prop · GL0358 · 1998-01-01 00:00:00 — Omnumrering av Unions- och EG-fördragen Amsterdamfördraget innebär också att artiklarna i såväl Unionsfördraget som EG-fördraget numreras om. Detta framgår av artikel 12 i Amsterdamfördraget. I bilagan till fördraget finns en tabell som anger de gamla och nya artikelbeteckningarna i Unionsfördraget och EG- fördraget. Bilagan utgör en integrerad del av fördraget. Åtgärden att numrera om artiklarna får ses mot bakgrund av dels att ett stort antal artiklar upphävs som en följd av förenklingen, dels att ett stort antal nya artiklar tillkommer i fördragen som ett resultat av regeringskonferensen. Som ett par remissinstanser har pekat på kan omnumreringen föra med sig vissa praktiska problem vid tillämpningen. Dessa problem är emellertid närmast av övergångskaraktär och bör utan större svårigheter kunna bemästras. Innehållet påverkas inte i något avseende. En löpande numrering, utan användning av långa bokstavsserier m.m., måste underlätta både tillämpningen och överskådligheten. Arbetet med en konsolidering i stället för en kodifiering var en av de medlemsstater som stödde förslagen på en mer omfattande reformering av texterna i syfte att främja tillgängligheten. Som förut har redovisats kunde dock medlemsstaterna inte enas om en kodifiering, dvs. ett rättsligt bindande beslut om en sammanslagning av fördragen till ett enda fördrag. Resultatet av regeringskonferensen när det gäller denna fråga kan därför naturligtvis uppfattas som otillfredsställande. finns det anledning att se positivt på det faktum att medlemsstaterna ägnade så mycket tid åt att göra en grundlig genomgång av fördragstexterna. I stället för en kodifiering har en konsolidering av Unions- och EG- fördragen gjorts. Konsolideringen innebär att artiklarna har fogats samman till en enhet för vart och ett av fördragen där hänsyn har tagits till såväl de ändringar och tillägg till fördragen som Amsterdamfördraget innebär, som förenklingen och omnumreringen. De konsoliderade texterna har fogats till slutakten i informativt syfte. Syftet med denna åtgärd är naturligtvis att förbättra tillgängligheten av de grundläggande fördragen. Den konsoliderade versionen av Unionsfördraget har publicerats i EGT nr C 340/02, 10.11.97, s. 145. Den konsoliderade versionen av EG-fördraget har publicerats i EGT nr C 340/03, 10.11.97, s. 173. De båda versionerna finns som bilaga 10 och 11 till propositionen. Medlemsstaternas ambition är också att fortsätta arbetet med att göra de grundläggande fördragen mera tillgängliga. I en gemensam förklaring (42) förbinder sig medlemsstaterna att, med det arbete som har utförts som grund, fortsätta försöken att utarbeta en enhetlig text, bestående av samtliga relevanta fördrag, inklusive Unionsfördraget. Även detta har i den gemensamma förklaringen benämnts konsolidering. Slutresultatet av arbetet skall publiceras i informativt syfte under rådets generalsekreterares ansvar. Sammanfattning av remissvar över Amsterdamfördraget Remissammanställning över Amsterdamfördraget, / 1997, DS (1997:64), avsnitt 14. 1 - 14. 6., 14. 8 - 14. 1 Framtida institutionella reformer Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser som har berört frågan bland andra ombudsmän och Kammarrätten i har inte någon erinran eller tillstyrker ståndpunkt. Några remissinstanser, däribland och har uttryckt sin oro inför ännu olösta institutionella frågor som kan försena en utvidgning av EU. anser att de mycket begränsade reformer av institutionerna som fördraget slår fast inte är tillräckliga för att möta utmaningarna inför . Framför allt måste det till djupgående förändringar av reglerna om röstviktning som dåligt svarar mot de politiska krav som kan ställas . Förbundet ställer sig positivt till att för- och nackdelarna med dubbel majoritet i ministerrådet närmare studeras. tillstyrker dock, trots bristerna, ett ratificerande. anser det vara av mycket stor vikt att de institutionella frågorna om röstviktningen i rådet och kommissionens sammansättning blir lösta inför en utvidgning av EU. förespråkar ett tvåkammarsystem, där dagens parlament utgör en kammare och rådet en andra. föreslår man att varje land ska representeras med en röst vardera i Ministerkammaren. ut ur EU har noterat att frågan om maktfördelningen mellan de stora och små länderna i EU är en av de viktigaste frågorna. Frågan fick dock aldrig någon lösning vid toppmötet. Ung vänster är mycket kritiska till att accepterat att röstfördelningen i ministerrådet ändras till fördel för de stora länderna. Ung vänster arbetar för att inte skall ratificera avtalet. Remissinstanserna: I stort sett samtliga remissinstanser som har berört frågan är mycket positiva till en utveckling med en ökad insyn i rådets beslutsprocesser. Hovrätten över och noterar med särskild tillfredsställelse de framsteg som gjorts avseende en ökad insyn i rådets beslutsprocesser. och är kritiska så till vida att man skulle önskat att parterna kommit än längre med frågan om insyn och handlingsoffentlighet. i önskar att fler frågor inom det sociala området hade kunnat fattas som kvalificerade majoritetsbeslut. Detta är, enligt nödvändigt för att balansera antalet frågor som ligger inom området för kapital och som kan fattas som kvalificerade majoritetsbeslut. är positiva till att fler frågor nu kan fattas som kvalificerade majoritetsbeslut. är positiv till att fler områden omfattas av möjligheten till kvalificerad majoritetsomröstning men är kritisk till att inte fler områden omfattas av denna möjlighet, skatteområdet nämns som ett område. noterar att en ökad tillämpning av majoritetsbeslut kommer att få såväl direkt som indirekt effekt för svenska kommuner. En ökad tillämpning av majoritetsbeslut visar, enligt kommunförbudet, att EU utvecklas mot en samarbetsstruktur med federala drag. Ung vänster ser kritiskt på att majoritetsbesluten ökar på bekostnad av ett minskat utrymme för de länder som är i minoritet. 3 Rådets beslutsprocedurer med . Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har berört frågan är positiva till den förenklade beslutsproceduren och parlamentets möjlighet att i ökad utsträckning vara medbeslutande i lagstiftningsfrågor. anser att parlamentets ställning nu blir starkare och att detta är ett naturligt led i utvecklingen av demokratin inom EU. anser att en begränsning av beslutsformerna till tre gynnar effektiviteten inom EU och därigenom även medborgarna och näringslivet inom EU. välkomnar ytterligare maktfördelning till parlamentets fördel på bekostnad av rådet och kommissionen. Remissinstanserna: Mycket få remissinstanser har berört frågan om förändringarna inom kommissionen. har inte direkt i sak kommenterat de förestående förändringarna men anför att kommissionsledamöternas arbetsuppgifter måste renodlas och att det bör skapas klarare gränsdragningar mellan kommissionsledamöternas arbetsuppgifter. Remissinstanserna: är enda remissinstans som har yttrat sig. är inför en utvidgning av EU för en begränsning av antalet parlamentsledamöter till 700. 14.6 De nationella parlamentens roll Remissinstanserna: Få remissinstanser har yttrat sig. välkomnar de nationella parlamentens ökade möjligheter att följa och påverka beslutsprocessen inom EU. Man anser att detta förhållande bör kunna stimulera de politiska partiernas engagemang och bidra positivt till debatten och informationen om EU-frågorna. fäster stor vikt vid att de nationella parlamenten skall ges en tydligare roll i Detta kommer för de nationella parlamenten, att innebära en mera framskjuten roll i arbetet med den demokratiska förankringsprocessen. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har haft några synpunkter på dessa frågor. ser det som positivt att Revisionsrättens roll har stärkts genom utökade befogenheter och att detta markerar vikten av en oberoende revision inom hela gemenskapen. 14.9 Finansiella frågor m.m. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har haft några synpunkter på denna fråga. 14.10 Ekonomiska och sociala kommittén och Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har haft några synpunkter på dessa kommittéer. beklagar att få av de krav som framfört i anslutning till förhandlingarna har hörsammats. Man anser det dock bra att kommittén får en egen administration och tillåts besluta om sin egen arbetsordning. anser att frågor som rör kompetens och befogenheter tas upp i den kommande fördragsöversynen. konstaterar att ställning stärkts genom det nya fördraget. Det är nu viktigt att analysera om denna förändring är tillräcklig från ett samlat regionalt och lokalt intresse. Möjligheter ges i samband med de diskussioner som måste ske i samband med . Remissinstanserna: Inga remissinstanser har haft några synpunkter på denna fråga. 1997/98:58 Bilaga 1 1997/98:58 Bilaga 2