prop · GL0343 · 1998-01-01 00:00:00 — Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i den särskilda lagstiftningen om unga lagöverträdare. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 6 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihets- grundlagens områden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden dels att 7 kap. 3 a och 7 a §§ skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 1 och 2 §§, 2 kap. 1 och 5 §§, 4 kap. 1-3 §§, 5 kap. 4-6 §§, 6 kap. 2 §, 7 kap. 1, 3, 8 och 9 §§ samt rubriken till 4 kap. skall ha följande lydelse och att rubriken närmast före 5 kap. 3 § skall lyda Radioprogram och tekniska upptagningar , dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 2 kap. 3 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 1 § I denna lag finns bestämmelser om ägare och utgivare av periodiska skrifter m. m. (2 kap.), om utgivare av radioprogram m. m. (3 kap.), om utgivare av filmer och ljud- upptagningar (4 kap.), om utgivare m.m. av tekniska upptagningar (4 kap.), om bevarande av exemplar och inspelningar m. m. (5 kap.), om åtal och tvångsmedel (6 kap.), om rätt domstol i tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål (7 kap.), om förberedande behandling av tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål (8 kap.), om huvudförhandling inför jury (9 kap.), om överläggning och dom m. m. (10 kap.) samt övriga bestämmelser (11 kap.). 2 § De bestämmelser i denna lag som gäller tryckta skrifter eller tryckning av skrifter skall tillämpas även på andra skrifter som faller under tryck- frihetsförordningen. Uttrycken radioprogram, film och ljudupptagning används i lagen på samma sätt som i yttrandefrihets- grundlagen. Uttrycken radioprogram och tek- nisk upptagning används i lagen på samma sätt som i yttrandefrihets- grundlagen. 2 kap. 1 § Utlänningar som har hemvist här i landet får vara ägare till periodiska skrifter som trycks här. Utlänningar som har hemvist i och utlänningar med med- borgarskap i en stat inom Europe- iska ekonomiska samarbetsområdet får vara ägare till periodiska skrifter som trycks i . Även utländska juridiska perso- ner som har bildats enligt lagstift- ningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom det samarbetsområdet får vara ägare till periodiska skrifter som trycks i . innan ett utgivningsbevis enligt 5 kap. 5 § fjärde stycket tryckfrihetsförord- ningen förfaller skall till ägaren av den periodiska skriften sända en påminnelse om att bevisets giltighet är begränsad till och att beviset förfaller, om en ansökan om förnyelse av beviset inte har kommit in till myndigheten före tioårs- periodens utgång. 5 § Slutliga beslut av i ärenden om utgivningsbevis får överklagas hos patentbesvärsrätten för beslutet. Patentbesvärsrättens slutliga be- slut får överklagas till Regerings- rätten för beslutet. Därvid tillämpas be- stämmelserna i 35-37 §§ förvalt- ningsprocesslagen (1971:291) om besvär över kammarrättens beslut. Patentbesvärsrättens beslut skall innehålla uppgift om att det krävs särskilt tillstånd för prövning av be- svär till Regeringsrätten och om de grunder på vilka sådant tillstånd meddelas. Patentbesvärsrättens slutliga be- slut får överklagas till Regerings- rätten för beslutet. Därvid tillämpas be- stämmelserna i 35-37 §§ förvalt- ningsprocesslagen (1971:291) om överklagande av kammarrättens be- slut. Patentbesvärsrättens beslut skall innehålla uppgift om att det krävs särskilt tillstånd för prövning av överklagande till Regeringsrätten och om de grunder på vilka sådant tillstånd meddelas. 4 kap. Om utgivare av filmer och ljudupptagningar 4 kap. Om utgivare m.m. av tekniska upptagningar 1 § Sådana ljudupptagningar som innehåller en för synskadade avsedd sammanställning av två eller flera periodiska skrifter som ges ut här i landet och vilkas ägare samverkar om ljudupptagningen (kassettidningar med samman- ställningar av material ur mer än en förlaga) skall ha en utgivare. Ut- givaren utses av de samverkande ägarna. I fråga om sådana tekniska upp- tagningar som innehåller en för synskadade avsedd sammanställning av två eller flera periodiska skrifter som ges ut här i landet och vilkas ägare samverkar om upptagningen (kassettidningar med sammanställningar av material ur mer än en förlaga) utses utgivaren av de samverkande ägarna. Ägaren till den periodiska skrift som utgör den huvudsakliga förlagan till kassettidningen skall till taltidningsnämnden anmäla vem som är utgivare. Om den som är utsedd till utgivare är behörig eller hans uppdrag upphör, skall en ny utgivare utses. Denne skall anmälas så som sägs i andra stycket. 2 § Den skyldighet att lämna upp- gifter om vem som har låtit framställa en film eller en ljudupptagning samt om när, var och av vem exemplaren har framställts som föreskrivs i 3 kap. 13 § yttrandefrihetsgrundlagen skall fullgöras genom att uppgifterna intas i själva filmen eller ljudupptagningen eller an- bringas på dennas kassett eller motsvarande hölje. Den skyldighet att lämna upp- gifter om vem som har låtit framställa en teknisk upptagning samt om när, var och av vem exemplaren har framställts som föreskrivs i 3 kap. 13 § yttrandefrihetsgrund- lagen skall fullgöras genom att uppgifterna intas i själva den tek- niska upptagningen eller anbringas på skivan, kassetten eller motsva- rande föremål. 3 § Utlänningar får på samma villkor som svenska medborgare vara utgivare av filmer och ljudupptag- ningar. Utlänningar får på samma villkor som svenska medborgare vara utgivare av tekniska upptagningar. 5 kap. 4 § Den som här i landet skall utse utgivare för en film eller en ljud- upptagning är skyldig att bevara ett exemplar från det att filmen eller upptagningen blev offentlig. Denna skyldighet gäller också sådana filmer och ljudupp- tagningar som avses i 1 kap. 7 § andra stycket tryckfrihetsförord- ningen. Skyldigheten gäller även för den som låter framställa en ljudupptagning som sprids till allmänheten utan att en utgivare behöver utses. Den som här i landet skall utse utgivare för en teknisk upptagning är skyldig att bevara ett exemplar från det att upptag- ningen blev offentlig. Denna skyl- dighet gäller också sådana tekniska upptagningar som avses i 1 kap. 7 § andra stycket tryckfrihetsförordningen. 5 § Justitiekanslern har rätt att utan kostnad få del av varje skrift, radioprogram, film eller ljudupp- tagning som har bevarats enligt 1-4 §§. Han har också rätt att kost- nadsfritt få en bestyrkt utskrift av vad som har yttrats i ett radiopro- gram. Det åligger polismyndigheten att på begäran biträda justi- tiekanslern vid anmodan enligt denna paragraf. Justitiekanslern har rätt att utan kostnad få del av varje skrift, radioprogram eller teknisk upp- tagning som har bevarats enligt 1-4 §§. Han har också rätt att kost- nadsfritt få en bestyrkt utskrift av vad som har yttrats i ett radiopro- gram. Det åligger polismyndigheten att på begäran biträda Justi- tiekanslern vid anmodan enligt denna paragraf. Vad som har sagts om Justitiekanslern gäller även allmän åklagare, om Justitie- kanslern enligt 7 kap. 1 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen har överlämnat åt allmän åklagare att vara åklagare i yttrandefrihetsmål. 6 § Varje enskild som anser att ett yttrandefrihetsbrott har begåtts mot honom i ett radioprogram eller att han har lidit skada på grund av ett sådant brott i programmet har rätt att hos den som driver sändnings- verksamheten kostnadsfritt ta del av en inspelning av programmet. Den enskilde har också rätt att utan kostnad få en kopia av inspelningen eller en bestyrkt utskrift av vad som har yttrats i programmet. Vad som sägs i detta stycke gäller dock inte, om det är uppenbart att han inte berörs av programmet på ett sådant sätt att han kan vara målsägande. Den skyldighet som avses i första stycket vilar i fråga om sådana ra- diotidningar som anges i 3 kap. 7 § på ägaren till den periodiska skrift som utgör den huvudsakliga förlagan. Första stycket skall tillämpas också på sådana ljudupptagningar som innehåller en för synskadade avsedd version av en periodisk skrift som ges ut här i landet (kas- settidningar). I fråga om sådana kassettidningar som avses i 4 kap. 1 § vilar skyldigheten att låta den enskilde ta del av en upptagning och få en utskrift på ägaren till den periodiska skrift som utgör den huvudsakliga förlagan. Första stycket skall tillämpas också på sådana tekniska upptag- ningar som innehåller en för syn- skadade avsedd version av en pe- riodisk skrift som ges ut här i landet (kassettidningar). I fråga om sådana kassettidningar som avses i 4 kap. 1 § vilar skyldigheten att låta den enskilde ta del av en upptagning och få en utskrift på ägaren till den periodiska skrift som utgör den huvudsakliga förlagan. 6 kap. 2 § I de fall som anges i 10 kap. 11 § andra stycket tryckfrihetsförord- ningen och i motsvarande fall enligt 7 kap. 3 § yttrandefrihetsgrund- lagen får en befattningshavare av lägst fänriks grad ta en tryckt skrift, film eller ljudupptagning i förvar. I de fall som anges i 10 kap. 11 § andra stycket tryckfrihetsförord- ningen och i motsvarande fall enligt 7 kap. 3 § yttrandefrihetsgrund- lagen får en befattningshavare av lägst fänriks grad ta en tryckt skrift eller en teknisk upptagning i förvar. 7 kap. 1 § De tingsrätter som med stöd av 12 kap. 1 § tryckfrihetsförord- ningen är behöriga att ta upp tryck- frihetsmål skall pröva tryckfrihets- mål och yttrandefrihetsmål i de fall där den ort som avses i 2, 3 eller 3 a § ligger inom tingsrättens domkrets. Om den orten inte ligger inom domkretsen för en tingsrätt som är behörig att ta upp tryckfrihetsmål, skall målet prövas av den tingsrätt inom vars domkrets i det län där orten ligger har sitt säte. De tingsrätter som med stöd av 12 kap. 1 § tryckfrihetsförord- ningen är behöriga att ta upp tryck- frihetsmål skall pröva tryckfrihets- mål och yttrandefrihetsmål i de fall där den ort som avses i 2 eller 3 § ligger inom tingsrättens domkrets. Om den orten inte ligger inom domkretsen för en tingsrätt som är behörig att ta upp tryckfrihetsmål, skall målet prövas av den tingsrätt inom vars domkrets i det län där orten ligger har sitt säte. 3 § Avgörande för var ett yttrande- frihetsmål skall tas upp är den ort varifrån ett radioprogram har utgått för sändning eller där en film eller en ljudupptagning har lämnats ut för spridning eller där brottet på annat sätt har förövats. Avgörande för var ett yttrande- frihetsmål skall tas upp är den ort varifrån ett radioprogram har utgått för sändning eller där en teknisk upptagning har lämnats ut för spridning eller där brottet på annat sätt har förövats. 8 § Justitiekanslern får hos rätten begära att flera mål skall handläggas i samma rättegång enligt 7 § andra stycket. Den tilltalade i det av målen som inte är tryckfrihetsemål eller yttrandefrihetsmål skall få tillfälle att yttra sig i frågan. Framställningen prövas därefter av rätten. Rättens beslut får överklagas särskilt. Har rätten avslagit framställningen, får dock endast Justitiekanslern föra talan mot beslutet. En sådan begäran som avses i första stycket får göras av allmän åklagare, om Justitiekanslern med stöd av 7 kap. 1 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen har överlämnat sina åklagaruppgifter i yttrandefrihetsmålet. Har rätten av- slagit framställningen, får den allmänna åklagaren föra talan mot beslutet. 9 § Justitiekanslern är åklagare i mål som enligt 7 § andra stycket får handläggas i samma rättegång som ett tryckfrihetsmål eller ett yttrandefrihetsmål. Justitiekanslern är åklagare i mål som enligt 7 § andra stycket får handläggas i samma rättegång som ett tryckfrihetsmål eller ett yttrandefrihetsmål. Justitiekanslern får dock i fall som avses i första stycket överläm- na sina åklagaruppgifter åt allmän åklagare, om Justitiekanslern med stöd av 7 kap. 1 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen har överlämnat åklagaruppgifterna i yttrandefrihetsmålet. Denna lag träder i kraft . Också i fråga om tekniska upptagningar som inte omfattas av tidigare lydelse och som har lämnats ut för spridning före ikraftträdandet skall de nya föreskrifterna tillämpas. De nya föreskrifterna tillämpas dock inte vid prövning av talan som har väckts före ikraftträdandet. De äldre föreskrifterna skall tillämpas på ljudupptagningar som har lämnats ut för spridning före ikraftträdandet. 7 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 § Om en skrift som avses i 5 eller 6 § har samma innehåll och utförande som en tidigare framställd skrift, skall endast två pliktexemplar lämnas, under förutsättning att pliktexemplar av den tidigare framställda skriften har lämnats eller lämnas . Föreskrifterna i första stycket gäller inte om annat följer av föreskrifterna om kombinerat material i 16 och 17 §§. Av skrift som har framställts i punktskrift skall två pliktexemplar lämnas, om annat inte följer av vad som föreskrivs i 9 §. Skyldigheten att lämna plikt- exemplar enligt 5 och 6 §§ omfattar inte ett radioprogram, en film eller en ljudupptagning som enligt 1 kap. 7 § andra stycket tryck- frihetsförordningen skall jämställas med en bilaga till en periodisk skrift. Skyldigheten att lämna plikt- exemplar enligt 5 och 6 §§ omfattar inte ett radioprogram eller en teknisk upptagning som enligt 1 kap. 7 § andra stycket tryckfrihetsförordningen skall jämställas med en bilaga till en periodisk skrift. Denna lag träder i kraft . 8 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1478) om för- verkande av barnpornografi Härigenom föreskrivs att lagen (1994:1478) om förverkande av barnpornografi skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En skildring av barn i pornografisk bild som påträffas i samband med en förundersökning skall förklaras förverkad, om skildringen är av verklighetstrogen karaktär och det inte finns särskilda skäl mot att den förverkas. Utöver bestämmelserna i denna lag gäller vad som i allmänhet är föreskrivet om beslag och om förverkande. En skildring av barn i pornografisk bild skall förklaras förverkad. Förverkande får underlåtas om förverkandet är oskäligt. Första stycket tillämpas inte, om en skildring kan förverkas enligt bestämmelser i eller i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling. Denna lag träder i kraft . 9 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 3, 4 och 7 §§ lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Lagen är tillämplig endast beträffande följande varor: 1. krigsmateriel som avses i lagen (1992:1300) om krigsmateriel, och produkter som avses i lagen (1991:341) om strategiska produkter, 2. varor som skall beskattas enligt lagen (1994:1565) om beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska unionen, 3. narkotika som avses i narkotikastrafflagen (1968:64), 4. vapen och ammunition som avses i vapenlagen (1996:67), 5. injektionssprutor och kanyler, 6. dopningsmedel som avses i lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel, 7. springstiletter, springknivar, knogjärn, kaststjärnor, riv- eller nithandskar, batonger, karatepinnar, blydaggar, spikklubbor och liknande, 8. kulturföremål som avses i 5 kap. 4-6 §§ lagen (1988:950) om kulturminnen m.m., 9. hundar och katter för annat ändamål än handel, 10. spritdrycker, vin och starköl enligt alkohollagen (1994:1738) och tobaksvaror vid kontroll av åldersgränsen i 13 § tobakslagen (1993:581), 11. nötkreatur, svin, får, getter, fjäderfän, fisk och reptiler, 12. andra djur än sådana som anges ovan och produkter av djur, om det finns särskild anledning att misstänka att smittsam sjukdom förekommer, att djuret eller djurprodukten på annat sätt utgör en allvarlig hälsorisk för människor eller djur, att medföljande dokument är ofullständiga eller felaktiga, att erforderliga dokument saknas eller att de villkor som i övrigt gäller för införseln inte är uppfyllda. 12. andra djur än sådana som anges ovan och produkter av djur, om det finns särskild anledning att misstänka att smittsam sjukdom förekommer, att djuret eller djurprodukten på annat sätt utgör en allvarlig hälsorisk för människor eller djur, att medföljande dokument är ofullständiga eller felaktiga, att erforderliga dokument saknas eller att de villkor som i övrigt gäller för införseln inte är uppfyllda, 13. barnpornografi enligt lagen (1998:000) om förbud mot införsel och utförsel av barnpornografi. 4 § Anmälningsskyldighet föreligger 1. för den som utan erforderligt tillstånd, eller med stöd av tillstånd som föranletts av vilseledande uppgift, från ett annat EU-land till inför eller från till ett sådant land utför en vara som avses i 3 § 3, 5-8 och 10, 2. för den som från ett annat EU- land till inför eller från till ett sådant land utför en vara som avses i 3 § 1, 4, 9, 11 och 12. 2. för den som från ett annat EU- land till inför eller från till ett sådant land utför en vara som avses i 3 § 1, 4, 9 och 11- 13. Regeringen eller efter regeringens bemyndigande får meddela närmare föreskrifter om anmälningsskyldigheten. 7 § För kontroll av att anmälnings- skyldigheten enligt denna lag, eller enligt lagen (1994:1565) om be- skattning av privatinförsel av alko- holdrycker och tobaksvaror från ett land som är medlem i Europeiska unionen, fullgjorts riktigt och full- ständigt, samt för kontroll av att gällande villkor för in- eller utförsel av sådana varor som anges i 3 § 1 och 3-12 uppfyllts, får en tull- tjänsteman undersöka För kontroll av att anmälnings- skyldigheten enligt denna lag, eller enligt lagen (1994:1565) om be- skattning av privatinförsel av alko- holdrycker och tobaksvaror från ett land som är medlem i Europeiska unionen, fullgjorts riktigt och full- ständigt, samt för kontroll av att gällande villkor för in- eller utförsel av sådana varor som anges i 3 § 1 och 3-13 uppfyllts, får en tulltjäns- teman undersöka 1. transportmedel, containrar, lådor och andra utrymmen där varor kan förvaras vid införsel från eller utförsel till ett annat EU-land, 2. handresgods, såsom resväskor och portföljer, samt handväskor och liknande som medförs av en resande vid inresa från eller utresa till ett annat EU-land, eller av den som kan anmanas att stanna enligt 5 § första stycket 2. Ytterligare bestämmelser om befogenheter bl.a. avseende kropps- visitation och kroppsbesiktning finns i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling. Denna lag träder i kraft . 10 Förslag till lag om förbud mot införsel och utförsel av barnpornografi Härigenom föreskrivs följande. En skildring av barn i pornografisk bild får inte föras in i eller ut ur . Bestämmelser om straff för olovlig införsel m.m. finns i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling. Denna lag träder i kraft . Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i regeringsformen, 2. lag om ändring i tryckfrihetsförordningen, 3. lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen, 4. lag om ändring i , 5. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 6. lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden, 7. lag om ändring i lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument, 8. lag om ändring i lagen (1994:1478) om förverkande av barnpornografi, 9. lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen samt 10. lag om förbud mot införsel och utförsel av barnpornografi. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorerna och . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: En viktig nyhet i det remitterade förslaget är att barnpornografiska bilder undantas från grundlagsskyddet i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Mot ett sådant förslag, sett isolerat, finns det inte något att anmärka. Förslaget innebär emellertid ett första fullständigt genombrott av grundläggande principer som kännetecknar den svenska tryckfrihetslagstiftningen, nämligen förbuden mot censur och hindrande åtgärder, meddelarskyddet och anonymitetsskyddet. Risken för spridningseffekter till andra områden bör inte underskattas. Den argumentering som i lagrådsremissen förs för en begränsning av grundlagsskyddet för yttrandefriheten är med avseende på spridningsrisken inte helt fri från invändningar. Den går i stort sett ut på att hänsynen till yttrandefriheten får vika för en i sig berättigad avsky för barnpornografiska bilder. I samband därmed hävdas att barnpornografi är på ett eller annat sätt unik som företeelse. Samma argumentation skulle emellertid kunna föras i fråga om snart sagt varje företeelse som en allmän opinion eller den rådande politiska majoriteten ogillar tillräckligt starkt. När det gäller barnpornografiska bilder förhåller det sig emellertid så, som framgår av lagådsremissen, att i olika internationella sammanhang har åtagit sig att förhindra att barn utnyttjas i pornografiska framställningar. Främst bör härvid nämnas anslutning till och Europeiska unionens beslut om gemensam åtgärd mot bl.a. sexuellt utnyttjande av barn. Det skulle närmast vara ägnat att bringa den svenska yttrandefriheten i vanrykte om under hänvisning till grundlagsskyddet skulle anse sig förhindrat att löpa linan fullt ut när det gäller att skydda barn mot att utnyttjas i barnpornografiska bilder. kan förutses att en sådan internationell konsensus som det här är fråga om inte kan antas komma att omfatta andra företeelser än sådana som verkligen är förtjänta av att förbjudas och där det alltså kan framstå som välmotiverat att det svenska grundlagsskyddet får vika. Om även iakttas att inskränkningar i yttrandefriheten inte görs annat än i samklang med ett utbrett internationellt samförstånd minskas riskerna för en spridningseffekt. Av särskild vikt är att en seriös nyhetsförmedling, forskning och opinionsbildning rörande barnpornografibrott inte omöjliggörs eller allvarligt försvåras. Lagrådsremissens förslag synes i detta avseende innebära bl.a. följande. Full frihet föreligger, såsom tidigare, att i text skildra ett barnpornografibrott. Det är också tillåtet att publicera en barnpornografisk bild i beskuret skick. Från det i 16 kap. 10 a § stadgade förbudet att inneha och sprida barnpornografiska bilder uppställs ett undantag för sådana fall där "särskilda omständigheter gör att gärningen måste anses uppenbart befogad". Undantaget, som främst syftar på massmediernas och frivilligorganisationernas arbete, innebär t.ex. att ett innehav inom ramen för ett pågående projekt kan vara tillåtet. En journalist som kommit en barnpornografisk skandal på spåren kan således ha rätt att anskaffa och inneha sådant material han behöver för att utföra erforderliga undersökningar inför en publicering. Däremot godtas inte ett systematiskt insamlande för eventuella framtida behov. En förändring i för massmedierna, forskare och opinionsbildare försämrande riktning är, att gärningen måste befinnas uppenbart befogad i varje enskilt fall. Detta kan dock inte sägas utgöra något hinder i egentlig mening för en seriöst bedriven verksamhet. Slutligen kan i detta sammanhang tilläggas, att sekretessen enligt 5 kap. 6 § sekretesslagen endast gäller rätten att få ut kopior av barnpornografiskt material, inte rätten att hos domstol eller annan myndighet få ta del av framställningarna. En granskning från massmediernas sida är således fullt möjlig.