prop · GL034 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga gäller för att erhålla utryckningsbidrag att den totalförsvarspliktige skall ha slutfört sin grundutbildning eller, vid avbrott i utbildningen, tjänstgjort minst . Motsvarande gäller, om familjepenning eller bostadsbidrag lämnas till den totalförsvarspliktige, rätten till dessa bidrag efter tjänstgöringstiden. Om den totalförsvarspliktige således skadas under utbildningen och tjänstgöringen av den anledningen avbryts än , får den totalförsvarspliktige inte något av dessa bidrag. Regeringen anser det vara rimligt att den som skadas under tjänstgöringen och därmed får sin tjänstgöring avbruten och skickas hem skall ha rätt till nämnda bidrag oavsett hur tjänstgöringen pågått. Om den totalförsvarspliktige avlider , betalas begravningshjälp enligt förordningen om förmåner till totalförvarspliktiga till den avlidnes dödsbo med ett halvt basbelopp. Enligt regeringens mening bör begravningshjälpen förbättras på så sätt att beloppet höjs till ett basbelopp. De nu angivna förbättringarna medför inte några större kostnader. Det ankommer på regeringen att göra erforderliga författningsändringar. Försöksverksamhet med tre månaders pliktutbildning I enlighet med vad regeringen anförde 1996 har Försvarsmakten fått i uppdrag att försöksvis genomföra värnpliktsutbildning för frivillig rekrytering till hemvärnet. Försvarsmakten påbörjade därför försöksverksamhet med nämnda inriktning för placering i hemvärnet med fortsatt utbildning inom dess organisation. Enligt en redovisning av Försvarsmakten tillfrågades cirka 10 000 totalförsvarspliktiga som tidigare placerats i utbildningsreserven, om de frivilligt ville genomgå denna grundläggande utbildning för rekrytering till hemvärnet. Utfallet blev 183 personer för utbildning och 100 personer för . 1998 tillkommer sedan de som antagits vid mönstringen . Årets utbildning startade på ett fåtal platser med första inryckning i och sista inryckning i . kommer en bättre tidsmässig fördelning vara möjlig över året och på fler platser. Regeringen anser att det är för tidigt att nu göra en analys av rekryteringsresultatet och avser att följa den fortsatta utvecklingen av försöksverksamheten. Regeringen förutsätter att möjligheterna till direktutbildning till hemvärnet har en viktig roll i Försvarsmaktens fortsatta överväganden om hur rekryteringen till hemvärnet skall kunna förbättras. Försvarsmakten har delårsrapport anfört att man arbetar kontinuerligt med olika åtgärder för att utveckla och förbättra de totalförsvarspliktigas möjligheter att få arbete eller studieplats efter avslutad militär grundutbildning. Flertalet förband har en väl utvecklad kontakt med lokala skolor, arbetsgivare och arbetsförmedlingar. Möjlighet till fritidsstudier för att bl.a. få högskolepoäng ges vid vissa förband. Försvarsmaktens överenskommelse med , som träffats i samråd med , avseende s.k. platsgaranti för de totalförsvarspliktiga kommer enligt rapporten att innebära att antalet platser successivt kommer att öka. Ett nytt betygsformulär efter avslutad militär grundutbildning har utarbetats för att tydligare belysa erhållna kunskaper och färdigheter. Betyget används på försök vid flera förband och en utvärdering kommer att göras . Möjligheterna att ge en civil certifiering för vissa specialutbildningar under grundutbildningen undersöks också. Enligt Överstyrelsen för civil beredskap har grundutbildningen med civilplikt alltid utbildningsmoment med högt meritvärde. Överstyrelsen utvecklar tillsammans med de myndigheter som genomför grundutbildning med civilplikt som är längre än en gemensam syn på betyg och vitsord för grundutbildningen. Överstyrelsen bedriver sitt arbete i nära samarbete med Försvarsmakten och . Regeringen anser att det är mycket angeläget att Försvarsmakten, samt berörda civila myndigheter fortsätter det viktiga arbetet med att förbättra de totalförsvarspliktigas möjligheter att få arbete eller studieplats efter avslutad grundutbildning. 1996 anförde regeringen att frågan om tjänstebevis och meritvärdering av de totalförsvarspliktigas grundutbildning bereddes inom Försvarsdepartementet. Försvarsdepartementet inbjöd företrädare för centrala arbetstagarorganisationer, , , , arbetsgivar- organisationer och andra intresseorganisationer samt Försvarsmakten, och till överläggningar i nämnda frågor. Den nämnda utredningen med uppdrag att göra en översyn av tillämpningen av pliktsystemet och andra pliktfrågor m.m. kommer också att få till uppgift att se över utbildningarnas meritvärdering. Kvinnliga totalförsvarspliktiga i befattningar som meniga delårsrapport från anges att till har totalt 554 kvinnor (varav 138 ) skrivits in för värnplikt. Av dessa har 227 skrivits in för befattningsnivån menig. En fjärdedel av dessa har skrivits in till underhålls- och depåtjänst. Enligt regeringens mening bör myndigheterna verka för att kvinnor i större utsträckning skrivs in även för andra befattningar än de som är vanligast. Regeringen avser att följa upp myndigheternas åtgärder i denna fråga. Den nämnda pliktutredningen kommer också att få i uppdrag att se över systemet med möjlighet för kvinnor att frivilligt genomgå plikttjänstgöring. Regeringen gav i regleringsbrev för i uppdrag att påbörja utbildningen av civila beredskapsstyrkor vid räddningsskolorna och i , . De civila beredskapsstyrkorna består av totalförsvarspliktiga med befattningar som beredskapsmän med olika utbildningsinriktning. Dessa utbildas för kommunernas behov i det civila försvaret. Inriktningen är att 400 totalförsvarspliktiga skall utbildas 1997 och 800 . har förberedelser av utbildningen påbörjats med bl.a. inskrivning av totalförsvarspliktiga vid . Utbildning av civila beredskapsstyrkor påbörjades med huvudinriktning social verksamhet samt stabs- och informationsuppgifter. Utbildning avseende teknisk verksamhet påbörjas . har i sina kontakter med kommunerna fått in beställningar på fler totalförsvarspliktiga till civila beredskapsstyrkor än det antal som man planerar att utbilda under den inledande delen av försvarsbeslutsperioden. Regeringen har i regleringsbrev för lämnat ett uppdrag till och att se över möjligheterna att utbilda civila beredskapsstyrkor även för uppgifter inom området miljöskydd under höjd beredskap.Uppdraget skall redovisas till regeringen . Vidare har fått i uppdrag att i samråd med utveckla ett tidigare redovisat förslag att upprätta regionala beredskapsstyrkor som en resurs på länsnivå. Härvid skall även en översyn av rollfördelningen mellan länsstyrelserna och kommunerna ske. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Myndigheterna skall inför den säkerhetspolitiska kontrollstationen redovisa det samlade behovet av totalförsvarspliktiga. Om regeringen då anser att antalet utbildade till civila beredskapsstyrkor skall utökas kan behov av ytterligare utbildningsplatser uppkomma utöver kapaciteten vid räddningsskolorna och i . För att i så fall kunna skapa dessa ytterligare utbildningsresurser har fått i uppdrag att, i samråd med Försvarsmakten och , utreda möjligheten att använda andra utbildningsanläggningar inom totalförsvaret. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Sammantaget bedömer regeringen att utbildningen av civila beredskapsstyrkor fått ett gott mottagande bland de kommuner som i sina krigsorganisationer visat sig behöva pliktpersonal. Frågor om det antal totalförsvarspliktiga som skall utbildas till civila beredskapsstyrkor, var utbildning i så fall skall äga rum och om eventuellt utökade uppgifter för styrkorna kommer att bli aktuella i anslutning till den säkerhetspolitiska kontrollstationen . 6.2 Vid Försvarsmakten anställd personal Försvarsmaktens personalförsörjning har (bet. 1996/97:FöU1) efterlyst en av regeringen sammanhållen syn på personalförsörjningen av anställd personal i Försvarsmakten. En sådan redovisning bör enligt regeringens mening avse en krigsorganisatorisk del och en del som omfattar i fredstid anställd personal. Det är dock uppenbart att det finns många kopplingar mellan dessa delar. personal består av anställd personal, totalförsvarspliktiga samt frivilliga med tjänstgöringsavtal. Mot denna bakgrund genomförs därför krigsorganisationens personalförsörjning såväl genom civilrättsliga avtal som genom politiska beslut om pliktlagstiftning. Enligt regeringens mening skall behovet styra användningen av personaltillgångarna. Omfattningen av uppgifterna under beredskap och i krig bestämmer dimensioneringen av varje organisation och kraven på kompetens hos personalen. Utbildning och yrkeserfarenheter skall ge den kompetens som är nödvändig. En hög effektivitet i uttagningen bidrar enligt regeringens mening till säkerhet och stabilitet i verksamheten och håller nere kostnaderna för utbildningen av all personal. Så många som möjligt bör enligt regeringens mening få de uppgifter i det krigsomställda samhället som de är beredda att åta sig. Det är regeringens bestämda uppfattning att skall behålla systemet med ett försvar som till stor del bygger sin personalförsörjning på en totalförsvarsplikt. Enligt regeringens mening bör, som också framhållits i tidigare utredningar, myndigheterna göra sina personalbedömningar enligt följande. Först bör myndigheterna bedöma hur många av de anställda i fred som de kommer att disponera under beredskap och krig. Därefter bör planeras för hur många som kommer att kunna tillföras under beredskap och i krig från den öppna arbetsmarknaden eller genom särskilda avtal som träffats i förväg. Om ytterligare personal behövs, bör denna kunna rekryteras bland frivilliga från olika organisationer och enskilda frivilliga. Därefter blir det nödvändigt att ta ut med plikt till olika befattningar för att krigsorganisationen skall kunna fyllas och för att en viss beredskap under fred skall kunna upprätthållas. Det militära försvaret grundar huvuddelen av sin personalförsörjning på de totalförsvarspliktiga. Försvarsmakten har lämnat en redovisning som anger Försvarsmaktens bedömning av hur många personer som ingår i Försvarsmaktens krigsorganisation vid utgången av försvarsbelutsperioden. Bedömningen grundar sig försvarsbeslut. Enligt dessa uppgifter kommer det att finnas 14 300 yrkesofficerare, varav 400 för att möjliggöra anpassning, 13 000 reservofficerare, varav 3 000 för att möjliggöra anpassning, 8 300 civila (personår), 125 000 personer i hemvärnet samt 400 000 - 500 000 totalförsvarspliktiga, inklusive olika reserver (25 000 till grund- utbildning). Till detta kommer också frivilliga med avtal om cirka 30 000, varav cirka 20 000 ingår i hemvärnet. Som nämnts i det tidigare avsnittet om pliktpersonal kommer regeringen att besluta om att en utredning skall tillsättas för att närmare utvärdera tillämpningen av pliktsystemet. Regeringen har i budgetpropositionen för , volym 1 avsnitt 7.7 utveckling, redovisat vilka krav som kommer att ställas på myndigheterna vad gäller kompetensförsörjning och rörlighet bland anställda. I årsredovisningen /96 har Försvarsmakten tagit upp personalkostnadernas utveckling. De totala personalkostnaderna har minskat . Utvecklingen av summan av grundlön har enligt årsredovisningen stigit , medan summan av övertidsersättning och tillägg m.m. har minskat. Denna minskning beror till stor del på att övningsverksamheten legat på en, jämfört , låg nivå. Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att i årsredovisningen för lämna en utförlig personalredovisning som innehåller uppgifter om lönebildningen. Försvarsmakten skall därvid analysera och kommentera samt redovisa egna slutsatser av vad som tagits upp i redovisningen. Själva anställningsförhållandet och därmed sammanhängande frågor har alltmer kommit att likna det som gäller inom andra sektorer. Denna utveckling har som utgångspunkt de beslut som fattades av med anledning av den personalpolitiska propositionen (prop. 1984/85:219, AU 1985/86:46, rskr. 1985/96:48, UbU 1985/86:5, rskr. 1985/86:50). Efter beslut om en ändrad arbetsgivarorganisation på det statliga området (prop. 1992/93:100 bil. 8, bet. 1992/93:AU10, rskr 1992/93:205) har myndigheterna numera hela ansvaret för lönebildningen och personalkostnaderna. har i en årlig rapport (RRV dnr 29-96-287) uppmärksammat regeringen på vikten av fortsatt analys och uppföljning av personalkostnaderna och formerna för lönebildningen inom Försvarsmakten. Regeringen kommer att ge i uppdrag att se över förmåner och formerna för lönebildning samt tillämpning av arbetstidsavtal inom Försvarsmakten. I delårsrapporten har Försvarsmakten redovisat resultat och kostnader för vidtagna åtgärder för minskning av personalen. Den totala minskningen av antalet yrkesofficerare är under detta halvår ca 500. Minskningen av den civila personalen har uppgetts till ca 250. Enligt Försvarsmakten torde dock en viss eftersläpning i redovisningen av den civila personalen förekomma. Förvarsmakten har bedömt att uppställda personalminskningsmål i stort sett skall kunna nås , dock senare än vad Försvarsmakten och därmed regeringen har räknat med. Regeringen finner att det är för tidigt att dra några säkra slutsatser av redovisade personalminskningar. Regeringen erinrar dock om uttalandena 1996 om betydelsen av att de berörda parterna tar till vara alla möjligheter som finns för att inriktningen för omstruktureringen av Försvarsmakten skall kunna fullföljas. Som framgår av årets budgetproposition har regeringen uppmärksammat en ekonomisk obalans om hos Försvarsmakten och gett Försvarsmakten i uppdrag att förklara hur obalansen uppkommit och lämna en redovisning av alternativa åtgärder för att komma tillrätta med den. Regeringen följer även frågan om minskningen av personalen med samma uppmärksamhet. Om det även i fortsättningen visar sig att det dröjer innan personalminskningsmålen uppfylls, måste Försvarsmakten redovisa de åtgärder som behöver vidtas för att den skall komma till rätta med problemet. I delårsrapporten har Försvarsmakten redovisat vilka åtgärder som har vidtagits för att rekrytera kvinnliga officerare. En ny rekryteringsbroschyr och en reklamfilm för TV har tagits fram. Överläggningar har också skett mellan Försvarsmakten och om hur antagnings- prövningarna skall genomföras. Insatser görs också för att behålla kvinnliga officerare. Ett nätverk för kvinnliga officerare skall påbörjas . Enligt Försvarsmakten har antalet kvinnliga officerare som tjänstgör som lärare på försvarets skolor ökat. Regeringen ser med tillfredsställelse att Försvarsmakten har gjort flera insatser för att öka andelen kvinnor i Försvarsmakten och förutsätter att detta arbete fortsätter. Regeringen har också regleringsbrev lämnat flera uppdrag i detta syfte. Efter årsredovisningen för är det möjligt att lämna en utförligare redovisning till . Regeringen avser att följa upp Försvarsmaktens vidare åtgärder. Den civila personalen i Försvarsmakten Försvarsmakten har i delårsrapporten redovisat kompetensutvecklingen för den civila personalen. Försvarsmakten avser att lämna en utvärdering i årsredovisningen. Den första civila doktoranden har antagits till Försvarsmaktens doktorandprogram. I samverkan med arbetstagar- organisationerna planeras lokala kompetensutvecklingsinsatser för den civila personalen. Regeringen anser att det är viktigt att den civila personalen får en god kompetensutveckling. Regeringen avser att fortsätta att följa upp utvecklingsinsatserna. Ett nytt reservofficersavtal har slutits. I syfte att få en bättre uppföljning av reservofficerarnas karriär har utarbetats en helt ny rutin i personal- redovisningssystemet. Regeringen anser att det är viktigt med en god kompetensutveckling för reservofficerarna och att de används i förbandsproduktionen. Det innebär också att möjlighet måste ges till reservofficerarna att återkommande få tjänstgöra vid sina förband. Inte minst den i försvarsbeslutet uttalade anpassningsfilosofin ger en ökad betydelse för reservofficerarna. 7 39 Bakgrund I enlighet med beslut om riktlinjer för utveckling och anskaffning av JAS 39-systemet skall regeringen redovisa läget inom projektet för (prop. 1981/82:102 bil. 2, bet. 1981/82:FöU18, rskr. 1981/82:374). Grunden för projektets värdering är riksdagsbeslutet om riktlinjer för JAS 39-projektet fram (prop. 1982/83:119, bet. 1982/83:FöU9, rskr. 1982/83:271). Med anledning av sammanslagningen av Försvarsmakten till en myndighet och förändrade roll till uppdragsmyndighet fattade regeringen beslut om ändrade ansvarsförhållanden beträffande myndigheternas styrning och uppföljning av JAS 39-projektet (Fo94/2332/ESU). Den årliga redovisningen om utvecklingen inom JAS 39-projektet gjordes senast i regeringens skrivelse 1995/96:199. beslutade att ramstyrningen av JAS 39-projektet skulle bibehållas genom en särskild investeringsram. Vidare omdefinierade JAS-ramen. Avslutad verksamhet , såsom utvecklingsarbete samt leverans av delserie 1, utgår ur JAS-ramen (prop.1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109). inkluderar JAS-ramen anskaffning av flygplan och utrustning till delserie 3. beslutade regeringen med anledning av denna omdefinition att Försvarsmakten i årsredovisningen skall slutredovisa den verksamhet inom JAS-ramen som avslutats och den materiel som slutlevererats t.o.m. (Fo96/3362/MIL). Regeringen har (Fo94/1804/ESU) beslutat att Försvarsmakten skall tillämpa 14 § anslagsförordningen (1992:760) beträffande förskottsbetalningar till försvarsindustrin. Beslutet innebär att Försvarsmakten inte får avräkna utbetalda förskott till försvarsindustrin mot anslaget. Det innebär att den från omdefinierade JAS-ramen inkluderar medel för förskott till industrin och ränta på rörelsekapital. Regeringen kommer även i fortsättningen att skriftligen informera om utvecklingen av JAS 39 programmet. Därutöver genomförs särskilda redovisningar för försvarsutskott. Vid en eventuell export av JAS 39 kommer regeringen att informera om eventuell påverkan av leveransplanen till Försvarsmakten. samlade bedömning är att de tekniska kraven på egenskaper och prestanda enligt åtagande enligt projektspecifikationen i allt väsentligt har uppfyllts. Försvarsmaktens samlade uppfattning är att JAS 39-systemet utvecklas enligt den planerade inriktningen. Erfarenheterna visar att systemet kommer att väl uppfylla ställda krav och förväntningar. Programmet som helhet bedöms av Försvarsmakten ha uppnått en god ekonomisk och teknisk säkerhet. Regeringen delar myndigheternas bedömningar. Utvecklingsarbetet med grundflygplanet är slutfört och typavslut för den ensitsiga versionen av JAS 39 (JAS 39A) är genomfört. Styrsystemet har utprovats för flygning med höga anfallsvinklar. Egenskaperna har varit förväntade. Styrsystemet i JAS 39 bedöms av såväl som Försvarsmakten ha stabil funktionalitet och har utvecklats till en operativt godtagbar nivå. Nuvarande hjälpkraftsystem avger buller som överskrider de bullernivåer som arbetsmiljölagstiftningen tillåter. Ett åtgärdsprogram för att eliminera detta har utarbetats och regeringen beslutade att anskaffa en ny hjälpmotor som uppfyller bullerkraven. Ett varnings- och motverkanssystem till delserie 1 är under serieleverans och ett försöksprogram till flygplan ingående i delserie 2 pågår. Enligt nuvarande inriktning kommer varnings- och motverkanssystem för delserie 2 att vara operativt . Arbetet med den tvåsitsiga versionen av JAS 39 (JAS 39 B) följer uppgjorda planer och ligger i vissa delar före tidsplanen. Det första serieflygplanet har leveransgodkänts och utnyttjas i JAS 39B utprovningsprogram. De vapensystem som ärvts från flygplansystem 37 är integrerade i JAS 39-systemet. Införande av beställd radarjaktrobot (AMRAAM) till JAS 39 pågår. Roboten kommer att med vissa begränsningar vara operativ och fullt operativ . Tillverkningen och slutmonteringen av flygplanen löper väl. Effektiviseringsprocessen inom de berörda leverantörsföretagen ger positiva trender både vad avser omloppstider och kostnader. Tillförlitligheten och tillgängligheten på levererade flygplan har under /96 dock inte nått en tillfredsställande nivå. Det är framförallt ett alltför högt felutfall i kombination med ett alltför känsligt övervakningssystem som ger ett stort antal falska varningar och felindikeringar. Förhållandet har negativt påverkat den taktiska flygutprovningen. utarbetades ett åtgärdsprogram för att komma till rätta med dessa brister. Åtgärderna har successivt gett positiva resultat. Delserie 1 slutlevererades . samlade bedömning är att de tekniska kraven på egenskaper och prestanda enligt åtagande i allt väsentligt har uppfyllts. Totalt har utvecklingsarbetet, sedan avtal om den första delserien tecknades , försenats med och serieleveranserna med . Fram har 40 serieflygplan levererats. och omförhandlade leveranstakten av delserie 2 från 20 flygplan till 18 flygplan . Efter dessa omförhandlingar, där både leveransplan och leveranstakt justerats, har inga förseningar konstaterats eller prognostiserats. Delserie 2 beräknas vara slutlevererad . Den första av två beställda FMS (Full Mission Simulator) har levererats och installerats på flygflottilj (F 7) . Den centraliserade flygutbildningen skall genomföras på F 7. invigdes F 7 som är en utbildningsanläggning med anordningar i form av utbildningslokaler och simulatorer för utbildningen av JAS 39-piloter. Flygvapnets flygtidsuttag har varit begränsat till F 7. Förbandserfaren- heterna är därför inte speciellt omfattande. Enligt Försvarsmakten upplever flygförarna JAS 39 som lättfluget i en bekväm och föraranpassad miljö. Den informationsmängd som är tillgänglig för flygföraren är mycket omfattande, men tack vare att presentationen är anpassad för flygföraren så upplevs inte flygförarsituationen som övermäktig. har JAS 39 deltagit vid flygutställningar och uppvisningar vid F 5 , F 7 , i , i och i . Förevisningsprogrammen har innehållit flyguppvisning, klargöringsmoment, snabbtankning och laddning av vapen. Exportstödverksamheten har till viss del bidragit till att förseningar skett i den taktiska utprovningsverksamheten. Den första JAS 39-divisionen planeras bli krigsorganiserad och den andra . 7.3 Ekonomi Utgifterna från projektstart t.o.m. uppgår till varav utgör uteliggande förskott till industrin. Utgifterna under /96 uppgår till . På grund av bl. a. leveransförseningar och senarelagda beställningar har utgifterna blivit lägre än de planerade. Regeringen har därför beslutat att Försvarsmakten skall återbetala det s.k. JAS-lånet genom att avräkna anslaget A 1 Försvarsmakten . Avräkning mot anslaget genomfördes . Vidare har principen för finansiering av förskottsbetalningar till försvarsindustrin ändrats med anledning av att anslagsförordningen nu tillämpas även inom detta område. finansierar nu förskotten genom lån i . Denna förändring har under /96 inneburit att har återbetalat till Försvarsmakten för uteliggande förskott som tidigare finansierats över anslaget A 1. Försvarsmakten redovisar för /96 avseende program 10 39-förband följande (): Anslagsavräkning avseende leveranser 6 900 Återbetalning av JAS-lån 1 700 Intäkt återbetalning av förskott från FMV -8 200 Anslagsavräkning netto 400 interna kostnader för uppgick under /96 till . Enligt definition av JAS-ramen ingår dessa kostnader inte i ramen. Genom den omdefinition av JAS-ramen som genomfördes kommer sådana kostnader att omfattas av JAS-ramen. Utfallet för förbandsverksamhet vid F 7 uppgick under /96 till . Som nämnts omdefinierades JAS-ramen per . Avslutad verksamhet, såsom utvecklingsarbete samt leverans av delserie 1, har utgått ur ramen. Den verksamhet som avslutats och den materiel som slutlevererats till Försvarsmakten t.o.m. omfattar följande (): Utvecklingsarbete delserie 1 12 200 Delserie 1 30 flygplan 5 400 Vapensystem 3 500 Övrig materiel 2 400 Totalt 23 500 Ovanstående siffror är preliminära. Slutliga siffror redovisas först i budgetpropositionen för på grund av att grundavtalet mellan och slutligt regleras . Tidsmässigt omfattar den omdefinierade ramen de materielinvesteringar som slutlevereras .