prop · GL031D3 · 1998-01-01 00:00:00 — Därmed skulle den av statsmakterna eftersträvade satsningen på kraftfullare bekämpning av skatteundandragande och ekonomisk brottslighet förlora i kraft. En övergång till färre och större myndigheter förbättrar enligt regeringens bedömning också påtagligt möjligheterna att upprätthålla en godtagbar kvalitet i alla delar av verksamheten. De problem med detta som skattemyndigheterna har hänger bl.a. samman med att man hos de mindre myndigheterna inte har tillräckligt många ärenden av alla slag för att myndigheterna skall kunna upprätthålla tillräcklig kompetens för alla arbetsuppgifter. Genom den europeiska integrationen och internationaliseringen i övrigt ställs förvaltningen dessutom inför ökade krav på specialistkompetens. Det stora antalet myndigheter och deras starkt varierande storlek gör det också svårt att upprätthålla en tillräcklig enhetlighet i agerandet mot de skattskyldiga. På det sättet finns det risk för att beskattningen blir eller i vart fall uppfattas som olikformig över landet. Det stora antalet skattemyndigheter medför vidare att de totala resurser som måste avsättas för myndighetsgemensamma specialistfunktioner t.ex. på det juridiska området blir onödigt stora. Det minskar möjligheterna till decentralisering och kan leda till att det blir nödvändigt att koncentrera vissa uppgifter till bara en del av myndigheterna. En sådan utveckling skulle enligt regeringens mening vara ett dåligt alternativ till ändrad myndighetsindelning, bl.a. med tanke på intresset för skattskyldiga och arbetsgivare av att ha endast en kontaktpunkt inom skatteförvaltningen. Slutligen gäller att en ändrad myndighetsindelning i enlighet med RSV:s förslag självfallet förbättrar förutsättningarna för en effektiv samverkan mellan skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna. Mot bakgrund av vad som har sagts anser regeringen att RSV:s förslag i princip bör följas och att de nuvarande 23 skattemyndigheterna fr.o.m. alltså bör ersättas med tio myndigheter. Redan fr.o.m. bör dock de tre myndigheterna i bilda en myndighet. Övergången till en myndighet bör regleras i en särskild lag. Den ändrade länsindelningen föranleder också en ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter (se avsnitt 2). På en punkt anser emellertid regeringen att verkets förslag bör frångås. Den föreslagna lösningen att föra samman med och framstår inte som naturlig från verksamhetssynpunkt eftersom kopplingen i näringshänseende mellan kustområdet i och Jönköpingsområdet är svag. Från geografisk synpunkt skulle denna lösning vidare innebära att det bildades en mycket långsmal region med relativt stora avstånd till vissa av verksamhetsorterna. Desto starkare band finns det mellan den norra delen av och vad gäller näringsliv, resor till och från arbetet m.m. De allra nordligaste delarna av har i dessa hänseenden kommit att fungera som ytterområde till . För de sydligare delarna av finns kopplingar av liknande slag, om än inte fullt lika starka, till angränsande delar av . Däremot saknas det starka sådana kopplingar till inlandet. Som regeringen anfört i budgetpropositionen för med anledning av länssammanslagningen i bör myndighetsindelningen för skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna följa länsindelningen när denna ger från verksamhetssynpunkt lämpliga regioner. På motsvarande sätt bör som allmän princip gälla att ett län inte bör delas mellan olika regioner. Som har beskrivits är emellertid förhållandena i särpräglade och motiverar enligt regeringens mening att regionerna inom skatteförvaltningen utformas på det sättet att , och kommuner förs samman med och övriga kommuner i med . Motsvarande föreslås gälla för kronofogdemyndigheterna. Övergångsvis bör hela fortfarande vara en del av inom exekutionsväsendet och ett eget myndighetsområde inom skatteförvaltningen. Beträffande valet av sätesort anförde regeringen i budgetpropositionen för beträffande län att det oundvikligen skulle leda till effektivitetsförluster att förlägga myndighetens ledning till någon annan ort än den där verksamheten har sin tyngdpunkt. Det var därför i fallet klart att borde vara sätesort. Vad gäller har den särskilde utredare som på regeringens uppdrag lagt fram förslag beträffande lokaliseringen av offentlig verksamhet i det nya länet föreslagit som sätesort för skattemyndigheten. Medan är den ort där verksamheten i det nya länet har sin tyngdpunkt är en mycket liten verksamhetsort inom skatteförvaltningen, så liten att en lokalisering dit av myndighetens ledning framstår som onaturlig och skadlig för verksamheten. Det kan befaras att en sådan lokalisering i många hänseenden skulle bli en tom gest. Ledningen för myndigheten skulle i praktiken komma att befinna sig i och på andra större verksamhetsorter inom regionen i betydligt större utsträckning än i . En godtagbar inomregional balans bör därför i stället åstadkommas genom att det inom skatteförvaltningen lokaliseras annan verksamhet på det regionala planet och eventuellt viss verksamhet som omfattar flera regioner till . Sådan verksamhet kan t.ex. avse löpande administration och IT-stöd. RSV utreder frågan om inrättande av en för landet gemensam s.k. help-desk. Enligt regeringens mening bör man noga pröva möjligheten att förlägga denna till . Regeringen avser att uppdra åt RSV att lokalisera verksamheten på sådant sätt att i vart fall motsvarande effekt på sysselsättningen i uppnås som en förläggning dit av myndighetens ledning. På många andra håll i landet är det inte så att en viss ort framstår som så dominerande från verksamhetsynpunkt att den kan anses självskriven som sätes-ort. RSV har för de flesta av regionerna fört fram två alternativ, där det ena är samma ort som kronofogdemyndighetens sätesort. Det är dock inte i alla fall som detta är verkets förstahandsalternativ. Som RSV anfört är det inte av någon avgörande betydelse för samverkan mellan myndigheterna att ledningen finns på samma ort. Det viktiga är i stället att de orter från vilka huvuddelen av det operativa arbetet utförs, och gränserna mellan regionerna, sammanfaller. I de fall där RSV i sitt förslag avviker från kronofogdemyndigheterna vad gäller valet av sätesort kan detta sägas bidra till inomregional balans och förslaget bör kunna följas på dessa punkter. Det innebär t.ex. att bör vara sätesort för den myndighet som omfattar och . Ett undantag gäller den myndighet som omfattar och . RSV har här som sätesort föreslagit i första hand och i andra hand . är den ort där verksamheten i regionen har sin tyngdpunkt. Från rent verksamhetsmässiga utgångspunkter skulle en lokalisering dit vara naturlig. För en lokalisering till kan goda regional- och sysselsättningspolitiska skäl anföras. Det har emellertid blivit alltmer tydligt att det krävs åtgärder för att vidmakthålla livskraften hos orterna i regionens inland och då inte minst . Såväl offentlig som annan verksamhet har dragits bort från i en utsträckning som enligt regeringens mening motiverar att det i denna del av landet tas särskilda hänsyn vid lokaliseringen. bör därför väljas som sätesort i regionen. Regeringens förslag innebär att det fr.o.m. bildas en skattemyndighet vars verksamhetsområde omfattar . Fr.o.m. bildas för och en myndighet med som sätesort, för och en myndighet med som sätesort, för och en myndighet med som sätesort, för och län en myndighet med som sätesort, för , och en myndighet med som sätesort, för och en myndighet med som sätesort, för och en myndighet med som sätesort, för samt , och kommuner en myndighet med som sätesort, för , och en myndighet med som sätesort och för län samt , och kommuner en myndighet med som sätesort. RSV har beräknat att omorganisationen ger besparingar inom ledning och administration motsvarande ca 100 årsarbetskrafter. I den operativa verksamheten som helhet, där lönerna genomsnittligt är lägre, motsvarar detta ca 150 årsarbetskrafter. Den ger därmed ett inte oväsentligt bidrag när det gäller att klara av beslutade besparingar utan att den operativa verksamheten tar skada. Skattebrottsenheter Regeringen beslutar en lagrådsremiss om skattemyndigheternas medverkan i skattebrottsutredningar. Verksamheten skall bedrivas i särskilda skattebrottsenheter. I den proposition som regeringen längre fram kommer att överlämna i denna fråga redovisas förutom författningsförslag m.m. även de resursmässiga konsekvenserna av förslaget. Det bör dock redan nu påpekas att de resursramar som avses gälla för skatteförvaltningen inte medger att skattebrottsenheterna inrättas såvida man inte på något sätt frigör resurser utan att inkräkta på utrymmet för övrig operativ verksamhet. Genom den ovan föreslagna indelningen i regioner skapas enligt regeringens bedömning det resursmässiga utrymme som krävs för detta ändamål. Lokalisering av viss verksamhet till Regeringen uppdrar genom ett beslut åt RSV att inom ramen för en omstrukturering av telefoniverksamheten lokalisera en s.k. telefonistkonsol med vissa kringfunktioner till . Åtgärden bedöms ge ett tillskott på ca 25 arbetstillfällen i . Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV:s revisionsberättelse avseende skatteförvaltningen och exekutionsväsendet innehåller inte någon invändning. Vid granskningen av delårsrapporten för perioden har inte framkommit något som tyder på att rapporten inte uppfyller kraven på att ge en rättvisande bild av verksamhetskostnader och intäkter och av den ekono-miska ställningen. I övrigt gäller att RRV i sin årliga rapport bl.a. föreslår regeringen att beräknade inkomster av uppbördsverksamheten inarbetas i regleringsbrevet för skatteförvaltningen till grund för RSV:s analys och styrning. Vidare vill RRV uppmärksamma regeringen på riskerna för att punktskattekontrollen inte svarar mot de växande kontrollbehoven framför allt sedan EU- inträdet och de svåra avvägningar som skattekontrollen inrymmer och de samband som finns mellan å ena sidan resurstilldelning och å andra sidan omfattning, inriktning och prioriteringar i kontrollen. Regeringen har full förståelse för intentionerna bakom förslaget att ta in beloppsuppgifterna från inkomstberäkningen i regleringsbrevet. Utan tvivel är dessa uppgifter viktiga som utgångspunkt för analysverksamheten. Utfallet av uppbörden påverkas emellertid av ett så stort antal andra faktorer än skatteförvaltningens arbete att kopplingen till regleringsbrevet som styrdokument inte framstår som särskilt stark. Möjligheten att använda uppgifterna i analyssammanhang påverkas inte heller av om de finns intagna i regleringsbrevet eller inte. Regeringen avser mot den bakgrunden inte att följa detta RRV-förslag. I sammanhanget bör nämnas att RSV i anslutning till delårsrapporten för har begärt dispens från kravet i 14 § förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m. vad gäller prognoser för uppbörd. Arbetet med prognoser för skatteuppbörden kräver medverkan av flera aktörer, till vilka RSV hör. Huvudansvaret ligger dock på och roll i arbetet bör vara en annan än att på egen hand redovisa prognoser. Regeringen avser mot den bakgrunden att bifalla RSV:s begäran. Regeringen delar uppfattningen att det finns anledning att uppmärksamma punktskattekontrollen och skattekontrollen i allmänhet på det sätt som RRV anfört. Som framgått i det föregående pågår nu utredningsarbete respektive fortsatt beredning av utredningsförslag i flera frågor inom detta område. Regeringen räknar därför med att återkomma till längre fram och ser inte något skäl att nu ta initiativ till ytterligare åtgärder med anledning av RRV:s synpunkter. 1 Anslag s- sparan de 179 878 Därav 1996 Utgift 325 200 Utgifts - progno s 340 000 1998 Förslag 356 304 1999 Beräkna t 365 802 2000 Beräkna t 375 416 Beloppen anges i tusental kronor. Under anslaget anvisas medel också för RSV:s arbetsuppgifter som central myndighet inom exekutionsväsendet (jfr utgiftsområde 4 Rättsväsendet, verksamhetsområde Kronofogdemyndigheterna). 1 Anslag s- sparan de 554 649 Därav 1996 Utgift 4 466 083 Utgifts - progno s 4 567 000 1998 Förslag 4 269 581 1999 Beräkna t 4 391 622 2000 Beräkna t 4 447 542 Beloppen anges i tusental kronor. Inom RSV har det under budgetåren 1993/94 och 1994/95 byggts upp ett avsevärt anslagssparande. Under /96 minskade anslagssparandet, bl.a. som ett resultat av att regeringen beslutade om bortföring av vissa medel från anslaget som en besparing. Regeringen har därefter beslutat om ytterligare bortföring av medel. Sammanlagt har i enlighet med regeringens beslut förts bort från anslaget. Även inom skattemyndigheterna har det byggts upp ett avsevärt anslagssparande. Uppbyggnaden har fortsatt under /96. Även i fråga om skattemyndigheterna har regeringen beslutat om bortföring av medel från anslaget som en besparing. Sammanlagt har i enlighet med regeringens beslut förts bort från anslaget. Regeringens överväganden Förbrukningen av anslagsmedel inom skatteförvaltningen har visat sig vara svår att förutsäga. De både i absoluta tal och i förhållande till respektive anslagsbelopp avsevärda överskotten har flera förklaringar. En viktig förklaring är svårigheten att på förhand med någon större precision ange i vilken takt medel som har avsatts för investeringar i utrustning och systemutveckling m.m. på IT-området kommer att förbrukas. En annan förklaring är fördröjningar i rekryteringen av nya medarbetare. En avsevärd del av överskottet på anslaget till skattemyndigheterna utgörs också av medel som avsatts för pensionsersättningar i samband med avveckling av personal. Som framgått av redovisningen av personalpolitiska konsekvenser (se volym 1) pågår inom skatteförvaltningen en omställning som innebär att s.k. baspersonal i stor omfattning måste lämna verksamheten, som rekrytering sker av revisorer och viss annan högutbildad personal. Den av RSV senast redovisade prognosen över medelsförbrukningen tyder på att anslagssparandet såvitt gäller skattemyndigheterna kommer att avvecklas helt och anslagskrediten tas i anspråk i mindre utsträckning och något mera , medan det inom fortfarande kommer att finnas visst men kraftigt minskat anslagssparande vid utgången av . Enligt regeringens mening finns det behov av att vidareutveckla den allmänt tillgängliga statistiken på skatteområdet. Detta kan ske bäst om ansvaret för framtagning av en skattestatistisk årsbok, som åvilar SCB, förs över till RSV. För detta ändamål har anslaget till RSV tillförts . Mot bakgrund av det som sagts i det föregående finner regeringen i övrigt inte anledning att nu göra någon ändrad bedömning vad gäller resursbehovet t.o.m. . 4.2 Omfattning/ändamål består av samt tolv regionala myndigheter vilka har ansvaret för tullverksamheten inom respektive region. är chefsmyndighet och svarar därmed för ledning av verksamhet. Som en följd av inträdet i den Europeiska unionen och den därmed sammanhängande minskningen av arbetsvolymerna reducerades anslaget med sammanlagt under budgetåren 1995/96 och 1997. Effekterna för kontrollverksamheten och tullverksamheten i övrigt av detta är nu föremål för en utvärdering i enlighet med betänkande 1994/95:SkU23. Utvärderingen beräknas vara avslutad . anslag för /96 var 1 . Balanserat anslagssparande var . Utgifterna uppgick till 1 vilket innebär att anslagssparandet inför var . har således utnyttjat av anslagssparandet under /96. För innevarande budgetår visar prognosen grundad på utfallet att verket kommer att förbruka 1 vilket medför att ytterligare av anslagssparandet kommer att tas i anspråk. Detta är helt enligt planer och beror bl.a. på genomförandet av den IT-plan verket beslutat om. Av denna anledning beräknas även resterande del av anslagssparandet att förbrukas . 1 Anslag s- sparan de 109 061 Därav 1996 Utgift 1 080 632 Utgifts - progno s 1 090 632 1998 Förslag 1 036 369 1999 Beräkna t 1 069 886 2000 Beräkna t 1 098 658 Beloppen anges i tusental kronor. Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Antalet narkotikabeslag har ökat och överstiger nu nivån från tiden före EU-medlemskapet. Beslagen av sprit och andra alkoholdrycker har ökat kraftigt . För övrigt är det svårt att avgöra om resultat är tillfredsställande eller ej eftersom de flesta resultaten som uppnått och som redovisas i årsredovisningen saknar analyser och kommentarer. Verket arbetar för att lösa dessa problem dels med den nya indelningen i verksamhetsgrenar, dels med det nya tidredovisningssystemet LIST som tagits i bruk . Anslagssparandet har minskat. Mål för Att effektivt fastställa och uppbära tullar, mervärdesskatt och andra skatter samt avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas. Att övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelser om in- och utförsel av varor efterlevs. Att samla in och bearbeta uppgifter för utrikeshandelsstatistiken så att ett underlag av god kvalitet kan inges. Att vid fullgörande av sina uppgifter verka för att kostnaderna för tullprocedurer minimeras både för näringsliv, allmänhet och inom samt tillhandahålla en god service så att den legitima handeln med tredje land underlättas i största möjliga utsträckning och att det legitima varuflödet inom EU inte hindras. Regeringen lägger stor vikt vid det fortsatta arbetet med förenklingar av regler och procedurer i tullhanteringen. Ett viktigt verktyg för detta är datoriseringen. Det är även viktigt med ett fortsatt arbete för att öka kvaliteten i alla delar av verkets verksamhet. Ett led i detta är att förbättra informationen till näringslivet samt att utveckla nya arbetsmetoder för en effektiv och rationell tullhantering. Eftersom är en viktig aktör i den svenska handeln med utlandet bidrar dessa åtgärder till att stärka de svenska företagens konkurrenskraft. En effektivare tullhantering kommer dessutom att frigöra resurser att användas inom andra viktiga områden såsom kontrollverksamhet. Resultatbedömning I regleringsbrevet inför /96 gav regeringen i uppdrag att lämna förslag på ny indelning av sin verksamhet samt nya verksamhetsmål och resultatmått att ligga till grund för resultatredovisningen i årsredovisningen. Uppdraget redovisades till regeringen och verksamheten föreslogs indelad i fyra grenar varav tre direkt härledda ur övergripande mål. På så sätt skulle det ges bättre möjligheter att följa upp resultatet i förhållande till dessa mål. Även förslag på nya resultatmått redovisades med de nya verksamhetsgrenarna som grund. Den nya verksamhetsindelningen gäller . Under /96 har verksamhet liksom varit indelad i sex verksamhetsgrenar. har fyra mål för verksamheten. Det fjärde målet infördes från och med för att understryka service- och effektivitetsdimensionen i arbete. Verket är en viktig aktör i handel med utlandet och därför betonas vikten av en effektiv och serviceinriktad tullhantering med detta mål. Regeringen har i regleringsbrevet för angivit ett antal verksamhetsmål direkt kopplade till övergripande mål. Dessa verksamhetsmål bör göra det lättare att följa upp verksamheten på ett effektivare sätt än tidigare och att mer utförligt analysera resultatet. Tyngdpunkten för verksamhetsmålen är inom områdena uppbörd och kontroll. Som särskilt angelägna uppgifter i övrigt har regeringen angivit att verka för en ökad användning och fortsatt utveckling av informationsteknik inom tullverksamheten så att effektiv programvara och modern teknik enligt internationell standard kan användas för att vidareutveckla funktionen med elektro- niskt uppgiftslämnande () mot företag, myndigheter samt olika samarbetsprojekt inom EU. I sammanhanget viktiga uppgifter är datorisering av tullräkningar, elektronisk utlämningssedel m.m. Regeringen har i regleringsbrevet vidare angivit som angelägna uppgifter att med en utvecklad användning av informationsteknik åstadkomma en fortsatt effektivisering av de interna arbetsprocesserna, att verka för att en enhetlig tolkning av gällande lagar och övriga bestämmelser görs av samtliga tullmyndigheter, att verka för att systemen för transitering av varor får en hög tillförlitlighet samt att på lämpligt sätt biträda och med analys av frågor inom respektive område som behandlas vid möten inom och lämna förslag till svenska ståndpunkter. Regeringens bedömning Regeringen gör bedömningen liksom () att årsredovisning för /96 i allt väsentligt är rättvisande. Emellertid saknar årsredovisningen detta år liksom tidigare utförliga analyser av de resultat uppnått inom olika verksamheter. Även regionernas resultat saknar analyser och kommentarer, vilka om de funnits avsevärt hade ökat årsredovisningens informationsvärde. Indelningen av verksamheten i de sex grenarna gör även resultatredovisningen fragmenterad och svåröverskådlig. Detta sammantaget gör att det för vissa av de uppsatta målen inte är möjligt att avgöra om resultat är godtagbart eller ej. Detta är otillfredsställande men regeringen konstaterar att arbetar för att lösa dessa problem dels med den nya indelningen i verksamhetsgrenar, dels med det nya tidredovisningssystemet LIST som verket börjat använda . Vid bedömningen av resultatredovisning bör man ta i beaktande den omfattande förändring av verksamheten som under budgetåret skett genom inträde i Europeiska unionen och den därav följande omorganisationen av . Vad gäller redovisningen av regionernas resultat avser regeringen att i kommande regleringsbrev ytterligare förtydliga kraven avseende dessa. Även beträffande narkotikakontrollen vill regeringen återigen peka på behovet av fördjupad analys av resultatet. I regleringsbrevet är kraven för redovisning av beslagsstatistiken preciserade vilket bl.a. innebär en redovisning med beaktande av beslag gjorda av polisen i syfte att få en mer heltäckande redovisning. avser regeringen att i ett ännu bredare perspektiv analysera narkotikasituationen. Med denna analys som bakgrund torde förutsättningarna för resultatredovisning avseende narkotikabeslag avsevärt förbättras. Beslagen av narkotika kan då ses i ljuset av narkotikasi-tuationen som helhet. Narkotikakontrollen skall enligt regleringsbrevet ges högsta prioritet inom tullkontrollen och regeringen konstaterar att antalet beslag har ökat och överstiger nivån från tiden före EU- medlemskapet. Regeringen konstaterar även att beslagen av sprit och andra alkoholdrycker ökat kraftigt . I regleringsbrevet har angetts att även detta arbete skall ges hög prioritet och regeringen anser att ansträngningarna skall fortsätta beträffande bekämpning av denna typ av smuggling. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser RRV har i sin revisionsberättelse inte lämnat någon invändning. Regeringen och RRV gör avseende resultatredovisningen likartade bedömningar. I ett mer specifikt fall rörande redovisningen av tullintäkterna menar RRV att inte i tillräcklig grad redovisar varför dessa blev lägre än beräknat. RRV pekar även på att det är svårt att följa sambanden mellan övergripande mål, verksamhetsmål, prestationer, kvalitet och resultat. Trots detta skall sägas bedömer RRV resultatredovisning /96 i allt väsentligt vara rättvisande. Det RRV efterlyser är att måluppfyllelse och analys av resultat redovisas på ett mer utförligt sätt samt att kvaliteten i slutprestationerna analyseras i större utsträckning. Regeringen instämmer i enlighet med ovan i RRV:s synpunkter och har erfarit att kommer att förbättra redovisningen. finns goda förutsättningar att ge en mer heltäckande och analyserande redovisning. Detta har även påpekat i sitt svar till RRV med anledning av revisionen. När det gäller redovisningen av varför tullintäkterna blev lägre än förväntat menar att beräkningen gjordes då förändringar skedde såväl i tulltaxa som av tullsatser vilket var svårt att förutse effekterna av. Det var även svårt att bedöma vilka förändringar i handelsmönstret EU-medlemskapet skulle medföra. Regeringens överväganden Förenklingar I och med medlemskapet i den Europeiska unionen deltar i en tullunion med en gemensam yttre gräns och med ett gemensamt regelverk.