlåsningseffekter.