prop · GL03151D2 · 1998-01-01 00:00:00 — 2 a § Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst skall ersättning från en arbetsgivare som är bosatt utomlands eller är en utländsk juridisk person anses som inkomst av annat förvärvsarbete, om ersättningen avser arbete som utförts inom riket samt arbetsgivaren och arbetstagaren träffat överenskommelse om att ersättningen skall hänföras till sådan inkomst. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst skall som inkomst av annat förvärvsarbete också anses ersättning som utgör skattepliktig in- komst av tjänst enligt kommunalskattelagen (1928:370) och som, utan att anställningsförhållande förelegat, betalas ut av en fysisk person som är bosatt utomlands eller av en utländsk juridisk person. Detta gäller dock inte i fråga om sådan skattepliktig intäkt som avses i 2 kap. 3 § första stycket tredje meningen lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension. Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas dessutom ersättning för arbete under förutsättning att ersättningen betalas ut 1. till mottagare som har en F-skattsedel antingen när ersättningen be- stäms eller när den betalas ut, 2. till mottagare som har en A-skattsedel eller en F-skattsedel med villkor enligt 4 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483) eller som saknar skattsedel på preliminär skatt, om ersättningen tillsammans med annan ersättning för arbete från samma utbetalare under inkomståret kan antas komma att understiga och utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo samt vad som utbetalts inte utgör utgift i en av utbetalaren bedriven näringsverksamhet, 3. till delägare i handelsbolag av bolaget, 4. till medlem i europeisk ekonomisk intressegruppering av gruppe- ringen. Om i fall som avses i tredje stycket 1 mottagaren har en F-skattsedel med villkor enligt 4 kap. 9 § skattebetalningslagen, räknas ersättningen som inkomst av annat förvärvsarbete bara om F-skattsedeln skriftligen åberopas. I andra stycket har en ändring gjorts på grund av att bestämmelserna i nuvarande 11 kap. 2 § har upphävts som motsvarande bestäm- melser förs in i LIP. Övriga ändringar är endast av redaktionell art. 5 kap. 6 § Som bosättningstid i tillgodoräknas a) tid under vilken en person varit folkbokförd i enligt folk- bokföringslagen (1991:481); vid flyttning till utlandet skall hänsyn dock inte tas till tid efter utresan om personen enligt nämnda lag skall avregistreras som utflyttad, b) tid under vilken en här folkbokförd person före tidpunkten för folk- bokföringen oavbrutet vistats i efter att ha ansökt om uppehålls- tillstånd enligt 1 kap. 4 § utlänningslagen (1989:529) eller motsvarande föreskrift enligt äldre lag, c) tid under vilken en svensk medborgare av , ett svenskt trossamfund, ett organ som är knutet till ett sådant samfund eller en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet varit sänd till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning; för tid skall vad som sägs gälla endast om utlandsvistelsen varat längst i följd, d) tid under vilken en försäkrad haft inkomst av anställning eller in- komst av annat förvärvsarbete som avses i 2 kap. lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension, e) tid under vilken en svensk medborgare haft anställning i ett annat land som grundat rätt till svensk statligt reglerad pension, dock inte tid för vilken rätt till pension grundad på bosättning i det andra landet föreligger om sådan pension kan utbetalas till den som är bosatt i , f) i den mån regeringen så förordnar tid under vilken en person som inte fyllt bedriver studier i annat land. Som bosättningstid i tillgodoräknas även tid som avses i 7 och 9 §§. Som bosättningstid i enligt första stycket a) tillgodoräknas inte tid då någon enligt förordnande av regeringen med stöd av 1 kap. 3 § fjärde stycket inte skall anses bosatt i . Vad som i första stycket sägs om folkbokföring enligt folkbokföringslagen skall gälla också i fråga om kyrkobokföring enligt lag som ersatts av folkbokföringslagen eller enligt motsvarande äldre författning. Bestämmelserna i första stycket c) gäller även medföljande make samt barn till person som där avses. Bestämmelserna i första stycket d), såvitt gäller tid för vilken den försäkrade tillgodoräknats pensionspoäng enligt 11 kap. i ka- pitlets lydelse före , och första stycket e) gäller även medföljande make samt barn till person som där avses. Som bosättningstid tillgodoräknas dock inte tid för vilken maken eller barnet har rätt till pension grundad på bosättningstid i det andra landet om sådan pension kan utbetalas till den som är bosatt i . Vid tillämpningen av bestämmelserna i femte och sjätte styckena skall med make likställas den som, utan att vara gift med den person som avses i första stycket c), d) eller e) levt tillsammans med denne, om de har varit gifta eller gemensamt har eller har haft barn. Ändringarna i första stycket punkt d och i sjätte stycket denna paragraf är en följd av att bestämmelserna i 11 kap. om pensionsgrundande inkomster och pensionspoäng har överförts till LIP. Ändringar har av samma anledning också gjorts i 4 § i detta kapitel. 1997/98:152 Garantipension m.m. 6 kap. 3 § Uttag av ålderspension får helt eller delvis återkallas med verkan från nästa månadsskifte. Har ålderspension återkallats tidigare får dock ny återkallelse inte avse tid före efter det att den tidigare återkallelsen började gälla. Sådan återkallelse gäller inte heller för försäkrad, som uppbär tilläggspension enligt 12 kap., om inte han eller hon gör motsvarande återkallelse enligt 12 kap. 3 §. Skall ålderspension efter återkallelse av pensionsuttag börja betalas ut på nytt, beräknas pensionens storlek med tillämpning av bestämmelserna i 2 § på grundval av den försäkrades ålder då pensionen på nytt börjar utges. För , varunder ålderspension har betalats ut, skall vid beräkningen göras avdrag för tid före den månad, varunder den försäkrade har fyllt , och för annan tid. I första stycket har införts en begränsning i möjligheterna att ändra ett pensionsuttag. Därvid föreskrivs att återkallelse helt eller delvis endast får göras för tid efter det att förflutit sedan en tidigare återkallelse. Däremot kvarstår möjligheterna för en pensionsberättigad att öka sitt uttag av pension efter en tidigare ändring av uttaget. Ändringen i första stycket överensstämmer med vad som föreslås gälla enligt LIP fr.o.m. . Övriga ändringar i första stycket och ändringarna i andra stycket är endast av redaktionell art. 11 kap. 1 § Rätt till tilläggspension grundas på inkomst av förvärvsarbete. Pensionsgrundande inkomst och pensionspoäng beräknas och fastställs enligt lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension. Bestämmelserna om vilka slags inkomster som är pensionsgrundande samt bestämmelser om beräkning och fastställande av sådan inkomst har flyttats från denna lag och från LBP till LIP. Övriga bestämmelser, 2 6 a § i detta kapitel, liksom LBP har upphävts. Den ändring som gjorts i denna paragraf avser andra stycket som tidi- gare innehållit bestämmelser om när pensionsgrundande inkomst skall fastställas för en försäkrad. Dessa bestämmelser har i huvudsak ersatts av bestämmelser i . I andra stycket anges nu att pensionsgrundande inkomst och pensionspoäng beräknas och fastställs enligt LIP. Enligt äldre bestämmelser skulle pensionsgrundande inkomst inte fastställas för år före det år då en försäkrad uppnår , år då en försäkrad avlidit eller år efter det då en försäkrad fyllt och inte heller då en försäkrad uppburit hel ålderspension . Detta innebar också att pensionspoäng för sådan inkomst inte tillgodoräknades . Inte heller enligt LIP skall pensionsgrundande inkomst fastställas för år före det år då en försäkrad uppnår . Pensionsgrundande in- komst skall inte heller fastställas för år då en försäkrad avlidit i annat fall än om överföring av pensionsrätt för premiepension till den avlidnes make skall göras för . Eftersom inte heller andra pensionsgrun- dande belopp skall fastställas kommer det inte att finnas något pensionsunderlag att beräkna pensionsrätt på. Däremot finns i LIP inget undantag för beräkning av pensionsgrundande inkomst, andra pen- sionsgrundande belopp (än pensionsgrundande belopp för barnår) och pensionsrätt för år då en person fyllt eller då han eller hon uppburit hel ålderspension. Även om pensionsgrundande inkomst m.m. tillgodoräknas efter skall pensionspoäng inte tillgodoräknas för sådan tid. Däremot till- godoräknas pensionsrätt för sådan tid. När det gäller tid då en försäkrad uppburit hel ålderspension kommer däremot pensionspoäng att beräknas för den för vilken pensionsgrundande inkomst fastställts. Till följd härav föreslås också att den avgiftsbefrielse som förelegat upphävs (se 3 kap. 3 § tredje stycket ). Vissa särskilda bestämmelser gäller för personer som är födda eller tidigare. Dessa finns dels i 6 kap. 12 16 §§ LIP, dels i 4, 11 och 15 §§ lagen om införande av LIP. 12 kap. 3 § Uttag av ålderspension får helt eller delvis återkallas med verkan från nästa månadsskifte. Har ålderspension återkallats tidigare får dock ny återkallelse inte avse tid före efter det att den tidigare återkallelsen började gälla. Sådan återkallelse gäller inte heller för försäkrad, som uppbär folkpension enligt 6 kap., om inte han eller hon gör motsvarande återkallelse enligt 6 kap. 3 §. Skall ålderspension efter återkallelse av pensionsuttag börja betalas ut på nytt, beräknas pensionens storlek med tillämpning av bestämmelserna i 2 § på grundval av den försäkrades ålder då pensionen på nytt börjar utges. För , varunder ålderspension har betalats ut, skall vid beräkningen göras avdrag för tid före den månad, varunder den försäkrade har fyllt , och för annan tid. Ändringarna i denna paragraf motsvarar de ändringar som gjorts i 6 kap. 3 § denna lag. 13 kap. 2 § Har pensionspoäng tillgodoräknats den försäkrade av de som närmast föregått det år då pensionsfallet inträffar, skall förtidspension utges med tillämpning av bestämmelserna i andra stycket. Härvid gäller inte bestämmelsen i 20 kap. 2 § första stycket. Bestämmelserna i andra stycket skall även tillämpas då för pensionsfallet den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst eller den inkomst som då skulle ha utgjort hans eller hennes sjukpenninggrundande inkomst om hade känt till samtliga förhållanden, uppgår till lägst ett belopp som motsvarar det vid årets ingång gällande prisbasbeloppet. Hel förtidspension motsvarar den tilläggspension i form av ålderspen- sion, som skulle tillkomma den försäkrade, om sådan pension skulle börja utgå från och med den månad varunder han eller hon fyller . Härvid skall ålderspensionen beräknas under antagande att den försäk- rade från och med det då förtidspensionen börjar utgå till och med det då han eller hon uppnår tillgodoräknats pensionspoäng motsvarande medeltalet av de pensionspoängtal, vilka tillgodoräknats honom eller henne som närmast föregått det år då pensionsfallet inträffade eller, om pensionen därigenom blir större, under samtliga år från och med det då han eller hon fyllt till och med det som närmast föregått pensionsfallet. Vid beräkningen av nämnda medeltal bortses från de år intill ett antal av hälften, för vilka pensionspoäng ej tillgodoräknats den försäkrade eller för vilka poängtalet är lägst. Pension enligt denna paragraf får ej utgå, om den försäkrade inte kan bli berättigad till ålderspension enligt 12 kap. Ändringen i första stycket föranleds av att bestämmelserna om vårdår har flyttats från 11 kap. 6 a § denna lag till 4 kap. 11 12 §§ LIP. I 11 kap. 6 a § tredje stycket föreskrevs tidigare att vårdår inte skall beaktas vid tillämpningen av 13 kap. 2 § första stycket. Detta undantag anges nu i stället i denna paragraf. Vidare har en namnändring av basbelopp till prisbasbelopp gjorts. Ändringarna i andra och tredje styckena är endast av redaktionell art. 4 § Om förtidspension utgår för tid efter det att ålderspension med stöd av 12 kap. 3 § upphört att utgå, skall förtidspensionen minskas med mot- svarande tillämpning av 12 kap. 3 och 4 §§. Vid beräkning av förtidspension skall hänsyn inte tas till pensions- poäng som enligt 11 kap. 6 § första och tredje styckena, i dessa lagrums lydelse före , eller 4 kap. 1 § lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension tillgodoräknats den försäkrade för tid då förtidspension enligt denna lag utgått med anledning av samma inkomstförlust. Vårdår som enligt 11 kap. 6 a §, i detta lagrums lydelse före , eller 4 kap. 1 § lagen om inkomstgrundad ålderspension tillgodoräknats en försäkrad som uppburit förtidspension enligt denna lag får inte åberopas för höjning av förtidspensionen. Ändringarna i andra stycket är en följd av att bestämmelserna om pen- sionspoäng och vårdår i 11 kap. 6 och 6 a §§ denna lag har flyttats till LIP. 15 kap. 2 § För en pensionsberättigad som är född under något av åren 1911 1927 skall tilläggspension beräknas som om pensionspoäng kunnat tillgodoräknas om han eller hon hade fått rätt till förtidspension enligt 13 kap. 1 § det år han eller hon uppnått . Detta gäller dock endast om pensionen därigenom blir större. Första och andra styckena i denna paragraf har upphävts då de numera saknar betydelse. De skall enligt övergångsbestämmelserna dock gälla såvitt avser tid före upphävandet. Ändringarna i tredje stycket är dels föranledda av att pensionspoäng fortsättningsvis skall fastställas genom överklagbara beslut, dels av redaktionell art. 16 kap. 5 § Ålderspension utges från och med den månad varunder den försäk- rade fyller eller, om han eller hon önskar att pensionen skall börja utges tidigare eller senare, från och med den månad som anges i pen- sionsansökningen. Förtidspension, handikappersättning och vårdbidrag utgår från och med den månad då rätt till förmånen inträtt. I fall som avses i 1 § andra stycket utgår dock förtidspension från och med månaden näst efter den då beslutet om pension meddelats. Efterlevandepension utges från och med den månad då den försäkrade avlidit eller, om han eller hon vid sin död uppbar ålderspension eller förtidspension, från och med månaden näst efter den då dödsfallet inträffat. Inträder rätt till ålderspension eller efterlevandepension vid annan tid- punkt än som åsyftas i första och tredje styckena, skall pensionen betalas ut för tid från och med den månad då rätten inträtt. Annan pension än ålderspension får inte betalas ut tillbaka än eller, i fråga om barnpension eller handikappersättning, före ansökningsmånaden. Ålderspension får betalas ut tidigast för månaden närmast efter ansökningsmånaden. Har den försäkrade uppburit förtidspension eller särskild efterlevandepension får dock ålderspension betalas ut före ansökningsmånaden. Det belopp som först förfaller till betalning efter beslut om barnpension enligt 14 kap. 2 § skall minskas med vad som utbetalats i omställningspension enligt 14 kap. 4 § eller särskild efterlevandepension enligt 14 kap. 5 § för den tid som barnpensionsbeloppet avser utöver vad som skulle ha utgetts om beslutet om barnpension förelegat vid utbetalningen av omställningspensionen eller den särskilda efterlevandepensionen. Bestämmelserna i denna paragraf behandlar i huvudsak frågan om från vilken tidpunkt en pension skall börja utges. De ändringar som gjorts i första, tredje och fjärde styckena är endast av redaktionell art. I femte stycket föreskrivs nu att ålderspension inte får utges retroaktivt utan skall börja utges tidigast för tid från och med månaden närmast efter ansökningsmånaden. Undantag görs emellertid för det fall att den försäkrade före den månad han eller hon fyller har haft förtidspension eller särskild efterlevandepension. I sådant fall får ålderspension betalas ut före ansökningsmånaden. Anledningen härtill är att förhindra att en försäkrad blir utan försörjning när rätten till förtidspension eller särskild efterlevandepension upphör . 19 kap. 1 § Om avgifter för finansiering av sjukförsäkringen m.m, föräldraför- säkringen och efterlevandepensioner föreskrivs i lagen (1981:691) om socialavgifter. I paragrafen har ändringar gjorts på så sätt att det nu anges att det i lagen (1981:691) om socialavgifter föreskrivs om avgifter för finansiering av sjukförsäkringen m.m., föräldraförsäkringen och efterlevandepensioner. Hänvisningen till lagen om socialavgifter vad gäller föräldraförsäkringen och efterlevandepensioner görs eftersom direkta avgifter för finansie- ringen härför har införts. När det gäller sjukförsäkringen har ett m.m. lagts till då vissa kostnader för förtidspensionen införlivats i denna avgift. Vidare har hänvisningen till lagen om allmän pensionsavgift tagits bort då denna avgift endast skall finansiera försäkringen för tilläggspension i form av ålderspension och täcks av hänvisningen i 4 § i detta kapitel. 4 § För finansieringen av tilläggspension i form av ålderspension enligt denna lag skall bestämmelserna i 1 kap. 2 § lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension gälla. Finansieringen av tilläggspension i form av ålderspension kommer framöver att regleras LIP. På grund härav hänvisas därför nu endast till LIP. 20 kap. 2 § Vid tillämpningen av denna lag skall, om inte annat sägs i lagen, vårdår som tillgodoräknats enligt 11 kap. 6 a §, i detta lagrums lydelse före , eller 4 kap. 12 § lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension likställas med år för vilka pensionspoäng tillgodoräknats. Med förälder skall vid tillämpningen av bestämmelserna i 9 kap. 4 § likställas den, med vilken förälder är eller varit gift eller har eller har haft barn, om de stadigvarande sammanbor. Med förälder skall vid tillämpningen av bestämmelserna i 9 kap. 4 § också likställas den som med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det. Har någon med socialnämndens medgivande tagit emot ett utländskt barn i sitt hem här i landet för vård och fostran i adoptionssyfte, skall vid tillämpning av bestämmelserna i 8 och 14 kap. om rätt till barnpension barnet anses som barn till denne. I sådana fall anses barnet bosatt i , om den blivande adoptivföräldern var bosatt här i landet då han eller hon avled. Vid tillämpning av bestämmelserna i 3 kap. 2 a § tredje stycket skall den som lämnat uppgift om innehav av en F-skattsedel i en anbudshand- ling, en faktura eller någon därmed jämförlig handling, som även inne- håller uppgifter om utbetalarens och betalningsmottagarens namn och adress eller andra för identifiering godtagbara uppgifter samt uppgift om betalningsmottagarens personnummer eller organisationsnummer anses ha en sådan skattsedel. Uppgiften om innehav av en F-skattsedel gäller även som sådant skriftligt åberopande av F-skattsedeln som avses i 3 kap. 2 a § fjärde stycket. Det som sagts gäller dock inte om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften om innehav av en F- skattsedel är oriktig. Bestämmelser om påföljd för den som lämnar oriktig uppgift finns i skattebrottslagen (1971:69). Bestämmelserna i 11 kap. 6 a § om tillgodoräknande av vårdår har flyttats till 4 kap. 1, 11 och 12 §§ LIP. I första stycket i denna paragraf föreskrivs nu att vid tillämpningen av denna lag skall vårdår likställas med år för vilka pensionspoäng tillgodoräknats. Ändringen i andra stycket är också en följd av att bestämmelserna i 11 kap. 6 a § har flyttats till LIP. Ändringarna i tredje och fjärde styckena är endast av redaktionell art. 15 § Regeringen får träffa överenskommelse med främmande makt om utsträckt tillämpning av denna lag eller om undantag i vissa fall från vad i lagen är stadgat. Ändringen i första stycket är endast av redaktionell art. Andra stycket i denna paragraf har upphävts. Motsvarande bestämmel- ser har i stället förts in i 15 kap. 18 § andra stycket LIP. De förbindelser som tecknats och godkänts enligt bestämmelserna i det upphävda stycket före skall enligt 12 § lagen om införande av LIP gälla även vid tillgodoräknande av pensionsrätt på grund av bestämmelserna i 15 kap. 18 § andra stycket LIP. Om en kvinna, som avses i punkt 5 och är född under något av åren 1930 1944 samt har rätt till tilläggspension i form av änkepension enligt äldre bestämmelser, för samma månad får tilläggspension i form av ålderspension, utges änkepensionen endast i den mån den överstiger ålderspensionen. Kvinnan har dock alltid rätt till änkepension med sådant belopp att denna, tillsammans med tilläggspensionen i form av ålderspension, motsvarar viss andel av summan av kvinnans tilläggspension i form av ålderspension och den tilläggspension för mannen som avses i 14 kap. 3 § i dess äldre lydelse. Denna andel utgör om kvinnan är född , om kvinnan är född , om kvinnan är född , om kvinnan är född , om kvinnan är född år om kvinnan är född under något av åren 1935 1944. Med stöd av denna regel får emellertid inte utbetalas tilläggspension i form av änkepension med högre belopp än vad som följer av 14 kap. 3 § i dess äldre lydelse. Vid tillämpning av bestämmelserna i första stycket skall, om kvinnan uppskjuter uttaget av ålderspension till en senare tidpunkt än från och med den månad då hon fyller , hänsyn tas till den tilläggspension i form av ålderspension som skulle ha utgetts om rätt därtill hade inträtt från och med nämnda månad. Vidare skall, då kvinnan gjort undantagande från försäkringen för tilläggspension, hänsyn tas till den tilläggspension i form av ålderspension som skulle ha utgetts om undantagande inte skett. Motsvarande skall gälla om bestämmelserna om tillgodoräknande av pensionspoäng vid underlåten eller bristande avgiftsbetalning i 11 kap. 6 § första stycket, i detta lagrums lydelse före , eller 4 kap. 8 § andra stycket lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension har tillämpats. Ändringen i andra stycket är en följd av att bestämmelserna i 11 kap. 6 § föreslagits upphöra att gälla som motsvarande bestämmelse förs in i LIP. 37.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring 4 kap. 4 § Livränta utges längst till den månad under vilken den försäkrade fyller . Den nu gällande paragrafen innehåller bestämmelser om att livränta en- ligt 4 kap. denna lag, s.k. egenlivränta, som huvudregel skall upphöra att utges . Därutöver finns en särskild garantiregel som innebär att egenlivränta i vissa fall kan fortsätta att utges efter denna ålder. Som närmare angetts i avsnitt 25.3 föreslås nu att denna särskilda garanti skall slopas. I första stycket anges därför att livränta utges längst till den månad under vilken den försäkrade fyller . Som en konsekvens av slopandet av garantiregeln föreslås att andra fjärde styckena upphävs. Motsvarande garanti för livränta efter enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd föreslås upphöra. Någon särskild lagändring krävs inte i den lagen då den hänvisar till bl.a. här aktuell bestämmelse i lagen om arbetsskadeförsäkring. 5 § För den som är sjukpenningförsäkrad enligt 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring utgörs livränteunderlaget av hans eller hennes sjukpenninggrundande inkomst enligt 3 kap. 2 § nämnda lag vid den tid- punkt från vilken livräntan skall utges eller den inkomst som då skulle ha utgjort hans eller hennes sjukpenninggrundande inkomst, om försäk- ringskassan hade känt till samtliga förhållanden. Vid tillämpningen av första stycket gäller följande avvikelser från be- stämmelserna i 3 kap. 2 § lagen om allmän försäkring. Vid beräkningen skall också andra skattepliktiga förmåner än pengar beaktas. Med in- komst av anställning likställs kostnadsersättning som inte enligt 8 kap. 19 eller 20 § skattebetalningslagen (1997:483) undantas vid beräkning av skatteavdrag. Semesterlön och semesterersättning skall medräknas utan den begränsning som anges i 3 kap. 2 § tredje stycket lagen om allmän försäkring. Inkomst i form av skattepliktiga förmåner skall värderas på det sätt som är föreskrivet för beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension. Ändringarna i första stycket är endast av redaktionell art.