prop · GL031D4 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen har under utgiftsområde 3, och uppbörd föreslagit att även skatteförvaltningen på regional nivå skall bestå av tio myndigheter, med samma geografiska verksamhets- områden som kronofogdemyndigheterna, fr.o.m. . Förhållandena i är emellertid särpräglade och regeringen har i fråga om skatteförvaltningen föreslagit att regionerna utformas på det sättet att , och kommuner förs samman med och övriga kommuner i länet med . Motsvarande justering bör göras i fråga om kronofogdemyndigheterna. Det innebär att , och kommuner fr.o.m. förs över från i till i . Regeringens bedömningar med anledning av revisionens iakttagelser RRV:s revisionsberättelse avseende skatteförvaltningen och exekutionsväsendet innehåller inte någon invändning. I övrigt gäller att RRV i sin årliga rapport föreslår att systemet för konkurstillsyn ses över med utgångspunkt i konkurshanteringen som helhet. Översynen bör enligt RRV bl.a. fokusera inriktningen av och ansvaret för tillsynen. Vidare vill RRV uppmärksamma regeringen på möjligheterna att effektivisera nuvarande tillsyn genom förändringar i förvaltar- och arvodessystemen. Regeringen beslutade direktiv för en utredning om konkurstillsynen m.m. (dir. 1997:74). I utredarens uppdrag ingår att utreda bl.a. vilken inriktning och vilket närmare innehåll tillsynen skall ha, vad som bör gälla för utseende och arvodering av konkursförvaltare och om konkurskostnaderna totalt sett kan minskas och i så fall hur det kan ske. Utgångspunkten skall enligt direktiven vara att tillsynsfunktionen även fortsättningsvis skall vara offentlig och knuten till kronofogdemyndigheterna, att RSV:s centrala funktion skall behållas och att konkursförvaltningen skall vara privat. Uppdraget skall redovisas . 7.4 Anslag E 1. 1 Anslags - sparand e 214 717 Därav 1996 Utgift 1 289 137 1 318 000 1998 Förslag 1 283 651 1999 Beräkna t 1 320 147 2000 Beräkna t 1 356 899 Beloppen anges i tusental kronor Medel för RSV:s arbetsuppgifter som central myndighet inom exekutionsväsendet anvisas under utgiftsområde 3 och uppbörd, ram- anslaget A 1. Hos kronofogdemyndigheterna har det under budgetåren 1993/94, 1994/95 och 1995/96 byggts upp ett avsevärt anslagssparande. Regeringen har , nu , beslutat om bortföring av vissa medel från anslaget som en besparing. Sammanlagt har i enlighet med regeringens beslut förts bort från anslaget. Regeringens överväganden Resultatinformation För kronofogdemyndigheterna gäller för perioden /96 - 1998 ett besparingskrav på . Därutöver har ett tillfälligt resurstillskott på som gavs /95 därefter dragits bort i två omgångar. Det både i absoluta tal och i förhållande till anslagsbeloppet avsevärda överskottet har flera förklaringar. En viktig del av förklaringen är att det allmänt sett är svårt att på förhand med någon större precision ange i vilken takt medel som har avsatts för investeringar i utrustning och systemutveckling m.m. på IT-området kommer att förbrukas. För kronofogdemyndigheterna tillkommer den omständigheten att arbetet i ett omfattande projekt som avser nytt teknikstöd för indrivningsverksamheten har varit avbrutet under en stor del av 1996 och 1997 men numera har återupptagits. En annan del av förklaringen är minskat antal mål av vissa slag, vilket har lett till lägre kostnader än beräknat för exekutiva förrättningar m.m., och återhållsamhet hos myndigheterna med att rekrytera nya medarbetare. Ett inte obetydligt belopp är också avsatt för pensionsersättningar i samband med avveckling av personal. Den av RSV senast redovisade prognosen över medelsförbrukningen tyder på att anslagssparandet hos kronofogdemyndigheterna kommer att avvecklas helt och ha vänts till ett mindre underskott vid utgången av . Det bör understrykas att medelsförbrukningens utveckling är starkt beroende av hur mängden inkommande mål och ärenden utvecklas. De senaste årens kraftiga minskning inom vissa verksamhetsgrenar visar vissa tecken på att nu ha brutits. Det är dock alltför tidigt att dra några säkra slutsatser om den saken. Slutsatser Regeringen finner mot bakgrund av det som sagts inte anledning att nu göra någon ändrad bedömning vad gäller resursbehovet t.o.m. . 8 Övrig verksamhet inom rättsväsendet 1 Anslags - sparand e 3 354 Därav 1996 Utgift 33 385 37 886 1998 Förslag 46 864 1999 Beräkna t 43 826 2000 Beräkna t 46 757 Beloppen anges i tusental kronor 2. Regeringen föreslår i tilläggsbudgeten att BRÅ skall tillföras . () är ett kvalificerat expertorgan under regeringen. Rådets övergripande mål är att främja brottsförebyggande insatser genom utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inom det kriminalpolitiska området och därigenom bidra till att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Viktiga inslag i verksamheten är att ta fram underlag till regeringen och rättsväsendets myndigheter för åtgärder och prioriteringar i det kriminalpolitiska arbetet, utvärdering av vidtagna åtgärder samt stöd till lokalt brottsförebyggande arbete. Antalet anställda vid räknat i årsarbetskrafter var under /96 32, varav 25 var tillsvidareanställda och 7 tillfälligt anställda. Dessutom har BRÅ använt sig av konsulter och arvodesanställda motsvarande tio årsarbetskrafter. Regeringens överväganden Resultatinformation BRÅ:s verksamhet kan delas upp på verksamhetsområdena forsknings- och utvecklingsverksamhet, stöd till lokalt brottsförebyggande arbete, officiell statistik för rättsväsendet samt informations- och förlagsverksamhet. Inom forsknings- och utvecklingsverksamheten har BRÅ haft 48 pågående projekt och bedrivit extern verksamhet i form av bl.a. föreläsningar, undervisning och expertmedverkan i utredningar. Ett flertal nystartade projekt avser brottsförebyggande arbete på lokal nivå. BRÅ har medverkat i det arbete som bedrivits av arbete och har bl.a. genomfört en opinionsundersökning bland allmänheten om brott och brottsförebyggande arbete. Under budgetåret har BRÅ vidare inlett ett omfattande projekt för att belysa effekter av tidiga åtgärder, bl.a. sådana som syftar till att förhindra eller motverka att barn och ungdomar dras in i en kriminell livsstil. BRÅ har också deltagit i arbetet i arbetsgrupp med uppgift att motverka och förebygga rasistiskt våld. På uppdrag av regeringens barn- och ungdomsdelegation och i samarbete med en enkätstudie genomförts bland ungdomar om deras utsatthet för etniskt och politiskt relaterat hot, spridning av rasistisk och antirasistisk propaganda samt ungdomarnas attityder till demokrati m.m. övertog BRÅ hela produktionen av den officiella rättsstatistiken från . Övertagandet har lett till att rådet har utvecklat ett nytt system för statistikproduktionen. Arbetet med att bygga upp en ny databas och att revidera befintlig statistik har inneburit att utgivningen av statistiken har försenats. /98 räknar BRÅ med att ha kommit i kapp med utgivningen av statistiken. Parallellt med uppbyggnaden av databasen sker ett mer långsiktigt arbete för att utveckla rättsstatistiken. Kostnaderna för att ta över och utveckla rättsstatistiken har blivit betydligt högre än beräknat och rådet behöver därför ett tillskott på under innevarande budgetår. Huvudorsaken är att kostnaderna för uppbyggnaden av den nya databasen har blivit högre än vad som kunde förutses. BRÅ räknar också med att resursbehovet ökar med för vart och ett av budgetåren 1998- 2000. Det främsta skälet till detta är de strukturförändringar som pågår inom rättsväsendets informationsförsörjning. BRÅ bedriver en omfattande informationsverksamhet om brottsprevention och andra kriminalpolitiska frågor via bl.a. massmedier, konferenser, seminarier och kurser. Rådet har två egna tidskrifter, varav en engelskspråkig, som tillsammans har en upplaga på ca 17 000 exemplar. BRÅ har också ett brett internationellt kontaktnät för erfarenhets- och forskningsutbyte. I syfte att göra statistiken mer informativ och lättillgänglig har BRÅ utformat statistikpaket och gjort det möjligt att teckna abonnemang för dessa. Regeringens bedömning av BRÅ:s resultat BRÅ visar allmänt en hög ambitionsnivå med högt ställda krav på kvalitet. Rådet har lagt ner ett stort arbete på den officiella rättsstatistiken och har i princip kommit i kapp med utgivningen av statistiken. De områden som BRÅ har prioriterat överensstämmer med den förstärkning av rådets inriktning mot stöd till lokalt brottsförebyggande arbete som krävs för att ta hand om de uppgifter som följer av det nationella brottsförebyggande programmet (Ds 1996:59). BRÅ har i stor omfattning medverkat i det arbete som utförs av arbete. Utredningsförslag om förändringar av BRÅ:s verksamhet Regeringen uppdrog åt en särskild utredare att göra en översyn av forskningen inom rättsväsendet. Utredaren överlämnade betänkandet Forskning för rättsväsendet (Ds 1997:28) . Utredningsförslaget syftar till en effektivare användning av de samlade resurserna för forsknings- och utvecklingsverksamheten inom rättsväsendet och till att skapa förutsättningar för en bättre forskningsmiljö. Utredaren föreslår bl.a. att forsknings- och utvecklingsverksamheten vid BRÅ och forskningsenhet läggs samman till en enhet vid BRÅ och att denna lokaliseras till forskningsenhetens nuvarande lokaler vid i , . BRÅ skall enligt förslaget ha två huvuduppgifter, dels stöd till lokalt brottsförebyggande arbete, dels forsknings- och utvecklingsverksamhet för rätts- väsendet. Stödet till lokalt brottsförebyggande arbete är ett led i genomförandet av det nationella brottsförebyggande programmet, för vilket arbete har ansvaret t.o.m. utgången av 1998. Vidare skall BRÅ ges det huvudsakliga ansvaret för att det bedrivs forskning om ekonomisk brottslighet. Den forskning om ekobrott som finns vid olika institutioner över hela landet, bör enligt utredaren tas tillvara genom att BRÅ utlyser projektmedel för sådan forskning. Forskare från universitet och högskolor kan då ansöka om dessa medel. Rådets anställda bör enligt förslaget i ökad utsträckning kunna delta i kompetensutveckling för personal inom rättsväsendet. Liksom tidigare skall rådet, enligt utredningen, ansvara för den officiella rättsstatistiken, utföra analyser och prognoser av brottsutvecklingen samt lämna information om forsknings- och utvecklingsverksamhet liksom om brottsförebyggande verksamhet. metodutveckling skall enligt förslaget även främst vara en fråga för myndigheterna själva. BRÅ bör dock kunna lämna vetenskapligt stöd i arbetet och hjälpa till med att utveckla metoder som kan underlätta för myndigheterna att bättre följa upp sin verksamhet. Till det som BRÅ särskilt bör uppmärksamma hör frågor som har samband med rättsväsendets totala effektivitet. Verksamheten skall enligt förslaget bedrivas i nära samarbete med universitet och högskolor och med de andra myndigheterna inom rättsväsendet. Rörlighet mellan de olika miljöerna skall uppmuntras. Den professur i polisforskning som finns vid forskningsenhet skall enligt förslaget föras över till BRÅ och bör BRÅ kunna inrätta professurer med ett universitets eller en högskolas medverkan. Rådet bör enligt förslaget också utnyttja möjligheten med adjungerade professorer vid universitet och högskolor. Utredaren föreslår att det inrättas ett rådgivande organ i form av en referensgrupp med företrädare för och rättsväsendets myndigheter och med statssekreteraren i som ordförande. Referensgruppen skall främst lämna förslag till prioriteringar inom rådets forsknings- och utvecklingsverksamhet och verka för ökade kontakter mellan praktiskt och vetenskapligt verksamma inom rättsväsendet. Referensgruppen bör även kunna ta upp andra frågor som är av gemensamt intresse för rättsväsendets myndigheter, t.ex. utveckling av rättsstatistiken och informationsinsatser som kan beröra flera myndigheter. Referensgruppen övertar därmed också den nuvarande informationsdelegationens uppgifter. Den vetenskapliga nämnden skall enligt förslaget även fortsättningsvis bidra till hög vetenskaplig kvalitet i verksamheten. Förändringarna bör enligt utredaren kunna träda i kraft . Eftersom förslagen innebär nya och väsentligt utökade arbetsuppgifter för BRÅ, föreslår utredaren att rådet bör kunna disponera medel i storleksordningen . I beloppet ingår BRÅ:s nuvarande budget, budgeten för forskningsenhet på , ca för ekobrottsforskning och ca för att kunna ta över de uppgifter som arbete har. Enligt utredaren bör rättsväsendets myndigheter i viss utsträckning bidra med medel till uppbyggnaden av den utvidgade forsknings- och utvecklingsenheten vid BRÅ samt betala för uppdrag som rådet utför direkt för deras räkning. Remissinstansernas synpunkter Betänkandet har remissbehandlats. En övervägande majoritet av remissinstanserna är positiva till utredningens förslag om en sammanslagning. BRÅ och arbete anser att förslaget är av sådan principiell karaktär att det bör utredas ytterligare. BRÅ, vid m.fl. ifrågasätter om förslaget innebär en tillräcklig utökning av BRÅ:s resurser. En del remissinstanser påpekar att god forskning mer är ett resultat av bl.a. personliga kvaliteter hos personalen och en väl fungerande forskningsmiljö än av den yttre organisationen. Några, bl.a. BRÅ, betonar värdet av att det finns flera konkurrerande verksamheter. Många remissinstanser, däribland Riksåklagaren, och anser att det är väsentligt med en referensgrupp, för att regeringen och övriga myndigheter skall få inflytande över bl.a. vilka områden som skall prioriteras och för ökad samverkan inom rättsväsendet. Andra, bl.a. BRÅ, vid och , pekar på risken för en alltför stark styrning. BRÅ menar att förslaget medför risk för kompetenskonflikter mellan t.ex. referensgruppen, den vetenskapliga nämnden och ansvariga forskare och hävdar dessutom att forskningens självständighet och därmed trovärdighet skulle urholkas. BRÅ har även framfört stark kritik mot förslaget att statssekreteraren i skulle vara ordförande i referensgruppen. Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet pekar på risken för att det vetenskapliga inslaget i forskningen och vetenskapligt baserade initiativ till forskning får stå tillbaka till förmån för mer kortsiktiga intressen. vid menar att en rimligare styrning skulle kunna ske genom inrättandet av programstöd för olika områden, där t.ex. BRÅ:s vetenskapliga nämnd ges uppdraget att fördela medlen bland ansökningar från forskare inom och utom BRÅ. De flesta remissinstanser är ense om den allmänna inriktningen av myndighetens arbete men flera lämnar synpunkter på enskilda angelägna forskningsområden. Några anser att forskningen om ekonomisk brottslighet, bl.a. på grund av sin karaktär av grundforskning och tvärvetenskap, bör vara en uppgift för universitet och högskolor. Att rådet skulle ha ansvar för projektmedel till ekobrottsforskning välkomnas av några och ifrågasätts av andra. anser att sådan medelsfördelning bör skötas av ett från BRÅ fristående organ. BRÅ och menar att den föreslagna lokaliseringen skulle försvåra rådets täta kontakter med företrädare för myndigheter, organisationer och skolor samt med journalister och allmänhet. vid anser också att den föreslagna lokaliseringen kan bidra till en isolering. Rådet menar vidare att hyreskostnaderna i inte är väsentligt lägre än andra alternativ. BRÅ anför också bl.a. att det finns risk för att dess trovärdighet kan ifrågasättas om verksamheten sammankopplas med polisverksamhet. Regeringens bedömning av utrednings- förslaget Sammanslagning av forskningsenhet Kraven på kriminalpolitiken och myndigheterna inom rättsväsendet ökar. Rättsväsendet måste bli effektivare och insatserna på det kriminalpolitiska området måste, för att fungera väl, bygga på kunskap. Rättsväsendets nuvarande resurser är begränsade och det ekonomiska läget gör att de inte kan öka nämnvärt. Resurserna för tillämpad forskning och utvecklingsverksamhet inom rättsväsendet är i huvudsak delade mellan de två relativt små institutionerna BRÅ och forskningsenhet. För att få en effektivare användning av de samlade resurserna för forskning, utveckling och därmed sammanhängande verksamhet inom rättsväsendet anser regeringen därför att verksamheten vid BRÅ och forskningsenhet bör slås ihop. En sammanslagning skulle bl.a. ge en bredare verksamhet, större flexibilitet samt bättre förutsättningar för att göra helhetsbedömningar av utredningsbehovet och för större projekt. Regeringen anser inte att det finns behov av ytterligare utredning för att kunna ta ställning till förslaget om en sammanslagning. Sammanslagningen bör inledas . forskningsenhets nuvarande budget på bör därför överföras till BRÅ i enlighet med utredarens förslag. BRÅ:s arbetsuppgifter BRÅ är och skall fortsätta att fungera som expertorgan åt regeringen och rättsväsendets myndigheter, vilket gör att BRÅ:s verksamhet skiljer sig från den vid exempelvis universitet och högskolor. Rådets huvuduppgifter är att ta fram underlag till regeringen och rättsväsendets myndigheter för åtgärder och prioriteringar i det kriminalpolitiska arbetet, utvärdera vidtagna åtgärder och stödja lokalt brottsförebyggande arbete. Rådet skall också främja brottsförebyggande insatser genom utveckling, tillämpad forskning och information. BRÅ bör även fortsättningsvis ha ett nära samarbete med de universitet och högskolor som redan bedriver forskning inom området eller som planerar sådan forskningsverksamhet. BRÅ skall mer än tidigare fungera som ett centrum för forsknings- och utvecklingsverksamheten inom hela rättsväsendet. Rådet skall prioritera samma områden som prioriteras inom kriminalpolitiken i stort. BRÅ skall delta i undervisningen vid och i kompetensutveckling för anställda inom hela rättsväsendet. Det är viktigt att BRÅ med kort varsel kan ta hand om uppdrag som regeringen eller rättsväsendets myndigheter har behov av att få utförda. Stöd till lokalt brottsförebyggande arbete En av BRÅ:s viktigaste uppgifter är, som nämnts, att stödja lokalt brottsförebyggande arbete. BRÅ bör förbereda sig för att /1999 helt ta över de uppgifter arbete ansvarar för. Rådet bör för detta ändamål få . Utredningens förslag att tillföra kommer att vara utgångspunkt för regeringens fortsatta bedömning av hur mycket pengar BRÅ bör erhålla för det lokala brottsförebyggande arbetet. Många lokala organ som bedriver brottsförebyggande verksamhet kallar sig brottsförebyggande råd vilket innebär en risk för förväxling. Därför bör BRÅ, i samband med sammanslagningen, byta namn till Nationella brottsförebyggande rådet. BRÅ skall stimulera det lokala brottsförebyggande arbetet, genom att bl.a. aktivt verka för att lokalt brottsförebyggande arbete organiseras på ett lämpligt sätt, samla och sprida kunskap om framgångsrika projekt, hjälpa till med uppföljning och utveckling av projekt samt verka för att behovet av kvalificerad utbildning tillgodoses. Samverkan mellan BRÅ, övriga myndigheter, privata näringsidkare, organisationer, föreningar och enskilda medborgare är av avgörande betydelse för att det brottsförebyggande arbetet skall lyckas. BRÅ skall också, efter övertagandet av kommitténs uppgifter, fortsätta kommitténs arbete med att fördela medel till lokala brottsförebyggande projekt. Forskning om ekonomisk brottslighet Ansvaret för att det bedrivs ekobrottsforskning bör, som utredaren föreslår, i ett inledningsskede ligga hos BRÅ. Eftersom det rör sig om ett nytt forskningsområde anser regeringen att goda skäl talar för en stegvis resursökning och föreslår därför att BRÅ för forskning om den ekonomiska brottsligheten engångsvis tillförs 3, 6 respektive under budgetåren 1998- 2000. Genom att ansvaret läggs på BRÅ kan verksamheten i större utsträckning styras till särskilt angelägna frågor och resultaten kan lättare användas som underlag för åtgärder. Regeringen anser att det är viktigt i ett skede när omfattningen av forskningen är begränsad och behovet av att snabbt få fram forskning är mycket stort. Att en stor del av verksamheten kommer att bestå av utvecklingsarbete, utvärdering och kunskapsförmedling talar också för att lägga ansvaret på BRÅ. Den delen av verksamheten bör även ligga hos rådet. För att säkerställa att det bedrivs forskning på området, bör huvuddelen av de medel som BRÅ tilldelas för ekobrottsforskning utlysas som projektmedel för forskning om ekonomisk brottslighet, vilka forskare från universitet och högskolor kan ansöka om. Härigenom stimuleras forskning vid olika institutioner i landet. Detta bör säkerställa en långsiktig kunskapsutveckling på området. Styrningen av BRÅ För att regeringen och rättsväsendets myndigheter skall kunna påverka inriktningen av BRÅ:s verksamhet, så att de områden prioriteras där behovet av kunskap och beslutsunderlag är störst, bör en referensgrupp bildas. Ett syfte med ett sådant organ är också att stimulera kontakter mellan BRÅ och övriga myndigheter inom rättsväsendet. BRÅ:s chef bör vara ordförande i referensgruppen. Att avgöra vilka slutsatser som skall dras av forsknings- utvecklings- och utredningsverksamheten samt av rättsstatistiken ankommer naturligtvis inte på referensgruppen. Bildandet av en referensgrupp gör att det inte längre finns behov av en särskild informationsdelegation. Den vetenskapliga nämnden bör finnas kvar för att garantera en hög vetenskaplig kvalitet. Styrelsen, referensgruppen och den vetenskapliga nämnden skall ha i huvudsak olika uppgifter och någon risk för kompetenskonflikter bör därför inte föreligga. BRÅ:s lokalisering Faktorer som tillgänglighet och rekryteringsmöjligheter talar för att BRÅ även fortsättningsvis skall vara lokaliserat i . Det bör vara en fråga för myndigheten att med detta som utgångspunkt och med beaktande av kostnaderna för olika alternativ besluta i lokaliseringsfrågan. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende BRÅ. Slutsatser Regeringen föreslår att BRÅ tilldelas ett anslag på för . I detta belopp ingår bl.a. en överföring av forskningsenhets nuvarande budget på , för stöd till lokalt brottsförebyggande arbete samt engångsvis dels för forskning om ekonomisk brottslighet, dels för rättsstatistiken. Regeringen föreslår i tilläggsbudgeten att BRÅ engångsvis skall tillföras ytterligare under innevarande budgetår, för att täcka de ökade kostnaderna för rättsstatistiken. För att bl.a. kunna fortsätta utvecklingsarbetet med rättsstatistiken bör BRÅ också erhålla ett engångsvis tillskott på . BRÅ:s resursbehov för rättsstatistiken avser stora belopp i förhållande till den nuvarande budgeten. har gett Statskontoret i uppdrag att göra en översyn av BRÅ:s arbete med produktion och utveckling av rättsstatistiken och att lämna förslag på handlingsalternativ för det fortsatta arbetet med denna. Statskontoret skall redovisa resultatet av översynen . Kraven på rättsstatistiken på och den framtida organisationen av arbetet med rättsstatistiken faller utanför Statskontorets uppdrag. Regeringen överväger vilka åtgärder som behöver vidtas för att det långsiktiga behovet av utveckling på rättsstatistikens område skall kunna tillgodoses på bästa sätt. Utredarens förslag om att rättsväsendets myndigheter bör betala för olika uppdrag som BRÅ utför direkt för deras räkning och att myndigheterna i viss utsträckning bör bidra med medel till forsknings- och utvecklingsverksamheten vid BRÅ bereds vidare inom . Sammanslagningen förutsätter att BRÅ inledningsvis koncentrerar sina resurser på att snabbt få den nya organisationen att fungera på ett så effektivt sätt som möjligt. BRÅ:s expansion , de höga kostnaderna för rättsstatistiken och regeringens förslag om att verksamheten skall utökas ytterligare, gör sammantaget att det finns anledning för BRÅ att ytterligare utveckla metoder för styrning, uppföljning och analys av verksamheten. Generellt måste exempelvis en avvägning göras mellan kvaliteten i resultatet och gjorda resursinsatser. BRÅ bör vidare noga överväga vilka rationaliseringar som kan göras inom såväl rättsstatistiken som övriga verksamhetsområden för att minska kostnaderna.