prop · GL0329 · 1998-01-01 00:00:00 — För svensk insyn i krishanteringsinsatser är det i första hand viktigt att representation säkerställs i Europakommandot Supreme Headquarters Allied Powers Europe (SHAPE). Det är också angeläget att ha beredskap inför framtida erbjudanden om representation i de PFF-enheter som sannolikt kommer att ingå i den anpassningsbara struktur för snabb och effektiv krishantering som Nato nu utarbetar. Regeringen kommer att från fall till fall ta ställning till representation i internationella staber. 3.4 Nato:s erbjudande att öppna delegation och ackreditera ambassadör toppmöte i beslutades att inbjuda partnerländerna att utse ambassadör och upprätta delegation vid organisationen. Nato har ställt en särskild byggnad till partnerländernas förfogande i närheten av i . För har en särreglering gjorts. I avtalet mellan och stadgas att en representation skall öppnas under ledning av en ambassadör. aktiva engagemang i PFF-samarbetet har lett till att en stor del av tjänstemännen vid i arbetar med dessa frågor. Samråd om den praktiska utformningen av PFF sker genom diplomatiska kontakter med i och vid Nato:s militära högkvarter i . De diplomatiska och militära kontakterna kan förväntas öka genom EAPR och det fördjupade PFF- samarbetet. Genom EAPR kommer ett antal Nato-kommittéer att öppnas för deltagande från partnerländerna i frågor som rör PFF. För att skall kunna bidra till den process som inleds inom EAPR och det fördjupade PFF-samarbetet är det angeläget att kontinuerligt deltar i och nära följer detta arbete. Regeringen har med anledning härav utnämnt ambassadör i att även vara ombud vid Nato. För att skall kunna ta tillvara de ökade möjligheter till insyn och inflytande i militära PFF-frågor som ges i , avser regeringen att stärka den militära representationen vid ambassaden i . Inom ramen för EAPR planerar regeringen att utse en svensk militär representant att delta i möten mellan och partnerländerna i frågor som rör PFF och krishantering. Den totalförvarsrådgivare som regeringen tillsatt vid ambassaden i utgör en betydelsefull resurs för svenskt deltagande i det fördjupade PFF. Totalförsvarsrådgivaren hanterar internationella frågor som berör både det militära och det civila försvaret. 3.5 Ett politisk-militärt ramverk för krishanteringsoperationer Det har länge varit en uttalad svensk uppfattning att länder som bidrar med trupp till en internationell krishanteringsoperation också skall ges insyn i och inflytande över planering och ledning av insatsen. Genom ett svensk-finskt initiativ vid har denna princip skrivits in i den del av som behandlar militära krishanteringsinsatser till vilka EU tagit initiativet och som genomförs av Västeuropeiska unionen (VEU). Diskussioner om att skapa ett särskilt politisk-militärt ramverk för Nato-ledda krishanteringsinsatser förs inom Nato och med partnerländerna i EAPR. Regeringen välkomnar detta, och avser att aktivt delta i arbetet för att stärka partnerländernas möjligheter till insyn och inflytande i Nato:s planerings- och beslutsprocesser för krishanteringsinsatser. Ambitionen är att finna en modell som ger partnerländerna möjligheter till insyn i och inflytande över såväl den politiska som militära styrningen av Nato-ledda krishanteringsoperationer. Det har också varit ett uttalat svenskt önskemål att partnerländerna ges möjlighet att framföra sina ståndpunkter i ett tidigt skede av planerings- och beslutsprocesserna. Erfarenheterna från det svenska deltagandet i de Nato-ledda IFOR- och SFOR-operationerna i har visat att vi inte haft full insyn i förberedelser och planering. , liksom andra deltagande partnerländer, har ofta fått tillgång till viktig information relativt sent i beslutsprocesserna. På liknande sätt har partnerländerna inte direkt deltagit i överläggningar om den politiska inriktningen av insatsen. Även här har truppbidragande partnerländer ofta först i ett sent skede beretts tillfälle att ge synpunkter. Under IFOR- och SFOR-operationerna har det dock efterhand utvecklats former för att ge länder som inte är medlemmar i förbättrade möjligheter att medverka i planering och styrning. Dessa erfarenheter är av stort värde i diskussionerna om partnerländernas insyn och inflytande i framtida krishanteringsoperationer. Det är en svensk målsättning, med beaktande av erfarenheterna från IFOR och SFOR, att arrangemangen för insyn och inflytande ges en permanent och förstärkt form i det politisk-militära ramverk för krishanteringsinsatser som avses utarbetas inom EAPR. Varje truppbidragande land har ett ansvar för sin personal, vilket gör det viktigt även för partnerländerna att ha en roll i såväl planering som politisk och militär styrning av operationerna. Under pågående operation bör partnerländerna dessutom beredas tillträde till de staber som leder själva insatsen. I SFOR är representerat i de staber som leder operationen. Detta slags medverkan bör erbjudas varje partnerland som bidrar med trupp till en internationell krishanteringsoperation. 3.6 Planerings- och översynsprocess Den första översynen av samverkansförmågan inom planerings- och översynsprocessen har för svensk del främst syftat till att identifiera och utvärdera Försvarsmaktens samverkansbehov för fredsfrämjande och humanitära insatser. deltagande i IFOR/SFOR i Bosnien- har understrukit värdet av planerings- och översynsprocessen som ett instrument för fortsatt utveckling av samverkansförmågan. God samverkansförmåga är en grundläggande förutsättning för svensk personals säkerhet vid deltagande i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Den vidareutvecklade planerings- och översynsprocessen, i vilken erfarenheterna från insatserna i har tagits tillvara, bidrar till att främja effektiviteten i planeringen inför gemensamma internationella fredsinsatser. Planer finns på att införa särskilda partnerskapsmål för PFF-länderna, i syfte att underlätta identifieringen av styrkor och resurser som kan göras tillgängliga för fredsfrämjande operationer. Därigenom erhålls ett bättre underlag för politiska överväganden. Syftet är att stärka den gemensamma krishanteringsförmågan och uppnå en effektivare internationell bördefördelning. Partnerskapsmålen kommer inte att innebära några bindande åtaganden för partnerländerna. Beslut om att ställa styrkor till förfogande skall även fortsättningsvis fattas från fall till fall. I linje med den övergripande utvecklingen inom PFF kommer partnerländerna att ges ett allt större inflytande även i planerings- och översynsprocessen. Ökad insyn och inflytande förbättrar möjligheterna att utveckla partnerskapsmålen. bibehålls den för grundläggande möjligheten att självt kunna avgöra på vilka områden och i vilken utsträckning vi vill samarbeta. Öppenheten i översynsprocessen stärks på frivillig basis, vilket ligger i linje med de övergripande målen för PFF. Mot den bakgrunden bedömer regeringen att det finns ett svenskt intresse av fortsatt deltagande i planerings- och översynsprocessen. Regeringen avser därför att , i dialog med Nato, fastställa samverkansmål för en andra period som kommer att löpa t.o.m. . Inför den kommande översynen kommer tyngdpunkten för svensk del även fortsättningsvis att ligga på utbildning och kunskapsinhämtning. Regeringen finner det angeläget att fortsätta utveckla samverkansförmågan för sambands- och ledningssystem, inklusive språkkunskaper. Sjukvårdsresurser och logistik är nya mål inom planerings- och översynsprocessen som är av svenskt intresse. Möjligheterna att utveckla metoder för att använda enheter ur samtliga försvarsgrenar i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser bör tillvaratas. Samverkansmålen kommer att fastläggas med utgångspunkt från regeringens övergripande bedömning av behoven av internationella samverkansförmåga. Den studie som Försvarsmakten har redovisat (se avsnitt 2.2.2) utgör härvidlag ett värdefullt underlag. På kort sikt bör tonvikt läggas vid att öka den militära samverkansförmågan för fredsfrämjande och humanitära insatser vad gäller metod och arbetssätt enligt Nato-standard. Nato kan även komma att vara den organisation som av FN eller får uppdraget att leda större fredsfrämjande insatser i . Strävan bör vara att samtliga svenska officerare skall ha sådana kunskaper och färdigheter i internationella metoder och arbetssätt att de med viss kompletterande utbildning vid behov skall kunna samarbeta med personal från Nato:s medlemsländer och partnerländer. Särskild hänsyn skall i detta arbete tas till förmåga att samverka med de nordiska länderna i fredsfrämjande insatser. Behov av ökad interoperabilitet finns även i civila insatser som t.ex. humanitär katastrofhjälp. På detta område är FN det ledande organet. Regeringen anser det angeläget att stödja det arbete som pågår inom FN för att förbättra den internationella samverkansförmågan vid civila insatser. Regeringen lägger särskild vikt vid att vidareutveckla civil- militär samverkan i internationella och fredsfrämjande insatser, t.ex. genom utbytesutbildning och växeltjänstgöring. Som ett led i det arbetet har regeringen tillsatt en särskild utredare med uppgift att bl.a. ta initiativ till civil-militära utbildningsprojekt. Regeringen har också utsett en särskild interdepartemental grupp för beredning av beslut om svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser, där olika civila liksom militära aspekter på insatserna samordnas. Regeringen anser att samtliga försvarsgrenar bör ha en internationell grundförmåga. Vissa enheter bör även ha en förhöjd förmåga. Den förhöjda förmågan skall i första hand eftersträvas för sådana förband som kan förväntas efterfrågas i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser och där svenska resurser är särskilt lämpade (jfr. 1996/97:UFö:U1 sid. 58). För att uppnå förhöjd förmåga krävs åtgärder som i de flesta fall medför vissa kostnader, ofta kopplade till behov av tekniska anpassningar. Regeringen avser att behandla frågan om vilka förband som skall ha förhöjd förmåga i samband med budgetprocessen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 1997/98:29 och det fördjupade Partnerskap för fred-samarbetet Deltagande länder är förutom : , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och .