prop · GL036 · 1998-01-01 00:00:00 — 12 § Kommunens beslut i ärenden om tillstånd enligt 6 § och om fö- reläggande eller återkallande av tillstånd enligt 9 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Kommunens beslut om föreläg- gande eller återkallande av till- stånd enligt 9 § och domstols mot- svarande beslut gäller . Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 13 § Till böter döms den som utan tillstånd bedriver verksamhet som avses i 6 §. Allmänt åtal får väckas endast efter medgivande av den kommun där verksamheten bedrivs eller av . 3 kap. 7 § Skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Om det finns särskilda skäl, får hemkommunen på begäran av ett barns vårdnadshavare besluta att barnet skall börja fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Beslut i ärenden enligt andra stycket får överklagas hos Skol- väsendets överklagandenämnd. 4 a § Eleverna i skall er- bjudas kostnadsfria skolmåltider. 6 kap. 3 § Särskolan omfattar obligatorisk särskola (grundsärskola och trä- ningsskola) samt gymnasiesärskola (nationella, specialutformade och individuella program). Grundsärskolan och träningssko- lan skall ha nio obligatoriska års- kurser, årskurserna 1 9, och en för eleverna frivillig årskurs, årskurs 10. Träningsskolan är avsedd för elever som inte kan gå i grund- särskolan. Styrelsen för särskolan avgör om en elev som tas emot i särskolan skall gå i grundsärskolan eller träningsskolan. Grundsärskolan och träningssko- lan skall ha tio årskurser. Trä- ningsskolan är avsedd för elever som inte kan gå i grundsärskolan. Styrelsen för särskolan avgör om en elev som tas emot i särskolan skall gå i grundsärskolan eller tränings- skolan. En elev som började fullgöra sin skolplikt det kalenderår då eleven fyllde har, när skolplikten upphör, rätt att få fortsatt utbild- ning i årskurs 9 i den obligatoriska särskolan. 4 a § Eleverna i den obligatoriska särskolan skall erbjudas kost- nadsfria skolmåltider. 7 kap. 4 § Utbildningen i specialskolan skall vara avgiftsfri för eleverna. De skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleven. Eleverna i specialskolan skall er- bjudas kostnadsfria skolmåltider. Staten skall svara för att eleverna i specialskolan kostnadsfritt erhåller för utbildningen erforderliga resor. För elever i specialskolan som till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet skall staten svara för att eleverna utan extra kostnader får tillfredsställande förhållanden. 6 § Om en elev i specialskolan inte tillfredsställande har slutfört sista årskursen när skolplikten upphör men bedöms ha förmåga att full- följa utbildningen, skall eleven be- redas tillfälle att göra detta under högst efter det att skolplikten upphörde. Vad nu sagts gäller dock inte om eleven är utvecklingsstörd. Om en elev i specialskolan inte tillfredsställande har slutfört sista årskursen när skolplikten upphör men bedöms ha förmåga att full- följa utbildningen, skall eleven be- redas tillfälle att göra detta under högst efter det att skolplikten upphörde. Vad som sagts gäller inte om eleven är utvecklingsstörd. En utvecklingsstörd elev som bör- jade fullgöra sin skolplikt det ka- lenderår då eleven fyllde har dock rätt att när skolplikten upphör slutföra sista årskursen. Ungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför att de är ut- vecklingsstörda får efter skolpliktens upphörande i mån av plats genomgå annan utbildning i specialskolan intill utgången av vårterminen det kalenderår då de fyller . 4 a § Eleverna i sameskolan skall er- bjudas kostnadsfria skolmåltider. 9 kap. 7 § Utbildningen vid fristående sko- lor, som får bidrag enligt 6 §, skall vara avgiftsfri för de elever som bidragen avser. Eleverna skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Utbildningen vid fristående sko- lor, som får bidrag enligt 6 §, skall vara avgiftsfri för de elever som bidragen avser. Eleverna skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. Eleverna skall också erbjudas kostnadsfria skolmåltider. Fristående skolor som har rätt till bidrag enligt 6 a § får för de elever som bidragen avser endast ta ut elevavgifter som är skäliga med hänsyn till de kostnader som skolan har, förutsatt att kostnaderna kan anses rimliga för verksamheten. 12 § Om en fristående skola som avses i 1 och 5 §§ inte längre uppfyller kraven för godkännande och bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen, skall godkännandet återkallas. Detsamma gäller om en fristående skola trots påpekande inte iakttar sin skyldighet enligt 11 § att delta i den uppföljning och utvärdering som genomförs av samt riksomfattande prov. Detsamma gäller också om skolan åsidosätter sin skyldighet att lämna information om proven. Om verksamheten vid en fri- stående skola som har rätt till bi- drag enligt 6 eller 6 a § förändras i sådan utsträckning att det innebär påtagliga negativa följder för skol- väsendet i den kommun där skolan är belägen, skall rätten till bidrag återkallas. Rätten till bidrag skall också återkallas, om skolan tar ut avgifter i strid med 7 §. Om verksamheten vid en fri- stående skola som har rätt till bi- drag enligt 6 eller 6 a § förändras i sådan utsträckning att det innebär påtagliga negativa följder för skol- väsendet i den kommun där skolan är belägen, skall rätten till bidrag återkallas. Rätten till bidrag skall också återkallas, om 1. skolan tar ut avgifter i strid med 7 §, eller 2. skolan, om den har rätt till bidrag enligt 6 §, inte erbjuder kostnadsfria skolmåltider. Återkallande beslutas av den myndighet som beslutar om godkännande eller om rätt till bidrag. 14 kap. 1 § Skolhälsovård skall anordnas för eleverna i , gymna- sieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. Skolhälsovård får anordnas för eleverna i förskoleklassen. 3 § Varje elev i eller sameskolan skall erbjudas att genomgå allmän hälsokontroll en gång på varje stadium. Den första kontrollen skall äga rum första läs- året. Eleven skall dessutom, mellan de allmänna hälsokontrollerna, er- bjudas att genomgå kontroll av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller. Varje elev i eller sameskolan skall erbjudas att genomgå minst tre allmänna häl- sokontroller, jämnt fördelade . Den första kontrollen skall äga rum första läsåret. Om skolhälsovård anordnas för elever i förskoleklassen får den första kontrollen i stället äga rum då eleven går där. Eleven skall dess- utom, mellan de allmänna hälso- kontrollerna, erbjudas att genomgå kontroll av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller. Om skolläkaren på förekommen anledning anser att en viss elev i eller sameskolan behöver undersökas särskilt, skall eleven genomgå sådan undersökning. Eleverna i de delar av särskolan och specialskolan som motsvarar skall när det behövs erbjudas att genomgå särskilda undersökningar som föranleds av deras funktionshinder. I övrigt gäller bestämmelserna i första och andra styckena även för dessa elever. Utbildningens omfattning i i timmar för äm- nen och ämnesgrupper samt totalt. Bild 230 Hemkunskap 118 Idrott och hälsa 460 Musik 230 Slöjd 282 Svenska 1 490 Engelska 480 Matematik 900 Geografi 885 Historia Religionskunskap Samhällskunskap Biologi 800 Fysik Kemi Teknik Språkval 320 Elevens val 470 Totalt garanterat antal timmar 6 665 Därav skolans val 410 Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska, engelska, matematik, språkval och elevens val får dock inte minskas. Utbildningens omfattning i i timmar för äm- nen och ämnesgrupper samt totalt. Bild 230 Hemkunskap 118 Idrott och hälsa 500 Musik 230 Slöjd 330 Svenska 1 490 Engelska 480 Matematik 900 Geografi 885 Historia Religionskunskap Samhällskunskap Biologi 800 Fysik Kemi Teknik Språkval 320 Elevens val 382 Totalt garanterat antal timmar 6 665 Därav skolans val 600 Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Denna lag träder i kraft . Bilaga 3 i sin nya lydelse skall tillämpas på utbildning som äger rum från och med /99. Vid tillämpning av bestämmelsen i 2 b kap. 2 § om det antal timmar som förskoleklassen skall omfatta skall även tid som erbjudits för plats i förskola enligt den upphävda 15 § social- tjänstlagen (1980:620) räknas med. Kommuner som före ikraftträdandet har anordnat uppdelad förskola enligt upphävda 15 § andra stycket socialtjänstlagen (1980:620) får till och med dela upp förskoleklassen . I sådant fall skall utbildningen i förskoleklassen för ett barn omfatta sammanlagt minst . Den som före ikraftträdandet fått tillstånd att bedriva enskild för- skola, fritidshem eller integrerad skolbarnsomsorg enligt 69 § social- tjänstlagen (1980:620) eller enligt lagen (1987:442) om försöksverksam- het med tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen (1980:620) skall anses ha fått tillstånd enligt 2 a kap. 13 § respektive 2 b kap. 6 §. 2.2 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (1980:620)1 dels att 13 18 §§ skall upphöra att gälla, dels att 35, 54, 65 och 72 a §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 35 §2 För plats i av kommunen anord- nad förskola, fritidshem, integrerad skolbarnsomsorg, familjedaghem, familjerådgivning, hjälp i hemmet, service och omvårdnad, sådant boende som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket eller annan liknande social tjänst får kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommunen be- stämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. För sådana platser i förskolan som avses i 15 och 16 §§ får avgift tas ut endast i den mån verksam- heten överstiger eller . För familjerådgivning, hjälp i hemmet, service och omvårdnad, verksamhet för barn och ungdom enligt 12 § som inte är stöd- och hjälpinsatser av behandlingskarak- tär, sådant boende som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket eller annan liknande social tjänst får kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kom- munen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. Avgifter för hjälp i hemmet, service och omvårdnad samt boende får inte, tillsammans med avgifter som avses i 26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel för sina personliga behov. 54 3 I ärenden hos socialnämnden som avser myndighetsutövning mot någon enskild skall nämnden tillämpa följande bestämmelser i förvalt- ningslagen (1986:223): 14 § första stycket om en parts rätt att meddela sig muntligen, 16 och 17 §§ om en parts rätt att få del av uppgifter, 20 § om motivering av beslut, 26 § om rättelse av skrivfel och liknande. Bestämmelserna i 16 och 17 §§ förvaltningslagen gäller dock inte uppgifter som rör någon annan sö- kande i ett ärende om plats i för- skola eller fritidshem, om ett sådant boende som avses i 20 § andra styc- ket eller 21 § tredje stycket eller om någon annan liknande social tjänst. Bestämmelserna i 16 och 17 §§ förvaltningslagen gäller dock inte uppgifter som rör någon annan sökande i ett ärende om ett sådant boende som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket eller om någon annan liknande social tjänst. Vad som sägs i första stycket gäller också när det är fråga om en an- sökan eller ett yttrande till en annan myndighet i ett mål eller ärende som rör myndighetsutövning mot enskild hos denna. 65 §4 skall på begäran av en annan myndighet till denna lämna uppgifter om utgiven ekonomisk hjälp, om syftet är att undvika felaktiga utbetalningar från det allmänna eller en felaktig taxering. Om kommunens uppgifter inom fullgörs av flera nämnder skall varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, till de övriga lämna 1. uppgift om att en person är aktuell i ett ärende inom , och 2. de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser inom barnomsorg och särskilda boendeformer i kom- munen. 2. de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser inom särskilda boende- former i kommunen. Uppgiftsskyldigheten enligt andra stycket gäller inte uppgift som omfattas av sekretess enligt 7 kap. 4 § andra stycket sekretesslagen (1980:100). Om någon efter beslut av en socialnämnd vistas i en annan kommun i familjehem, hem för vård eller boende eller sådan boendeform eller bostad som avses i 20 § andra stycket, 21 § tredje stycket och 69 § första stycket 2, har den kommun som beslutat om vistelsen ansvaret för det bistånd enligt 6 § samt det individuellt behovsprövade stöd och de individuellt behovsprövade sociala tjänster enligt 10 12 och 16 §§ som den enskilde kan behöva. Place- ringskommunens ansvar upphör om ärendet överflyttas enligt 72 §. Om någon efter beslut av en socialnämnd vistas i en annan kommun i familjehem, hem för vård eller boende eller sådan boendeform eller bostad som avses i 20 § andra stycket, 21 § tredje stycket och 69 § första stycket 2, har den kommun som beslutat om vistelsen ansvaret för det bistånd enligt 6 § samt det individuellt behovsprövade stöd och de individuellt behovsprövade sociala tjänster enligt 10 12 §§ som den enskilde kan behöva. Placerings- kommunens ansvar upphör om ärendet överflyttas enligt 72 §. Den kommun där den enskilde är folkbokförd har samma ansvar som en placeringskommun enligt första stycket för bistånd, stöd och sociala tjänster 1. under kriminalvård i anstalt, 2. under vård på sjukhus eller i annan sjukvårdsinrättning på initiativ av någon annan än en kommun, 3. som aktualiserats inför avslutningen av vård enligt 1 eller 2. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1 dels att 7 kap. 9 § och 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 38 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 9 §2 Sekretess gäller i , gymnasieskolan, särskolan, speci- alskolan och sameskolan samt i en riksinternatskola för uppgift som hänför sig till psyko- logisk undersökning eller behand- ling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psyko- log eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller i förskoleklassen, , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och same- skolan samt i en riks- internatskola för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller på samma område dels i skolans elevvårdande verk- samhet i övrigt för uppgift om enskilds personliga förhållanden, dels för uppgift som hänför sig till ärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier. Sekretessen gäller dock endast, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i elev- vårdsärende eller i annat ärende som har nämnts. Sekretess gäller på samma område i annat fall än som avses i första och andra styckena för uppgift om enskilds identitet, adress och andra liknande uppgifter om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller inom utbildningsväsendet i övrigt för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog, kurator eller syofunktionär, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Dessutom gäller inom arbetsmarknadsutbildningen, den kommunala vuxenut- bildningen, vuxenutbildningen för utvecklingsstörda, svenskundervis- ningen för invandrare (sfi) och folkhögskolan sekretess i annan elev- vårdande verksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i specialpedagogisk stödverksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hos i verksamhet som avser tillsyn över utbildning vid skolor med enskild huvudman (fristående skolor) för uppgift som härrör från skolans elevvårdande verksamhet och som gäller enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Samma sekretess gäller i nämnda tillsynsverksamhet för uppgift som hänför sig till en fråga om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vidare studier. Sekretessen enligt detta stycke gäller dock inte Statens skolverks beslut i ett ärende. Sekretess gäller i skolbarns- omsorgen för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller i samma verksamhet för annan uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . 38 § Sekretess gäller i förskoleverk- samheten för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . 16 kap. 1 § Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 7 kap. 37 § 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, 6 § första stycket 2 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av upp- såtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 7 kap. 37 § 7 kap. 38 § 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, 6 § första stycket 2 Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning 3.1 Förskoleklass och barnomsorgsbestämmelser överfördes ansvaret för förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg (i fortsättningen benämnd barnomsorg) från Social- departementets till ansvarsområde. En arbetsgrupp inom har utarbetat förslag till hur tillämpliga delar av bestämmelserna om barnomsorg i socialtjänstlagen (1980:620) kan inarbetas i skollagen (1985:1100). Arbetsgruppen har redovisat sina förslag i betänkandet Samverkan för utveckling Om förskolan, skolan och skolbarns- omsorgen (Ds 1997:10). Betänkandet har remissbehandlats. En samman- fattning av förslagen finns i bilaga 1. Arbetsgruppens förslag till lagtext finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna samt en sam- manställning av remissyttrandena finns i bilaga 3. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 2. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Vissa redaktionella förändringar har dock gjorts i lagtexten. 3.2 Mobbning I utvecklingsplanen aviserades att regeringen skulle återkomma till med förslag till åtgärder mot mobbning. överlämnade till regeringen rapporten för mobbningen med förslag till åtgärder. I samband med rapportens överlämnande inbjöd skolministern intressenter från ett antal kommuner, myndigheter och organisationer till en hearing (remissmöte), som hölls . En sammanställning av synpunkterna samt en förteckning över deltagarna finns i (dnr 97/3310/S). 3.3 timplan och skolmåltider har i samband med behandlingen av vissa motionsyrkanden från den allmänna motionstiden vid 1994/beslutat ge regeringen till känna vad utbildningsutskottet anfört i frågan om skolmåltidsavgifter (bet. 1995/96:UbU3 s. 26, rskr. 1995/96:148). Utskottet, som fann det oroande att ett antal kommuner tog ut avgifter för skolmåltider, ansåg att regeringen borde överväga möjligheten att lagstifta om elevers rätt till fria skolmåltider i och gymna- sieskolan. I utvecklingsplanen för förskola, skola och vuxenutbildning kvalitet och likvärdighet (skr. 1996/97:112) aviserade regeringen bl.a. att senare återkomma till med förslag till ändringar i timplan samt i frågan om fria skolmåltider. Inom har därefter upprättats en promemoria daterad med förslag till förändringar i timplan och förslag till lagstiftning om kostnadsfria skolmåltider för elever inom det obligatoriska skolväsendet. Promemorian har remiss- behandlats. En sammanfattning av förslagen, förteckning över remiss- instanserna samt en sammanställning av remissyttrandena över prome- finns i bilaga 6. Promemorians lagförslag finns i bilaga 7. 4 Principiella utgångspunkter Svenska folket kan möta nästa sekel med tillförsikt och framtidstro. Vi kommer att ta steget in i 2000 talet med hög tillväxt, låg inflation och sjunkande arbetslöshet. Låneberoendets tid är förbi. Överskott i de offentliga finanserna skall pressa tillbaka statsskulden. Vi kan åter forma vår gemensamma framtid ett samhälle där ingen lämnas utanför. På stabil grund kan politiken inriktas mot att utveckla : * Arbetslösheten skall betvingas. skall den öppna arbetslös- heten vara halverad till . Därefter är målet full sysselsättning. * Skolan, vården och omsorgen skall förbättras. Regeringen vill ut- veckla välfärdens kärna. Därför skall nya resurser i första hand tillföras skolan, vården och omsorgen om barn och äldre. * Rättvisan skall stärkas. När utrymme finns skall de som har burit tyngst bördor i saneringen av de gemensamma finanserna stå främst. Va- let mellan skattesänkningar och bidragsförändringar skall styras av vad som bäst gynnar en rättvis fördelning och mest bidrar till tillväxt och ökad sysselsättning. Regeringen kan inte acceptera att löntagarnas uppoffringar under de svåra år som vi har bakom oss används till att finansiera skattelättnader för höginkomsttagare under de goda år som ligger framför oss. Fria och trygga människor, ett vitalt näringsliv och internationellt en- gagemang skall känneteckna vårt land i det nya seklet. Med en politik som står i samklang med övriga skall vi ta steget in i 2000 talet.