prop · GL031D23 · 1998-01-01 00:00:00 — Omfattning/ändamål Verksamhetsområdet livsmedel omfattar bl.a. livsmedelskontroll, livsmedelsberedskap, statistik och exportfrämjande åtgärder. Det övergripande målet för Statens livsmedelsverks verksamhet är att i konsumenternas intresse verka för säkra livsmedel av god kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Livsmedelsförsörjningen är en särskild funktion inom det civila försvaret. är funktionsansvarig myndighet. Från anslaget täcks kostnader för beredskapsåtgärder. har ansvar för merparten av jordbruksstatistiken. Myndigheten ansvarar för att statistik tas fram i den omfattning som krävs på nationell nivå och inom EU. Nämnden har också till uppgift att följa den ekonomiska utvecklingen inom livsmedelsområdet vilket har vissa kopplingar till statistikverksamheten. anslog , för en fyraårsperiod, för exportbefrämjande åtgärder inom livsmedelssektorn. avsattes ytterligare till Food from , för fortsatt verksamhet och . Målsättningen med verksamheten har varit att genom förbättrad marknadsföring och kompetens inom livsmedelsindustrin medverka till en ökad export av i förädlade livsmedel, främst baserade på svenska jordbruksråvaror. Prioriterade länder har varit de nordiska länderna, , , och i viss utsträckning . MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 446,1 268,2 202,9 176,5 180,7 185,2 Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Regeringen anser inte att det finns skäl att föreslå några ändringar i verksamhetsinriktning. Prognosen tyder på att utgifterna överstiger anvisade medel. Detta beror på att ianspråktar anslagssparande. Regeringen anser att en viss effektivisering av statistikproduktionen är möjlig. En utvärdering av exportfrämjande åtgärder visar att erfarenheterna från verksamheten är positiva. Prioriteringar Inom livsmedelsförsörjningen kräver särskilt frågan om sårbarhet i vattenförsörjningen fortsatt analysarbete. Ansvarsfördelningen för beredskapsåtgärder behöver klargöras. För exportfrämjande åtgärder föreslås anvisas för . Resultatbedömning och slutsatser Under /96 har avslutat vissa större projekt, bland vilka kan nämnas matförgiftningsprojektet, medverkande i det s.k. allergitåget och framtagande av boken . EU- arbetet tar stora resurser i anspråk och personal har deltagit i ca 300 möten. När det gäller normgivningsverksamheten har verket särskilt prioriterat arbetet med att få till stånd så bra bestämmelser som möjligt rörande märkning av livsmedel och användningen av tillsatser i livsmedel samt så låga gränsvärden som möjligt för bekämpningsmedelsrester och kontaminanter i livsmedel. På tillsynsområdet hade så gott som samtliga av landets storskaliga stycknings- och charkanläggningar anpassats till vid verksamhetsårets slut. Av de redovisade resultaten framgår vidare att ett flertal nya metoder för analys av främmande ämnen i animaliska livsmedel och bekämpningsmedelsrester i vegetabilier har utvecklats . Vidare har metoder för analys av olika sjukdomsframkallande bakterier utvecklats. På livsmedelsområdet har en av de stora frågorna varit de forskningsresultat som presenterades och som uttalade att det inte kunde uteslutas att det finns ett samband mellan nötkreaturssjukdomen BSE (den s.k. galna ko-sjukan) och en ny variant av sjukdom hos människa. Sammantaget anser regeringen inte att det finns skäl att föreslå några ändringar i verksamhetens inriktning. För länsstyrelsernas verksamhet på livsmedelsområdet är det övergripande målet att medverka till att upprätthålla och om möjligt förbättra livsmedelskvaliteten. Länsstyrelserna skall också medverka till en effektiv livsmedelstillsyn inom länen. Flertalet länsstyrelser har under verksamhetsåret prioriterat projektinriktade kontroller, kommunbesök och arbetet med anpassningen av chark- och styckningsanläggningar till . Flera länsstyrelser bedömer att deras verksamhet bidragit till att upprätthålla eller förbättra den lokala livsmedelstillsynen och livsmedelskvaliteten inom länet. Regeringen har tillsatt en utredning med uppgift att göra en översyn av livsmedelstillsynen (dir. 1997:25). Kommittén skall särskilt utreda fördelningen mellan stat och kommun vad gäller ansvaret för livsmedelstillsynen, föreslå lämpliga former för tillsynen liksom för systemet med tillsynsavgifter. Uppdraget skall redovisas . Beträffande livsmedelsberedskapen anser regeringen att verksamheten inom funktionen bedrivs på ett ändamålsenligt sätt. Sårbarheten i dricksvattenförsörjningen kräver dock fortsatt analys. Den i samband med budgetpropositionen 1994/95 beslutade besparingen om på livsmedelsberedskapens område förutsatte en lagerutförsäljning motsvarande . Denna utförsäljning slutfördes . Vad gäller produktionen av jordbruksstatistik anser regeringen att den bedrivits på ett tillfredsställande sätt och att det inte nu finns någon anledning att föreslå ändringar i Livsmedelsekonomiska samarbetsnämndens verksamhet. De projekt som bedrivits för att främja export av livsmedel är utbildning, kartläggningar och information, gemensamt svenskt deltagande i mässor utomlands och andra gemensamma länderaktiviteter. har en utvärdering av verksamheten 1996 skett. Utvärderingen visar att erfarenheterna är nästan odelat positiva och att Food from bidragit till att öka intresset för svensk mat utomlands. Mot bakgrund härav föreslår regeringen att anvisas för exportfrämjande åtgärder för . Därtill förutsätts att näringen tillskjuter medel. Anslag s- sparan de 34 079 Därav 1996 Utgift 109 262 Utgifts - progno s 115 200 1998 Förslag 105 831 1999 Beräkna t 108 771 2000 Beräkna t 111 994 Beloppen anges i tusental kronor. är central förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor om livsmedel, i den mån sådana frågor inte skall handläggas av någon annan myndighet. De huvudsakliga uppgifterna för är att utarbeta föreskrifter inom livsmedelsområdet, utöva tillsyn enligt livsmedelslagen (1971:511) samt leda och samordna livsmedels- kontrollen, informera om viktiga förhållanden på livsmedelsområdet, aktivt medverka till att och regeringens riktlinjer i fråga om kost och hälsa fullföljs, verkställa utredningar och praktiskt vetenskapliga undersökningar om livsmedel och matvanor samt att utveckla metoder för livsmedelskontrollen. Verket är chefsmyndighet för besiktningsveterinärorganisationen som utför köttbesiktning vid kontrollslakterier m.m. Statens utgifter för ändamålet täcks av avgifter som tas ut enligt särskild taxa av bl.a. slakteriföretagen. avgiftsintäkter består bl.a. av avgifter för köttbesiktning m.m., kontroll av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i animaliska livsmedel, avgiftsmedel för central tillsyn som överförs till verket från kommunerna, avgifter för provtagning och undersökning vid större livsmedelsanläggningar samt avgifter för tillstånd m.m. Dessutom erhålls intäkter från uppdragsverksamhet, publikationer och kursverksamhet. Resultatbedömning årsredovisning är mycket informativ. Redovisningen av kostnadsfördelning och styckkostnader har utvecklats jämfört . Resultatbedömningen och effektredovisningen bör dock enligt regeringens mening kunna utvecklas ytterligare. redovisar ett underskott på för /96. Därmed har det balanserade överskottet förbrukats och vänts till ett balanserat underskottet på . Underskottet hänför sig framför allt till verksamheten vid storskaliga slakterier, främst beroende på att vikariatskostnaderna blivit högre än beräknat. har mot bakgrund därav gjort en översyn av avgifterna för köttbesiktningen vid storskaliga slakterier för tamboskap och fjäderfä som resulterade i en höjning av avgifterna fr.o.m. . Den avgiftsfinansierade kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier redovisade ett underskott på vilket reducerade det ackumulerade överskottet till . För kontrollen av främmande ämnen i animaliska livsmedel redovisades ett underskott på vilket reducerade det ackumulerade överskottet till . Det huvudsakliga skälet till de redovisade underskotten är att kontrollen av bekämpningsmedelsrester och främmande ämnen i varor som förs in från andra EU-länder kan finansieras via importavgifter, utan har till stor del under /96 i stället fått finansieras med överskottsmedel. har mot bakgrund därav fr.o.m. innevarande år anvisats ytterligare för att finansiera kontrollen i denna del. Av det redovisade anslagssparandet på hänför sig till överskott av avgiftsmedel från kontrollen av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i animalier. Underskottet i den anslagsfinansierade verksamheten för /96 var . prognos innebär att underskottet beräknas bli och . Underskottet finansieras med befintligt anslagssparande. har fastställt en besparingsplan som bl.a. innebär en neddragning med ca 30 tjänster och verket beräknar att ha en budget 1999. Framför allt är det den kunskapsuppbyggande verksamheten som kommer att minska i omfattning men även informationsverksamhet och administrativ verksamhet berörs. BUDGET FÖR AVGIFTSBELAGD VERKSAMHET OFFENTLIGRÄTT SLIGVERKSAMH ET1 (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 147 596 169 481 -21 885 87 varav 1996 99 315 117 418 -18 103 85 Prognos 19972 121 950 129 500 -7 550 94 Budget 1998 125 000 132 000 -7 000 95 Beräknat 1999 127 000 Beräknat 2000 130 000 Av redovisningstekniska skäl omfattar uppgifterna /96 besiktningsveterinärorganisationen, kontroll av bekämpningsmedelsrester i vegetabilier och främmande ämnen i animalier, medan de för och framåt omfattar även tillsyn av livsmedelsanläggningar och myndighetsärenden. Underskottet hänför sig huvudsakligen till resultatområdet direkt tillsyn av livsmedelsanläggningar där avgifterna bekostar enbart provtagning och undersökning. UPPDRAGS- VERKSAMHET (TUSENTAL KRONOR) INTÄKTER () KOSTNADE R RESULT AT (INTÄKT - KOSTNA D) KOSTNAD S - TÄCKNIN G % Utfall 1995/96 6 830 7 730 -900 88 varav 1996 4 926 6 639 -1 713 74 Prognos 1997 4 800 4 800 0 100 Budget 1998 5 000 5 000 0 100 Beräknat 1999 5 000 Beräknat 2000 5 000 Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har lämnat en revisionsberättelse utan invändningar vilket innebär att årsredovisning för /96 i allt väsentligt varit rättvisande. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt anslag. Anslag s- sparan de 3 918 Därav 1996 Utgift 3 019 Utgifts - progno s 5 000 1998 Förslag 4 019 1999 Beräkna t 4 139 2000 Beräkna t 4 263 Beloppen anges i tusental kronor. är ansvarig myndighet för den officiella statistiken inom följande områden: Lantbrukets struktur Produktion i lantbruks- och trädgårdsnäring Sysselsättning i jordbruket Skördeuppskattningar Lantbrukets ekonomi Prisutvecklingen i jordbruket De övergripande målen för nämnden är att dels ansvara för att statistik tas fram kostnadseffektivt och kvalitetsmässigt i tillräcklig omfattning för att motsvara de krav som ställs på officiell statistik både i och inom EU, dels genom kalkyler och utredningar belysa den ekonomiska utvecklingen inom livsmedelsområdet. Regeringens överväganden Resultatbedömning Vid en bedömning av nämndens årsredovisning måste hänsyn tas till att det är en mycket liten myndighet med endast 5,44 årsarbetskrafter. Resultatredovisningen ger en god överblick över nämndens arbete under /96. Däremot är det delvis oklart hur stor del av arbetet som utförs direkt av nämnden respektive utförs av externa uppdragstagare. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser har lämnat en revisionsberättelse utan invändningar vilket innebär att årsredovisningen för /96 i allt väsentligt varit rättvisande. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . De bedömda anslagsbehoven är beräknade med utgångspunkt anslagsnivå. Kostnader för livsmedelsberedskap 1995/96 Därav 1996 Utgift 106 877 Utgifts - progno s 28 415 1998 Förslag 28 614 1999 Beräkna t 29 158 2000 Beräkna t 29 741 Beloppen anges i tusental kronor. Livsmedelsförsörjningen är enligt beredskapsförordningen (1993:242) en särskild funktion inom det civila försvaret. Livsmedelsfunktionen omfattar försörjning med livsmedel inkl. vatten, reglerings- och ransoneringsåtgärder för livsmedel, livsmedelshygien samt civil veterinärverksamhet. är funktionsansvarig myndighet. Vidare har , och deluppgifter inom funktionen. Från anslaget finansieras, förutom beredskapsåtgärder, även lönekostnader m.m. för viss personal. beslutade (rskr. 1995/96:304) att beredskapslagren med livsmedel i huvudsak skulle avvecklas. Därmed minskade anslagsbehovet med . Kvarvarande medel efter avslutad avveckling inlevereras till inkomsttitel efter det att kostnader i form av hantering, frakt, skada, analyser, lagerhyra för tomma lokaler och dylikt har avräknats. Regeringens överväganden Resultatinformation har i livsmedelsfunktionens planeringsunderlag för perioden 2000 angett att förmågan att trygga försörjningen med livsmedel vid ett väpnat angrepp är godtagbar i södra och men knappt godtagbar i , eftersom möjligheterna att klara en planerad uppbyggnad av lager av livsmedel och livsmedelsråvaror i under en ettårig uppbyggnadsperiod är osäkra. fick i samband med försvarsbeslut, Totalförsvaret i förnyelse, i uppdrag att utreda vilka andra åtgärder som behöver vidtas för att försörjningen med livsmedel skall tryggas i huvudsak utan statlig beredskapslagring. I sin rapport har verket identifierat tre typer av åtgärder vilka bör vidtas redan i fredstid. Dessa är överenskommelser om lageruppbyggnad i partihandeln, bevarande av vissa lagringsutrymmen med specialutrustning främst i samt viss fortsatt lagring av strategiskt viktiga produkter. Gränssättande för försörjningen med dricksvatten är el, reservvattentäkter, reservdelar och kemikalier. Vid störningar i ordinarie distributionssystem har förmågan att snabbt organisera distributionen av nödvatten avgörande betydelse. I de tre storstadsområdena , och bedöms förmågan som godtagbar på gränsen till icke godtagbar. I övriga landet bedöms förmågan som godtagbar. Förmågan att förhindra eller upptäcka sabotage med B- stridsmedel bedöms inte som godtagbar. Slutsatser Mot bakgrund av gjorda bedömningar i planeringsunderlag och konsekvensanalys anser regeringen att verksamheten inom funktionen bedrivits på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen konstaterar dock att den bedömda förmågan för distribution och kvalitetskontroll av dricksvatten är tveksam. I samband med propositionen Svåra påfrestningar på samhället i fred (prop. 1996/97:11) har regeringen aviserat sin avsikt att vid senare tillfälle återkomma i detta ärende. Beredning pågår inom . Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . räknas anslagsbehovet utifrån anslagsnivå. Därav 1996 Utgift 28 611 Utgifts - progno s 30 000 1998 Förslag 27 084 1999 Beräkna t 27 625 2000 Beräkna t 28 178 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget disponeras av för statistik inom jordbruksområdet inklusive kostnaden för jordbruksstatistisk årsbok och livsmedelstatistiskt program. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är reglerade genom EG- förordningar. Regeringens överväganden Resultatinformation Regeringen bedömer att en besparing är möjlig genom en viss effektivisering av statistikproduktionen. För har regeringen beräknat en reducering av anslaget med . För kommer att ta över ansvaret för de s.k. djurräkningarna från vilket innebär en omföring av medel på . eller 2000 skall liksom övriga medlemsstater genomföra en totalundersökning på strukturområdet. För del beräknas undersökningen preliminärt komma att genomföras . Nämnden räknar därför med ett ökat medelsbehov detta år. Slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . bedömer regeringen tills vidare att utgifterna torde rymmas inom ramen för nuvarande anslagsnivå. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten Därav 1996 Utgift 6 966 Utgifts - progno s 6 000 1998 Förslag 6 000 1999 Beräkna t 6 000 2000 Beräkna t 6 000 Beloppen anges i tusental kronor. Anslaget disponeras av . Anslagsbeloppet motsvarar EG:s finansiering av jordbruks- och livsmedelsstatistiken. Detta belopp varierar mellan olika år. Regeringens överväganden och slutsatser Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas utgifterna vara oförändrade. Anslags -1 sparand e 15 766 Därav 19961 Utgift 3 196 15 766 1998 Förslag 5 000 1999 Beräkna t 5 000 2000 Beräkna t 5 000 Beloppen anges i tusental kronor. Reservationsanslaget G 8 Konsument- och marknadsföringsåtgärder inom livsmedelsområdet, anslagsposten 2 marknadsföring av svenska livsmedel. Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten innevarande år. Regeringens överväganden Efterfrågan på livsmedel kommer totalt sett att öka i världen. Produktionen väntas öka i en del lågkostnadsländer i t.ex. . Det finns också en ambition att inom den europeiska livsmedelsproduktionen ta del av denna växande marknad. En ökad konkurrens ställer krav på ökad effektivitet inom jordbruket och livsmedelsindustrin. Svenska företag inom dessa områden måste profilera sig mer än tidigare och större insatser krävs vad gäller marknadsföring av svenska livsmedel med hög kvalitet. Till detta hör en satsning på ekologiskt framställda produkter. Det bör finnas utrymme för en expanderande svensk livsmedelssektor, inte minst genom att profilera sig på EU-marknaden. En ökande export är nödvändig, inte bara för att skapa ökad sysselsättning inom livsmedelssektorn, utan också för att behålla den sysselsättning som redan finns. För att svenskt jordbruk och livsmedelsindustri skall kunna växa och ta nya marknadsandelar på en allt mer internationell marknad krävs att man är konkurrenskraftig. För detta fordras högkvalitativa produkter, en effektiv produktionsapparat och likartade villkor jämfört med konkurrenterna. Huvudansvaret för export- och marknadsföringsåtgärder ligger alltid på näringen som förväntas stå för väsentliga insatser på detta området. Regeringen vill emellertid genom att främja exportsatsningar bidra till en positiv utveckling. Slutsatser Regeringen föreslår att ett ramanslag på förs upp på statsbudgeten för för bidrag till exportfrämjande åtgärder. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bör få besluta om fördelningen av medel under detta anslag. beräknas anslagsbehoven vara oförändrade 10 Utbildning och forskning Omfattning/ändamål Ansvaret för högre utbildning och forskning inom det område som rör vård och nyttjande av biologiska naturresurser ligger inom verksamhetsområde. Utbildning inom detta område bedrivs vid (). Verksamheten bedrivs i enlighet med högskolelagen (1992:1434) och förordningen (1993:221) för . SLU erbjuder förutom långa yrkesinriktade utbildningar till agronom, hortonom, jägmästare, landskapsarkitekt och veterinär även kandidat/magisterexamen inom områdena skog, bioteknologi och naturresurser. Därutöver finns kortare yrkesutbildningar. Forskningen inom verksamhetsområde syftar till att värna om vården och nyttjandet av de biologiska naturresurserna. Den har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande generationers behov. Medel för forskningen anvisas huvudsakligen via anslag till SLU och Skogs- och jordbrukets forskningsråd (). Inom utgiftsområdet bedrivs även kollektiva program som rör skogsforskning, jordbruksteknisk forskning samt forskning och utvecklingsverksamhet inom områdena växtförädling och trädgård. Regeringen har i den forskningspolitiska propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) angett riktlinjerna för den allmänna forskningspolitiken och den forskning som bedrivs vid SLU respektive finansieras av . MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER) 1995/96 1996 1997 1998 1999 2000 1 744,2 1 160,7 1 218,6 1 228,9 1 280,1 1 322,4 Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall Den relativt kraftiga besparingen som ålades SLU /96 har inneburit indragning av anställningar och koncentration av verksamheten till fyra huvudorter. Under innevarande år utökas utbildningen med 200 platser. Även de forskningsanslag disponerade /96 reducerades kraftigt. Innevarande år disponerar forskningsrådet för forskning utöver reserverade medel . Prioriteringar Regeringen prioriterar en ökad satsning på grundutbildningen inom högskolan. Utbildningsfrågorna är en viktig del av regeringens åtgärder för en ökad sysselsättning (prop. 1995/96:222). Med anledning av regeringens program för en utökning av antalet stu- dieplatser inom högskolan föreslås att antalet helårsplatser vid SLU:s utbildningar utökas med 450 platser under budgetåret. Tjänstestrukturen inom högskolan förnyas och forskarutbildningen reformeras. Regeringen satsar på en förstärkning av kvalitén inom forskarutbildning och forskning genom tydliga mål för forskarutbildningen. Resultatbedömning och slutsatser Regeringen bedömer att utbildning och forskning om naturresurserna och de areella näringarna kommer att vara mycket centrala . Viktiga globala miljö- och livsmedelsförsörjningsfrågor måste lösas genom samverkan mellan många länder och mellan forskare från olika vetenskapliga discipliner. Svenskt deltagande i EU:s forskningsprogram öppnar nya och större möjligheter till internationell samverkan inom forskningen. Svenska forskare och forskningsmyndigheter bör aktivt ta del i denna samverkan. Anslag s- sparan de 0 Därav 1996 Utgift 947 107 Utgifts - progno s 980 773 1998 Förslag 1 021 979 1999 Beräkna t 1 069 091 2000 Beräkna t 1 107 123 Beloppen anges i tusental kronor. () skall utveckla kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker genom utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys och information. Från anslaget bekostas grundutbildning, forskarutbildning, forskning, miljöanalys samt information och fortbildning. Verksamheten bedrivs utifrån ett sektorsansvar, som preciseras av ansvarsområdena jord- och trädgårdsbruk, landskapsplanering, livsmedelsproduktion, naturvård, skogsbruk och vedråvarans förädling, vattenbruk samt veterinärmedicin och husdjursskötsel. Grundutbildningen bedrivs inom fem långa och åtta korta yrkesprogram samt inom de tre nya kandidat/magisterutbildningarna skogsvetar-, bioteknologi- och naturresursprogrammen. Forskningen bedrivs utifrån de riktlinjer som angetts i den forskningspolitiska propositionen Forskning och Samhälle (prop. 1996/97:5). Vad som allmänt sägs om högre utbildning och forskning under utgiftsområde 16 gäller också för SLU om inte annat framgår. Regeringen har för , i syfte att påskynda en jämnare könsfördelning i forskarkarriären, beslutat delfinansiera professurer för underrepresenterat kön vid SLU inom följande fyra områden: växtbiokemi hortikulturell genetik och förädling vattenbruk, särskilt fiskars beteende markekologi med inriktning mot kolets om- sättning fyra forskarassistenttjänster vid SLU för kvinnor. SLU och skall därutöver bidra till finansieringen av dessa tjänster med hälften vardera av den del som inte täcks genom de särskilda medel som regeringen anvisat. Den sistnämnda professuren skall dock i sin helhet finansieras av berörda myndigheter under . anvisas för 367 nya högskoleplatser fr.o.m. vårterminen och ytterligare 83 fr.o.m. höstterminen. Sammanlagt skall 450 nya platser tillskapas. Därutöver föreslås, av statsfinansiella skäl, en besparing på . Regeringens överväganden Resultatbedömning SLU har vidtagit kraftiga åtgärder för att möta det sparbeting som ålades SLU /96. Nedskärningar har framför allt vidtagits inom forskningen, där man dragit in 33 högre tjänster vid innehavarnas pensionsavgång. Dessa nedskärningar har emellertid ännu inte fått fullt genomslag. Effekterna av beslut om indragningar visar sig ofta inte förrän . Myndighetskapitalet har därför minskat från till . SLU har koncentrerat sin verksamhet till fyra huvudorter med både utbildning och forskning, , , och . Verksamheterna vid , och har flyttats till huvudorterna och skogsteknikerutbildningen i har lagts ner.