prop · GL03150D5 · 1998-01-01 00:00:00 — Det är regeringens uppfattning att medlen avsatta för skall användas för att finansiera återbetalningen av lån och nya projekt enligt programmet. Återstoden av de statliga åtagandena finansieras med de statligt garanterade lånen på sammanlagt , vilka skall börja avbetalas med medel som skall inrymmas i statsbudgeten . Regeringens bedömning: Det finns inget behov av någon åtgärd med anledning av det anfört om rättslig reglering avseende jävsfrågor m.m. I ett riksdagsbeslut (bet. 1995/96:TU4, rskr. 1995/96:38) med anledning av en utredning av revisorer angående (1994/95:5), anges bl.a. att regeringen bör överväga frågan om någon form av rättslig reglering behövs för att förhindra att personer, vilka i egenskap av experter eller liknande kunnat påverka utformningen av statsbidrag m.m., inte efter uppdraget som näringsidkare skall kunna erhålla de bidrag de själva varit med om att utforma. Regeringen anser att dagens rättsliga reglering avseende jävsfrågor m.m. är tillfyllest. Regeringens förslag: Statens förvaltningskostnader får uppgå till högst för . Regeringen beslutade i regleringsbrev (K97/4927/) att förvaltningskostnaderna för () för skulle uppgå till högst grundat dels på budgetunderlag ingivet av SHK , dels på en ändring av budgetunderlaget ingivet av SHK . har det visat sig att lönekostnaderna kommer att överstiga de budgeterade lönekostnaderna med ca . Vidare har inte inräknats vissa kostnader relaterade till bl.a. det nordiska samarbetet på området. Dessa kostnader beräknas till . Ökningen av förvaltningskostnaderna bör fördelas på berörda myndigheter i enlighet med vad som finns angivet för förvaltningskostnader i SHK:s regleringsbrev för . Förslaget har inga anslagskonsekvenser. Kostnadstäckning för utgifter till följd av lagen om åtgärder mot förorening från fartyg Regeringens förslag: får täcka de kostnader som uppkommit med anledning av grundstötningen av en f.d. trålare . Efter beslut av regeringen kan kostnader betalas som uppkommit till följd av förelägganden eller förbud som föreskriver med stöd av lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg. Med anledning av grundstötningen av en f.d. trålare , och de kostnader på som därmed uppkommit, i enlighet med lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg, föreslår regeringen att dessa kostnader bärs av . Förslaget har inga anslagskonsekvenser. Regeringens förslag: medges rätt att placera kassamässigt överskott även hos motparter med kreditvärdighet K1 enligt Nordisk Ratings system. Verket får även rätt att för att uppnå en förbättrad finansiering av nya investeringar i fast egendom genomföra s.k. lease-holdaffärer. För att inkludera befintlig finansiell leasing, utökas den totala låneramen för till 5 för . finansiella befogenheter har väsentligt utökats i linje med regeringens strävan att låta affärsverken agera under bolagsliknande former. har i en skrivelse till regeringen hemställt om vissa förändringar och preciseringar av verkets finansiella befogenheter. Beträffande kassamässiga överskott har rätt att inom vissa villkor placera sådana i bank, i statsgaranterade skuldebrev samt på räntebärande konto i . Verket konstaterar i skrivelsen att möjligheten att placera likviditet till goda räntevillkor och på den tidssikt som passar har försämrats. Mot denna bakgrund föreslår verket att kassamässiga överskott även skall få placeras hos motpart med kreditvärdighet enligt kategori K1 enligt Nordisk Ratings system. Sådana emittenter förutsätts ha mycket god kapacitet att möta aktuella betalningsförpliktelser, och verket bedömer att det är affärsmässigt motiverat att ta den något större risk detta innebär i förhållande till nuvarande bemyndigande. har även i skrivelsen föreslagit att verket skall få rätt att genomföra s.k. lease-holdaffärer i avsikt att åstadkomma en förbättrad finansiering av investeringar i fast egendom som terminaler och bansystem. En sådan lease-holdaffär innebär att verket överlåter nyttjanderätten till en investerare i utlandet, som genom avskrivning på nyttjanderätten kan tillgodogöra sig en lägre skattekostnad. leasar därefter tillbaka nyttjanderätten till en lägre kostnad och får därmed en intäkt som är grundad på en lägre skattekostnad för investeraren. behåller äganderätten till anläggningen. har dessutom i skrivelsen föreslagit en förändring av verkets totala ram för lång- och kortfristiga lån, som i budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104) fastlagts till . Mot bakgrund av att numera redovisar finansiell leasing i balansräkningen föreslår verket att ramen utökas till totalt . Merparten av ökningen avser finansiella leasingåtagande vad gäller Sky City-anläggningen på . Det bör noteras att verket därutöver har bemyndigande rörande en kapitaltäckningsgaranti till . Regeringen, som anser att verkets hemställan ligger i linje med tidigare nämnda strävan att affärsverken skall kunna verka under affärsmässiga och bolagsliknande förhållanden, biträder beskrivna förslag till utökade finansiella befogenheter. Vad gäller lease- holdaffärer bör bemyndigandet begränsas att gälla investeringar i nya fasta anläggningar. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta SJ få rätt att teckna borgensförbindelser till förmån för bolag inom inom en total ram på 1 . I budgetpropositionen fastställdes låne- och borgensramar för affärsverken. För SJ uppgår låneramen till och borgensramen till för . Den borgensram som angavs för SJ har visat sig vara för liten och ger upphov till icke önskvärda finansieringslösningar. Effekten blir att den operationella leasen på Scandlinesfärjan, som levereras under första delen av , kommer att ligga på SJ affärsverk istället för på , där SJ:s leasingaffärer normalt ligger. För att åtagandet för färjan skall ligga i dotterbolagssfären med lägre finansieringskostnad för staten bör färjan istället finansieras genom med ett borgensåtagande på . Regeringen anser att färjefinansieringen är en affär inom som bör ligga i dotterbolagssfären och inte i SJ affärsverk. För statsverkets räkning kan det dessutom finnas andra tillfällen där det kan vara fördelaktigt att låta SJ teckna borgensförbindelse för att få ned kapitalkostnaden vid t.ex. leasingaffärer. Regeringen anser därför att det bör finns handlingsutrymme i SJ:s borgensram för t.ex. framtida leasing, garantier för större inköp, garantier för tullbetalningar och för bolagsförsäljningar/bolagsköp, där det kan vara ekonomiskt bättre att SJ utställer borgensförbindelser för sitt dotterbolag än använder bankgarantier för att garantera vissa åtaganden. Regeringen anser det vara motiverat att höja SJ:s borgensram och skapa handlingsutrymme för kommande affärer. 5.4.18 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar B1 I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att tillgodose Statens jordbruksverks behov av rörelsekapital för EU-verksamhet intill ett sammanlagt belopp om högst 5 på myndighetens särskilda räntekonto i . ersätter i efterskott för de stöd inom jordbruksfondens garantisektion som betalar ut. Av denna anledning fordras ett kreditutrymme på det särskilda räntebelagda konto för EU-verksamhet som verket har tillgång till hos . bör därför ges tillgång till en kredit på på myndighetens särskilda räntekonto för EU-verksamhet i . Beloppet är beräknat utifrån det maximala kreditbehovet vilket uppstår . E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget E3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder ökas med . Finansieringen sker genom att anslaget D1 Främjande av rennäringen m.m. minskas med motsvarande belopp. Tillsyn av djurtransporter är ett komplicerat men mycket angeläget område. Tillsynen av sådana transporter försvåras av att den lokala tillsynsmyndigheten ofta inte känner till när transporterna sker och att den därför kan ha svårt att ingripa . Dessutom är tillsynsmyndigheten beroende av polisens hjälp för att stoppa en transport för inspektion. Det är angeläget att initierar ett landsomfattande projekt om tillsyn av djurtransporter . Projektet bör lämpligen genomföras genom att kommunerna inom ett län samverkar med länsveterinärer och poliser. Inom ramen för projektet kommer att i samråd med företrädare för lokala och regionala tillsynsmyndigheter utarbeta anvisningar för genomförandet inklusive upprättandet av inspektionsprotokoll. Eftersom tillsynsmyndigheterna har begränsad erfarenhet av tillsyn över djurtransporter, krävs ytterligare resurser för utbildning av de lokala och regionala tillsynsmyndigheternas personal. Projektet kan lämpligen differentieras så att angelägna delområden studeras särskilt. Dessa kan exempelvis vara båt- transporter, transporter vid export av svin och kalv, rentransporter och transporter i samband med djurmarknader. E5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget E5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ökas med . Finansiering sker genom att anslaget D1 Främjande av rennäringen m.m. minskas med motsvarande belopp. EHEC är en zoonos, dvs. en sjukdom som kan överföras från djur till människa. Sjukdomen kan ha dödlig utgång. Från utländska studier är det känt att nötkreatur är en vanlig smittkälla vid EHEC-infektion. Djuren bär på bakterien utan att själva bli sjuka. EHEC kan smitta bl.a. via förorenat nötkött, opastöriserad mjölk eller direktkontakt med nötkreatur. konstaterades i 0-3 fall av EHEC-infektioner på människa . inträffade en dramatisk ökning av antalet EHEC-fall i med ca 100 rapporterade fall. efter 1995 har EHEC etablerat sig på denna nivå. Genom en prevalensstudie, utförd av , har det visat sig att ca en procent av nötkreaturen i kan vara smittade av EHEC. , , och har enats om en gemensam handlingspolicy för åtgärder föranledda av EHEC hos nötkreatur. I linje med den antagna policyn genomför och finansierar provtagning i de nötkreaturbesättningar som visat sig vara infekterade med EHEC-bakterier. Denna provtagning syftar främst till att öka kunskaperna om EHEC-bakteriens förekomst, uppträdande, spridning och saneringsbarhet. Regelrätta saneringsåtgärder eller bekämpningsåtgärder är inte möjliga med hänsyn till de bristfälliga kunskaperna om EHEC. Arbetet med att finna en lösning för att minimera risken för att människor skall bli smittade av EHEC har mycket hög prioritet. Mot denna bakgrund krävs ytterligare resurser för att genomföra besättningsstudier i syfte att erhålla kunskaper om möjligheten till bekämpning av EHEC- bakterien. Bemyndigande för vissa ekonomiska förpliktelser Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att fatta beslut om utestående ekonomiska förpliktelser vid utgången av 1998 enligt följande: B8 Strukturstöd inom livsmedelssektorn , B9 Från EU-budgeten finansierat strukturstöd , B12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket 3 , B13 Från EU- budgeten finansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket 3 . Startstöd till yngre jordbrukare, stöd till bearbetning och avsättning av jord- och skogsprodukter samt miljöstöd är, med EU-budgeten samfinansierade, stödformer som bygger på fleråriga åtaganden mellan staten och stödmottagarna. Det innebär att staten, genom , åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för redan anvisade anslagsmedel. Av denna anledning föreslås att bemyndigar regeringen att godkänna utestående ekonomiska förpliktelser för dessa anslag. Regeringens förslag: skall få erbjuda täckning i sina exportkreditgarantier. skall få lämna rembursgarantier med mer än 12 månaders kredittid och 18 månaders risktid samt få försäkra remburser med s.k. ensidig bekräftelse. har ställt sig bakom principen att () vid sin garantigivning normalt skall tillämpa ett system med självrisker och att täckningsgraden i en garanti normalt får uppgå till högst (prop. 1989/90:44, bet. 1989/90:NU19, rskr. 1989/90:153). I enlighet med detta har i förordningen (1990:113) om exportkreditgaranti föreskrivits att exportkreditgaranti får avse högst eller i särskilda fall av den upp- komna förlusten. EKN tillämpar för köparkrediter normalt täckning för politiska risker och för kommersiella risker. Motsvarande tal är för leverantörskrediter respektive . Motiven för självrisk föreligger framför allt när det gäller kommersiell risktäckning. Däremot har garantitagaren oftast inga eller mycket begränsade möjligheter att bedöma den politiska risken och påverka skeendet vid politiska händelser. EKN har mot denna bakgrund föreslagit att EKN skall få möjlighet att lämna täckning i sina garantier. EKN avser, om förslaget godkänns, att införa ett system för täckningsgrader som normalt innebär täckning för politiska risker och för kommersiella risker. Tanken är att täckningsgraden skall kunna justeras uppåt eller nedåt beroende på omständigheterna i den enskilda affären. Det kan nämnas att garantiinstituten i flera andra länder, bl.a. , , och , kan erbjuda täckning. har ställt sig bakom vissa riktlinjer för de rembursgarantier som EKN kan bevilja (prop. 1989/90:44, bet. 1989/90:NU19, rskr. 1989/90:153). I enlighet med detta har det i förordningen (1990:113) om exportkreditgaranti bl.a. föreskrivits att rembursgaranti får avse högst av den uppkomna förlusten. har informerats om en förestående ändring i EKN:s rembursgarantier. Ändringen gällde en förlängning av den maximalt tillåtna kredittiden från 6 månader (prop. 1991/92:100). Marknaden för remburser har förändrats genom att kredittiderna blivit längre och bankernas behov av riskdelning ökat. kan inte EKN dela dessa risker på ett för bankerna tillfredsställande sätt eftersom reglerna för garanti vad gäller bekräftade remburser tillåter maximalt 12 månaders kredittid och 18 månaders risktid. EKN:s kunder har därför framfört önskemål om att EKN skall kunna försäkra remburser också med längre kredittid och risktid än detta. Vidare har banker önskat få möjlighet att försäkra remburser med s.k. ensidig bekräftelse. En ensidigt bekräftad remburs (s.k. silent confirmation) innebär att EKN:s garantitagare på exportörens begäran garanterar betalning under en remburs öppnad av en utländsk bank, trots att det inte finns något uppdrag från öppnande bank att bekräfta rembursen. Syftet med de föreslagna ändringarna är att erbjuda en förbättrad garanti som tar hänsyn till de förändringar som ägt rum på rembursmarknaden. E4 AB Svensk Exportkredits statsstödda export- kreditgivning I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget E4 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning ökas med . Finansieringen sker genom att anslaget minskas med motsvarande belopp. Anslaget disponeras för ersättning till AB (AB SEK) för att täcka eventuellt underskott som utgör skillnaden mellan intäkter och kostnader, huvudsakligen ränteintäkter och räntekost- nader, inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter. De utbetalningar som belastar anslaget avser åtaganden som gjorts vad gäller vissa förmånliga krediter till . I övrig statsstödd verksamhet redovisar AB SEK ett överskott. Staten är genom ett avtal med AB SEK bunden att ersätta AB SEK för kostnader i det statsstödda exportkreditsystemet. AB SEK redovisar resultatet av verksamheten till regeringen och Kammarkollegiet. Beloppen bokförs hos Kammarkollegiet enligt kassaprincipen och därmed inte nödvändigtvis på det budgetår de avser som var fallet t.o.m. /95. Anvisade medel för kommer därför inte att vara tillräckliga för att täcka utbetalningarna. Medelsbehovet beräknas uppgå till ytterligare . Beloppet påverkas av valutakurser och kan därför komma att avvika härifrån. Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. Regeringens förslag: Ett nytt reservationsanslag E6 i uppgående till anvisas för som ett engångsbelopp för att täcka den beräknade kostnaden för statlig medverkan i utställningen. Finansieringen sker genom att utgiftsområdesramen under på vart och ett av följande utgiftsområden engångsvis minskas med : UO 5 och internationell samverkan, UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, UO 16 Utbildning och universitetsforskning, UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, UO 19 Regional utjämning och utveckling, UO 20 Allmän miljö- och naturvård, UO 22 Kommunikationer samt UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. har inbjudits att delta i en världsutställning, som kommer att äga rum i i . Med hänsyn till att är enskilt största handelspartner samt att utställningen äger rum i ett viktigt EU-land anser regeringen det angeläget att deltar i denna världsutställning, där det finns stora möjligheter att främja svenska ekonomiska intressen. Regeringen fattade därför ett beslut att anmäla som deltagare. Totalkostnaden för det svenska deltagandet beräknas uppgå till ca , varav näringslivet åtagit sig att bidra med hälften. Kommuner och länsstyrelser väntas bidra med sammanlagt ca . Det är svårt att exakt beräkna när utgifterna uppstår. Regeringens bedömning är dock att en mindre kostnad för förberedelsearbetet uppstår samt att merparten av utgifterna uppstår . Detta är skälet till regeringens val av finansiering. I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget F2 ökas med . Finansering sker genom att anslaget F1 minskas med motsvarande belopp. Regeringen avser att ge i uppdrag att utveckla och praktiskt pröva en modell för att mäta och ge konsumenterna en bättre information om konsumentpriser i dagligvaruhandeln. Modellen skall passa in i långsiktiga verksamhet. Kostnaden för uppdraget får uppgå till högst . I uppdraget ingår bl.a. att utveckla och praktiskt pröva en modell för insamling (mätning) av butikspriser samt för att sprida denna information. Finansiering sker genom att anslaget F1 minskas med motsvarande belopp under . Detta innebär ett minskat ekonomisk utrymme för verksamhet. Det är dock regeringens bedömning att domstolens verksamhet kan bedrivas inom det anvisade anslaget. Regeringens förslag: Det under fjortonde huvudtiteln för /96 uppförda anslaget A8 Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning får användas för att bekosta Miljöteknikdelegationen med ett belopp uppgående till . beslutade att anslå under fjortonde huvudtiteln för /96 för investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning (prop. 1995/96:222, bet. FiU 1995/96:15, rskr. 1995/96:307). Delegationen för främjande av miljöanpassad teknik (Miljöteknikdelegationen) inrättades av regeringen . Delegationen arbetar med att utveckla metoder för att stimulera utveckling och kommersialisering av miljöanpassade varor och tjänster. Enligt den av regeringen godkända strategin inriktas arbetet på fyra huvudområden, marksanering/ekologiskt återställande av mark, byggande och boende, transporter och livsmedel/lantbruk. Genom teknikupphandling bidrar delegationen till att driva fram och kommersialisera tekniker eller produkter som ännu inte finns tillgängliga på marknaden. Teknikupphandling är en stegvis process som erfarenhetsmässigt tar mellan två och att fullfölja. För uppdraget att utarbeta en strategi anvisade regeringen från tolfte huvudtitelns anslag A16 Program för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt för /96. För arbetet med att genomföra strategin anvisade regeringen dessutom från nämnda anslag. Miljöteknikdelegationens nuvarande uppdrag sträcker sig t.o.m. men har endast beslutad finansiering t.o.m. . Det är viktigt att Miljöteknikdelegationen kan genomföra sitt uppdrag. Regeringen bedömer att delegationen nu kan erhålla för . Medel för detta ändamål tas i anspråk från anslaget A8 under fjortonde huvudtiteln för /96, Investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning, den s.k. kretsloppsmiljarden. De riktlinjer för anslaget som angavs i propositionen är emellertid sådana att medel till Miljöteknikdelegationen inte kan anses rymmas inom dessa. Däremot ligger Miljöteknikdelegationens verksamhet mycket väl inom ramen för intentionerna med den s.k. kretsloppsmiljarden. 5.4.20 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner A1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 71 . Regeringens förslag: Anslaget A1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting ökas med 3 . Kommuner och landsting tillförs . Syftet är att värna kvaliteten i skola, vård och omsorg och för att minska behovet av att höja kommunalskatterna. Av tillskottet bör tillföras det generella statsbidraget, varav till kommunerna och till landstingen. Resterande bör tillföras anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Det ökade generella statsbidraget till landstingen skall fördelas som ett invånarrelaterat bidrag. Av det ökade generella statsbidraget till kommunerna skall fördelas som ett åldersrelaterat bidrag. De resterande fördelas invånarrelaterat. Förslaget föranleder ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Regeringen föreslår i propositionen Vissa kommunala frågor (prop. 1997/98:153) ändrade regler för systemet för återbetalning av viss mervärdesskatt till kommuner och landsting, det s.k. kommunkontosystemet. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Förändringarna som föreslås rör bl.a. kommunernas och landstingens rätt till ersättning från systemet för ingående mervärdesskatt. Enligt regeringens förslag skall ersättning kunna beviljas för ingående mervärdesskatt som är hänförlig till de boendeformer som anges i socialtjänstlagen (1980:620) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Till följd av förslaget försvinner behovet av att ha kvar uttagsbeskattningen (3 kap. 29 § mervärdesskattelagen) för dessa boendeformer. Förslaget om den slopade uttagsbeskattningen innebär att statens inkomster per helår beräknas minska med ca och att kommunernas utgifter minskar med samma belopp. Eftersom de förändrade reglerna föreslås träda i kraft bör det generella statsbidraget sänkas med . A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på . Regeringens förslag: Anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting ökas med . En stor del av anslaget har fördelats till kommuner och landsting för flyktingkostnader, för omstruktureringsprojekt och för förebyggande hiv/aids- verksamhet. Regeringen har fram till nu dessutom erhållit ansökningar från 66 kommuner och två landsting. Efter prövning av varje särskilt fall har beslut om bidrag fattats för elva kommuner. Regeringen gör bedömningen att det även finns behov av särskilda insatser för kommuner och landsting med en särskilt svår ekonomisk situation. Dessutom har regeringen i propositionen Bostadspolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:119) föreslagit åtgärder för att stödja kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet, som kommer att finansieras från anslaget. Regeringen gör därför bedömningen att anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting bör ökas med för . A3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på 20 . Regeringens förslag: Anslaget A3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting ökas med . Finansiering sker genom att den utjämningsavgift som kommuner och landsting betalar in till staten ökar.