prop · GL03113 · 1998-01-01 00:00:00 — Denna kunskap måste den en- skilde bidra med, men kommunen kan inte helt överlåta på den enskildes initiativ att jämkning kommer till stånd. 71 a § Bestämmelsen behandlas i avsnitt 7.5.2. I bestämmelsen ges var och en som är verksam inom omsorger för äldre eller människor med funktionshinder, oavsett om det är offentligt driven eller enskild verksamhet, ett personligt ansvar att vaka över att enskilda får god omvårdnad och lever under trygga förhållanden. Anmäl- ningsskyldigheten gäller såväl yrkesmässigt verksammma som frivillig- arbetande. Den som uppmärksammar eller på annat sätt får kännedom om allvarliga brister eller missförhållanden i vården eller omvårdnaden åläggs en skyldighet att genast göra en anmälan om missförhållandena till socialnämnden eller, när det gäller enskilt driven verksamhet, till den som är ansvarig för verksamheten. I de fall missförhållandet inte utan dröjsmål rättas till, föreligger en skyldighet för den verksamhetsansvarig att anmäla bristen till tillsynsmyndighet. är i enligt med vad som gäller i övrigt för , . När det gäller enskild verksamhet som drivs med tillstånd enligt 69 § socialtjänstlagen har socialnämnden därutöver tillsynsansvar över den löpande verksamheten. har genom sin allmänna tillsynsskyldighet ansvaret för att följa upp att anmälda brister eller missförhållanden åtgärdas. är också tillsynsmyndighet och tillståndsgivare för enskilt bedriven verksamhet och kan därigenom utfärda föreläggande om att åtgärda missförhållanden och även återkalla tillstånd att bedriva verksamhet. Bestämmelsen har till viss del utformats efter förebild av 7 a § lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården. Lagrådet har föreslagit att bestämmelsen bör förtydligas med en erinran om möjligheten att göra anmälan till tillsynsmyndighet. Såsom har kommenterats under avsnitt 7.5.2, anser regeringen att detta är mindre lämpligt, eftersom en sådan erinran inte finns i motsvarande bestämmelser om anmälningsskyldighet och att en sådan erinran här lätt skulle kunna leda till felaktiga motsatsslut när det gäller andra bestämmelser. 9.2 Förslaget till ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 26 § I tredje stycket görs motsvarande ändringar som i 35 § andra stycket so- cialtjänstlagen (1980:620) när det gäller vad som skall förbehållas den enskilde för personliga behov, boendekostnad och andra levnadskostna- der, samt en bestämmelse om jämkning av avgifterna med hänsyn till make/maka eller sambo. Det görs vidare en redaktionell ändring genom att hänvisningen till 35 § tredje stycket socialtjänstlagen ersätts med 35 § andra stycket. 9.3 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 16 kap 1 § Ändringen är redaktionell som en följd av att 71 b § i nu- mera skall betecknas 71 c §. 9.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor Lagen tillförs två nya punkter, 19 och 20, vari hänvisas till de nya be- tämmelserna i 35 § andra stycket socialtjänstlagen och 26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen om jämkning av avgifter med hänsyn till make eller sambos ekonomiska situation. Homosexuella sambor jämställs därigenom med samboende man och kvinna. Bilaga till protokoll nr 59 vid regeringssammanträde Direktiv för med uppgift att utarbeta och följa ett Nationellt handlingsprogram för äldrepolitiken Omsorgen om äldre är ett av de viktigaste välfärdspolitiska områdena. Under har kraven på äldrevården ökat med allt fler äldre samt med nya och alltmer kvalificerade arbetsuppgifter som resurserna relativt sett minskat. Ädel-reformen innebar en omfattande förskjutning av ansvar och arbetsuppgifter från landstingen till kommunerna. Genom reformen tydliggjordes ansvaret men också behovet av fortsatt välfungerande samverkan mellan huvudmännen. Sammantaget fungerar den svenska äldreomsorgen bra och det finns många goda exempel som förtjänar att lyftas fram. De återkommande reportagen och beskrivningarna av enskilda fall och verksamheter som antas spegla stora och generella brister inom hela vård- och omsorgs- området ger en bild som måste nyanseras. Situationen kan sammanfattas på följande sätt: * Äldrevården fungerar huvudsakligen bra och det finns många exempel på utvecklingsarbete och verksamhetsförnyelse. * Det finns dock inslag som kan och måste förbättras både på kort och på lång sikt. * Det finns också företeelser som är oacceptabla och som och kraftfullt måste bli föremål för åtgärder. Den kontinuerliga uppföljningen av Ädel-reformen och av äldres situation har alltmer uppmärksammat brister i social och medicinsk kvalitet. Signaler om missförhållanden inom vård och omsorg från enskilda, anhöriga och personal pekar på att det finns behov av kvalitetsutveckling t.ex. genom mer personal, ökad kompetens, förbättrad samverkan, arbetsledning och tillsyn liksom av en effektiv och ändamålsenlig organisation. Regeringen har uppmärksammat problemen inom äldrevården och behovet av kvalitetsförbättringar inom vård och omsorg. Kommunsektorn har redan tillförts för i höjda statsbidrag och för ökar statsbidraget med ytterligare . I budgetpropositionen föreslår regeringen att kommuner och landsting skall få ytterligare 4 miljarder och 4 miljarder . Sammanlagt kommer statsbidragen att ha höjts med jämfört med . Regeringen anförde i prop. 1996/97:150 att de ökade statsbidragen bör leda till att antalet sysselsatta inom den kommunala sektorn ökar och att resurstillskottet tillförs vården, omsorgen och skolan. Vården och omsorgen om äldre måste förbättras. Äldre och deras an- höriga måste känna sig trygga och veta att vård och omsorg håller god kvalitet. Förtroendet för äldrepolitiken måste upprätthållas och stärkas. Mot denna bakgrund har socialministern tagit initiativ till ett Nationellt handlingsprogram som senare kommer att föreläggas . Handlingsprogrammet skall utmynna i nationella mål för äldrepolitiken samt ange förslag till konkreta åtgärder på kort sikt, t.ex. lagstiftning men också peka på områden där ett mer långsiktigt arbete behövs och som kan få formen av uppdrag till myndigheter eller tillkallande av särskilda utredare. En viktig uppgift inom handlingsprogrammets ram blir att uppmärksamma FN:s internationella år för äldre 1999. Förslag och åtgärder på det äldrepolitiska området berör många sektorer i samhället på både central, regional och lokal nivå och därmed även den lagstiftning som rör dessa sektorer liksom flera olika professioner. Arbetet med ett handlingsprogram förutsätter därför insatser inte bara från berörda sakenheter och sekretariat inom Socialdepartmentet utan också från övriga berörda departement och myndigheter. För att utarbeta och följa handlingsprogrammets genomförande behövs också samarbete och samråd med , , företrädare för pensionärsorganisationerna, anhöriga, verksamhetsföreträdare och företrädare för fackliga organisationer m.fl. Uppgiften att utarbeta ett Nationellt handlingsprogram bedrivs i ett sär- skilt Äldreprojekt. Projektet ansvarar för att programmet utarbetas samt initierar och följer insatser inom programmets ram. Det övergripande syftet med projektet är att skapa nationell samling och enighet runt åtgärder för att utveckla den framtida äldrepolitiken. 2.1 Övergripande mål och riktlinjer för arbetet Ett Äldreprojekt skall bildas med uppgift att utarbeta ett Nationellt handlingsprogram i syfte att fastställa mål för äldrepolitiken och att ange förslag till åtgärder . Förslagen skall innefatta konsekvensbeskrivningar för olika sektorer, ev. påverkan på det offentliga åtagandet samt finansieringsförslag inom det område som berörs av förslagen. skall ha bred förankring och arbetet skall ske i nära samarbete och samråd med berörda parter. Handlingsprogrammet avses föreläggas . skall vara långsiktigt och pågå t.o.m. . skall svara för den löpande samordningen och uppfölj- ningen av handlingsplanens aktiviteter och åtgärder. Ansvaret för löpande uppgifter inom äldreområdet skall ligga i linjeorganisation (t.ex. propositionsarbete, frågor, interpellationer, brevsvar, förordningar, motionssammanställningar, underlag, bevakning av delningar, direktiv och regeringsuppdrag, budgetarbete). skall följa pågående utredningar som berör äldreområdet. skall initiera, samordna och följa aktiviteter i samband med genomförandet av FN:s äldreår. Arbetet skall bedrivas processinriktat, öppet och utåtriktat, effektivt och gärna i otraditionella former. 2.2 Genomförande av arbetet Arbetet skall bedrivas i projektform och inleds . skall fortlöpande avrapporteras till statssekreterarna i och som utgör styrgrupp för projektet. Ordförande i projektgruppen skall vara planeringschef . Projektledare skall vara departementssekreterare . Till projektet skall knytas en projektsekreterare och en projektassistent. Projektgruppen skall bestå av representanter för Social-, Finans-, Utbildnings-, Arbetsmarknads- samt Inrikesdepartementen och Social- styrelsen. Behov av deltagande i projektgruppen kommer att vara av- hängigt uppgiftens art. Till projektgruppen skall vid behov knytas arbetsgrupper. Projektet kan också behöva anlita externa uppdragstagare för vissa arbetsuppgifter. (S 1991:08) kommer att benämnas Nationellt äldreråd när de kallats eller tillsänds handlingar som enbart berör Äldre- projektet. En särskild samarbetsgrupp skall bildas tillsammans med och . Kontakter skall ske kontinuerligt med de fackliga organisationerna. Projektet skall slutrapporteras . framgår av bilaga. Styrgrupp: Statssekr. Projektgrupp: Ordförande . för: S-dep. Samråd/infor- mation: Fackliga organisationer Arbets- grupper: för frågor som ej hanteras på Lagrådsremissens lagförslag 10 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 10.1 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (1980:620)1 dels att nuvarande 71 a och 71 b §§ skall betecknas 71 b respektive 71 c §§, dels att 7 a, 10 och 35 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före nuvarande 71 a § skall sättas närmast före 71 b §, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 71 a §, och närmast före paragrafen en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 a §2 Insatser inom skall vara av god kvalitet. För utförande av socialnämndens uppgifter skall det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten skall systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. För insatser inom omsorger om äldre människor eller människor med funk- tionshinder får regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, meddela sådana föreskrifter som behövs till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa. 10 §3 bör genom hjälp i hemmet, service och omvårdnad, dagverksamheter eller annan bör genom hem- tjänst, dagverksamheter eller an- nan liknande social tjänst 1 Lagen omtryckt 1988:871. 2 Senaste lydelse 1997:313. 3 Senaste lydelse 1997:739. liknande social tjänst underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. Nämnden bör även i övrigt tillhandahålla sociala tjänster genom råd- givningsbyråer, socialcentraler och liknande, social jour eller annan där- med jämförlig verksamhet. Nämnden kan utse en särskild person (kontaktperson) eller en familj med uppgift att hjälpa den enskilde och hans närmaste i personliga an- gelägenheter, om den enskilde begär eller samtycker till det. För barn som inte har fyllt får kontaktperson utses endast om barnets vård- nadshavare begär eller samtycker till det. Har barnet fyllt får kon- taktperson utses endast om barnet självt begär eller samtycker till det. 35 §4 För familjerådgivning, hjälp i hemmet, service och omvårdnad, verksamhet för barn och ungdom enligt 12 § som inte är stöd- och hjälpinsatser av behandlings- karaktär, sådant boende som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket eller annan liknande social tjänst får kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommunen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. Avgifter för hjälp i hemmet, service och omvårdnad samt bo- ende får inte, tillsammans med avgifter som avses i 26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), uppgå till så stort be- lopp att den enskilde inte förbe- hålls tillräckliga medel för sina personliga behov. För familjerådgivning, hem- tjänst, verksamhet för barn och ungdom enligt 12 § som inte är stöd- och hjälpinsatser av behand- lingskaraktär, sådant boende som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket eller annan lik- nande social tjänst får kommunen ta ut skäliga avgifter enligt grun- der som kommunen bestämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkostnader. Avgifter för hemtjänst får inte, tillsammans med avgifter som av- ses i 26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel för sina personliga behov, boendekostnad och andra normala lev- nadskostnader. När avgifterna fastställs skall kommunen försäkra sig om att omsorgstagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation. 4 Senaste lydelse 1997:1230. Anmälan om missförhållanden i omsorger om äldre eller funktionshindrade Var och en som är verksam inom omsorger om äldre männi- skor eller människor med funk- tionshinder skall vaka över att dessa får god omvårdnad och le- ver under trygga förhållanden. Den som uppmärksammar eller får kännedom om ett allvarligt missförhållande i omsorgerna om någon enskild skall genast anmäla detta till socialnämnden. Om inte missförhållandet utan dröjsmål avhjälps, skall nämnden anmäla förhållandet till tillsynsmyndigheten. Första stycket gäller även inom motsvarande yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet. Anmälan skall göras till den som är ansvarig för verksamheten. Den ansvarige har att utan dröjsmål avhjälpa missförhållandet eller anmäla detta till tillsynsmyndigheten. Denna lag träder i kraft . Anmälningsskyldigheten enligt 71 a § gäller inte för förhållanden som enbart avser tiden före ikraftträdandet. 10.2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. 16 kap. 1 §2 Nuvarande lydelse Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrund- lagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilken nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihets- förordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 ytt- randefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av ---- 3. denna lag enligt ----- 10. 19 § första stycket 1 och 3 polislagen (1993:1684) 11. 71 b § socialtjänstlagen (1980:620) 12. förbehåll enligt 9 a § lagen (1965:94) om polisregister m.m. Föreslagen lydelse Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1 8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihets- grundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilken nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihets- förordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 ytt randefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnads---- plikten följer av ---- 3. denna lag enligt ----- 10. 19 § första stycket 1 och 3 polislagen (1993:1684) 11. 71 c § socialtjänstlagen (1980:620) 12. förbehåll enligt 9 a § lagen (1965:94) om polisregister m.m. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1992:1474. 2 Senaste lydelse 1997:1214. Lagrådet Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har re- geringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620), 2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen 7 a § Det bemyndigande, som föreslås intaget i ett nytt fjärde stycke, har Lag- rådet i sig inte någon erinran mot. Det kan dock ifrågasättas om den föreslagna placeringen i lagen av bemyndigandet är lämplig. Lagrådet förordar att bestämmelsen i avvaktan på resultatet av den översyn av socialtjänstlagen som pågår tas in antingen under en egen underrubrik i slutet av lagen under Övriga bestämmelser eller under . 35 § I andra stycket föreslås ett förtydligande av bestämmelserna om förbe- hållsbelopp och en skyldighet för kommunen att beakta också makes eller sambos ekonomiska situation. Lagrådet vill påpeka att erforderliga ändringar måste göras också i 26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). För att om möjligt undgå oklarheter, tvister eller gränsdragnings- problem bör begreppet "sambo" definieras närmare så att det framgår vilka grupper man tar sikte på. Begreppet kan då knyta an antingen till det som finns i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem eller till den snävare definition som ofta återfinns i socialförsäkringslagstift- ningen; se t.ex. lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. Om förstnämnda alternativ väljs bör det också klarläggas om homosexuella sambor avses omfattade av bestämmelsen. Om så är fallet krävs en änd- ring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor. 71 a § Den nya bestämmelsen om skyldighet för dem som arbetar inom social- tjänsten att i vissa fall anmäla allvarliga missförhållanden till den verk- samhetsansvarige har en motsvarighet inom hälso- och sjukvården i 7 a § lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården. I likhet med regleringen på detta område föreslås nu att en underlåtenhet att fullgöra skyldigheten inte skall förenas med några sanktioner. Som nämnts omfattar anmälningsskyldigheten enbart en skyldighet att anmäla missförhållanden till den verksamhetsansvarige. Om t.ex. den verksamhetsansvarige inte fullföljer sina åligganden enligt bestämmelsen eller om det finns skäl att tro att så skulle vara fallet, torde det vara så att möjligheten alltid står öppen att göra anmälan direkt till tillsynsmyndigheten. Lagrådet ifrågasätter härmed om det inte i den föreslagna paragrafen bör tas in en erinran om möjligheten att göra anmälan till tillsynsmyndigheten. Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden, , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 1997/98:113 Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. Författningsrubrik Bestämmelser som inför, ändrar, upp- häver eller upprepar ett normgivnings- bemyndigande Celexnummer för bakomliggande EG- regler Socialtjänstlagen (1980:620) 7 a § Lagen omtryckt 1988:871. Senaste lydelse 1997:313. Senaste lydelse 1997:739. Senaste lydelse 1997:1230. Lagen omtryckt 1992:567. Senaste lydelse 1996:1151. Lagen omtryckt 1992:1474. Senaste lydelse 1997:1214. Lagen omtryckt 1997:393. Senaste lydelse 1997:775. 1997/98:113 Bilaga 1 1997/98:113 Bilaga 2 1997/98:113 Bilaga 3