prop · GL0319 · 1998-01-01 00:00:00 — Syftet med projektet är att genom IT-världshus skapa tillgäng- lighet till informationsteknik och olika nätbaserade tjänster för småföre- tag och breda grupper av medborgare. Målsättningen är bl.a. att IT- världshusen skall skapa flera och nya typer av arbeten och utbildnings- möjligheter på hemorten samt skapa delaktighet och förståelse för teknik- utvecklingen genom ett nedifrån och upp perspektiv i projektarbetet. Genom tidigare EG-bidrag har ett pilotvärldshus etablerats i . Genom det statliga bidrag som erhållits kan satsningar på ytterligare tio IT-världshus göras. En redovisning av anslagsmedlen till IT-projekten lämnas i budgetpro- positionen för , under utgiftsområde 22, anslag C 5 Informa- tionsteknik: Telekommunikation m.m. 4.6 Andra insatsområden 4.6.1 Arbetsmarknadspolitiken på IT-området Att matcha lediga platser med rätt utbildad arbetskraft är en av arbets- marknadspolitikens mest centrala uppgifter. Utgångspunkten är att arbetsförmedlingens service skall präglas av stor öppenhet och kund- anpassning. All information om arbetssökande och lediga platser som kan och får tillhandahållas bör också tillhandahållas genom de kanaler som bäst gagnar användarna. Utvecklingen av informationstekniken är här till stor hjälp. Arbets- marknadsverket använder tekniken för detta ändamål genom att de lediga platser som anmäls till arbetsförmedlingen finns tillgängliga för de ar- betssökande via Internet. Detta medför att sökandeprocessen för de ar- betslösa underlättas, platserna kan tillsättas snabbare och risken för flaskhalsar på arbetsmarknaden minskar. Internet öppnar nya vägar inte bara för ren registrering av arbets- sökande och spridning av information, utan också till ett utvidgat sam- arbete mellan olika aktörer på arbetsmarknaden. Utvecklingen innebär att även arbetsgivare kan erbjudas kvalificerad självservice. Genom att bygga upp väl fungerande sökkanaler för arbetsgivare och arbetssökande bör matchningsprocesserna på arbetsmarknaden kunna effektiviseras. Tillgången till en rad olika söksystem innebär inte automatiskt att match- ningsprocessen effektiviseras. Det finns också en risk att det växer fram en snårskog av förmedlingssystem där användarna har svårt att orientera sig och värdera informationen. Intrycken av de system som växer fram på den svenska marknaden är i dessa avseende inte enbart positiva. Om den offentliga arbetsförmedlingen tillhandahåller bra system för all- mänt utnyttjande, kommer man att sätta en de facto standard för match- ningsinformationen. Förutsättningen för en sådan standard ges genom de 1 100 yrkesmallar som tagits fram inom och som löpande anpassas till förändringar inom yrkesvärlden. 6 300 sökord över hela yrkesspektrumet utgör grunden för en strukturerad och nyanse- rad matchning mellan platser och arbetssökande. Yrkesmallarna är i bruk i arbetsförmedlingens interna datasystem, men kommer genom att an- vändas i självservicesystem också kunna bli en gemensam standard för arbetsmarknaden. En sådan gemensam standard kommer att gynna an- vändarna och underlätta hela sökprocessen. Den offentliga arbetsförmed- lingens ambition bör vara att utgöra den naturliga sökkanalen för match- ning på arbetsmarknaden för alla arbetssökande och arbetsgivare den marknadsplats dit alla först vänder sig för att skaffa information. Trots att utnyttjandet av Internet ökar snabbt kommer antalet sökande som i det egna hushållet har tillgång till Internet att vara mycket begrän- sat . Internet kommer sålunda inte på hushållsbasis att vara en volymkanal för arbetssökande. Om möjligheten att använda detta in- strument tillhandahålls avgiftsfritt på en mängd ställen och i samman- hang där arbetssökande ofta kommer att vistas, kommer dock även anta- let personer som har möjlighet att utnyttja det att växa mycket kraftigt. a denna anledning kommer ett antal kundarbetsplatser att ställas till förfogande på landets arbetsförmedlingar där bl. a. möjligheter att komma åt relevanta applikationer på Internet kommer att ges. Samverkan med olika aktörer Utvecklingen på arbetsmarknaden har inneburit att fler aktörer fackliga organisationer, kommuner, trygghetsstiftelser m.fl. engagerar sig aktivt för att hjälpa arbetslösa. I de flesta fall fungerar samarbetet med arbets- förmedlingarna utmärkt. I en del fall har man byggt upp, eller diskuterat att bygga upp, egna matchningssystem för att bättre tillgodose de egna gruppernas intresse. Om utvecklar ett bra match- ningssystem, tillgängligt för alla aktörer på arbetsmarknaden, så kan de samlade resurserna sannolikt användas mer effektivt än om var och en bygger upp egna system. publicerar löpande information om arbetsmarkna- den i form av statistik m.m. på Internet. Nedan redogörs mer detaljerat för de operativa system som tillhandahåller på Internet. har arbetssökande möjlighet att via Internet få tillgång till alla de platser i landet som arbetsgivare är villiga att publi- cera. Detta innebär f.n. att ca 10 000 platser finns tillgängliga i platsban- ken. Förutom möjligheterna att på olika sätt hitta platser i platsbanken, kan sökande direkt anmäla sitt intresse för platsen genom att fylla i en elektronisk platsansökan, som går direkt till den e-postadress arbetsgiva- ren angivit. Arbetsgivare kan också anmäla sina lediga platser till arbets- förmedlingen via systemet. Platsbanken har blivit mycket uppskattad och antalet användare har ökat stadigt. Den är den sjätte mest besökta platsen på Internet i med ca 350 000 besök . Antalet öppnade platsnotiser ligger kring 1,3 miljoner . Detta sätt att förmedla de lediga platserna via Internet har också väckt stort internationellt in- tresse. Sökandebanken introducerades på Internet . Den öppnades då för arbetssökande inom områdena teknik, ekonomi och IT. Från mit- ten av april har sökande inom dessa yrkesområden kunnat registrera sig med hjälp av yrkesmallar . Arbetsgivare har kunnat använda systemet för sökning . Sökandebanken ger samtliga perso- ner som är intresserade av att komma ifråga för ett arbetserbjudande och som på något sätt har tillgång till Internet möjlighet att registrera sig på Internet. Den sökande avgör själv om han/hon vill vara anonym eller ej. Genom ett enkelt och väl strukturerat system, där yrkesmallar utgör en väsentlig komponent, kan den sökande beskriva sina meriter. En arbets- givare som söker i systemet får inte namn eller andra personuppgifter som gör det möjligt att identifiera den sökande utan att denne direkt medgivit det. Arbetsgivaren har i stället möjlighet att lämna ett elektro- niskt meddelande till den eller de sökande vars yrkesprofil och meriter svarar mot arbetsgivarens önskemål. Fördelarna med ett system av detta slag är uppenbara både för arbets- givare och arbetssökande. Man får ökad tillgång till matchningsservicen och behöver inte vara beroende av arbetsförmedlingens öppettider och den aktuella tillgången på arbetsförmedlare. Man ser resultatet av match- ningsprocessen och kontrollen över den egna situationen öka eftersom man inte är beroende av förmedlingens resurser och bedömningar. Den arbetssökande kan alltid vara säker på att de egna meriterna exponeras för alla arbetsgivare som är intresserade. En arbetsgivare ser alla arbets- sökande, om än anonyma, som svarar mot de egna önskemålen. En ar- betssökande kan också lita på att i en första granskning bli uppmärk- sammad för sådana kunskaper och meriter som är relevanta för en viss arbetsuppgift och att inte redan vid en första granskning bli bortsorterad p.g.a. en personalrekryterares medvetna eller omedvetna fördomar om vilka personer som kan vara lämpliga för ett jobb. De tillfälliga anställningarna utgör en betydande del av anställnings- flödet på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens service för att tillgo- dose tillfälliga och akuta behov av arbetskraft har varit mindre omfat- tande än för långvariga anställningar. För att tillgodose behovet av snabb förmedlingsservice vid korta anställningar, vikariat m.m. är en Vikariebank under utveckling. Vikariebanken kommer att bestå av yrkesmässigt och geografiskt be- gränsade pooler och applikationen görs tillgänglig på Internet. Arbets- sökande som önskar ställa sig till förfogande för denna typ av arbete re- gistrerar sig i relevant pool . Registrering sker med stöd av yrkesmallar Arbetsförmedlingen gör en kvalitetsgranskning av regist- reringen och godkänner densamma. Den sökande får sedan via ton- valstelefoni anmäla sin aktualitet till Vikariebanken . Arbets- givare som är i behov av att snabbt komma i kontakt med en sökande för en korttidsanställning söker fram sökande som matchar deras önskemål och tar därefter kontakt med den sökande. Vikariebanken introduceras på ett par orter och kommer då innehålla pooler inom yrkesområdena lärare och lokalvård. I ett utbyggt system kommer den lokala arbetsförmedlingen att bli ansvarig för poolerna på orten och av- gör inom vilka yrkesområden som det är lämpligt att skapa vikariepooler. 4.6.2 Näringspolitiken I IT-propositionen framhålls att IT-innehållet i svenska produkter och tjänster måste öka för att skall kunna försvara en framskjuten position som en kunskapsbaserad industrination. Näringspolitiken skall medverka till att främja näringslivets och särskilt de små och medelstora företagens användning av informationsteknik samt främja utvecklingen av svensk programvaru- och informationsindustri. Kunskap för nya verksamheter tillhörde de länder som tidigt uppmärksammade informations- teknikens möjligheter och satsade på långsiktig kunskapsuppbyggnad. genomfördes ett nationellt mikroelektronikprogram (NMP) vilket följdes av ett systemtekniskt inriktat program (IT4) som slutfördes . Tillsammans omfattade dessa program och var viktiga för att öka forsknings- och utbild- ningskapaciteten vid universitet och högskolor i . Utredningen (Ds 1991:63) gav förslag till riktlinjer för en IT-politik inom bl.a. det näringspolitiska området, där forskning och utveckling gavs hög prioritet. Det resulterade i ett nytt FoU-program på IT-området som drevs av . För /94 anvisade för satsningar på basteknik riktade främst till näringslivets behov av teknik och god användning av tekniken. har, vilket tidigare nämnts, en bra kunskap och kompetens inom ett mycket brett spektrum av områden inom informationstekniken inte minst tack vare målmedvetna statliga satsningar i tidiga skeden. Inom stora delar av näringslivet har det skett en snabb produktivitetstillväxt och en snabb förnyelse, såväl i arbetsformer och arbetsorganisation som i nya affärsidéer och nya företag. Dessa positiva förändringar har i mångt och mycket med informationsteknik att göra. IT-användningen i många företag syns ha nått en sådan mognad att vinsterna av ganska stora investeringar har kunnat aktualiseras genom förändringar i arbetsrutiner, organisations- och ledningsformer. Nya pro- dukter och nya företag har skapats genom nya tillämpningar och nyut- veckling av mikroelektronik. Förutsättningen för detta har varit den breda kompetens som finns i , både i utbildningssystemet och i närings- livet. Den snabba tillväxten i tillämpningar av informationsteknik har dock aktualiserat ett viktigt tillväxtproblem det finns en resurs och kompetensknapphet inom hela IT-området som allvarligt kan hämma pågående tillväxt och förnyelse. Inom näringspolitiken planeras därför nya satsningar för att kunna öka resurserna på hela bredden. Som ett led i dessa satsningar gav regeringen i uppdrag att skissa på ett förslag till en svensk handlingsplan på mikroelektronikområdet. Arbetet skulle också ge en mer detaljerad plan för hur en ökad kapacitet för tillverkning och an- vändning av mikroelektronik skulle kunna nås . Rapporten till strategi för att stärka basen för elektronikbaserad industri i (Regeringsuppdrag N 97/202) avlämnades och behandlar bl.a. förutsättningar och möjligheter för att öka tillverkningskapaciteten för halvledare i , genom att attrahera ut- ländska tillverkare att investera i . Regeringen berör denna fråga i budgetpropositionen för . Regeringens bedömning i propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5), är att de näringspolitiska insatserna inom i högre grad också bör främja användningen av informationsteknik såväl inom privat som inom offentlig verksamhet, inte minst rörande tjänsteutveck- lingen inom kommuner och landsting. Regeringen har givit i uppdrag att lämna förslag till en ny programstruktur för FoU på IT-om- rådet. Regeringens bedömning är också att insatser för grund- läggande kunskapsutveckling i ökande utsträckning bör inriktas mot forskning kring industriell programvaruteknik och utveckling av metoder för komplexa system. Regeringen har i enlighet med propositionen Forskning och samhälle givit i uppdrag att tillsammans med Kommunikationsforskningsberedningen och Rådet för arbetslivsforsk- ning utveckla ett forskningsprogram för socialt motiverad teknikutveck- ling inom vilket program informationstekniken har en självklar plats. Långsiktiga satsningar på kunskapsutveckling är viktiga för det nuvarande och framtida näringslivet. Erfarenheten från tidigare satsningar talar sitt tydliga språk. Sådana långsiktiga satsningar kan i bland kräva att forskare i andra länder engageras för att öppna nya fält där vi i inte har kommit så långt. Det internationella samarbetet är ett annat sätt att förnya och utveckla vår inhemska kunskapsbas. Samarbetet i EU:s ramprogram har haft stor betydelse för den svenska kompetensen. I det kommande femte ramprogrammet för forskning och utveckling kommer med största sannolikhet nya intressanta samarbetsmöjligheter att öppnas. Inom COST-samarbetet och inom EUREKA-samarbetet skapas andra betydelsefulla forsknings- och ut- vecklingssamarbeten. En aktiv, kunskapsutvecklande miljö, i vilken näringslivet deltar aktivt, är viktig för dynamiken i det svenska näringslivet och en förutsättning för att behålla de större företagens utvecklingsinvesteringar i . Detta är viktigt för tillväxt och sysselsättning på medellång och lång sikt. Den svenska utvecklingsmiljön måste vara minst lika god som den som företagen kan möta utomlands. Företagen är redan internationella och deras val av etableringsort grundar sig huvudsakligen på kvaliteten i den miljö där de lägger projekt eller utvecklingsavdelningar. På kortare sikt är kompetensförsörjning till och kompetensutveckling i näringslivet av stor betydelse. Forsknings- och utvecklingssamarbete med universitet och högskolor samt med industriforskningsinstitut inom området möter ett växande intresse från företagen. Dessa och angränsan- de frågor som t.ex. de immaterialrättsliga frågeställningarna var föremål för en utredning (Nyttiggörande av forskningsresultat, sam- verkan näringsliv högskola, N 1995:10). Utredningen har lämnat två be- tänkanden; Samverkan mellan högskolan och näringslivet (SOU 1996:70) samt Samverkan mellan högskolan och de små och medelstora företagen (SOU 1996:89). Utredningen förslog bl.a. att hög- skolans s.k. tredje uppgift formaliserades vilket också har skett. Flera organisationer arbetar med frågor som ligger nära den tredje upp- giften. Ett exempel är Teknikbrostiftelserna som har fått en sådan tillväxt på sitt kapital att de blivit betydelsefulla aktörer på lokal nivå. Som ett exempel har i varit mycket aktiv i förhållande till det kluster av mindre och snabbväxande IT-företag som finns i den regionen. Flera av dessa, kanske rent av flertalet, har tillkom- mit på den grund som högskolan lagt genom forskning och utbildning. Flera program har tillskapats för att stödja samverkan mellan högskola och näringsliv. Regeringen har t.ex. anvisat till för att stödja sådan samverkan främst vid mindre och medel- stora högskolor. samarbetar i detta sammanhang med och Kompetensutveckling () som enligt sina stadgar driver relativt stora program inom området. Informationstekniken är särskilt uppmärksammat inom uppdrag. Till industri- forskningsinstituten har anvisat särskilda medel för uppsö- kande verksamhet till främst mindre företag så att dessa skall kunna dra nytta av den kunskap och kompetens som instituten har. Informations- teknikfrågorna har en framskjuten plats i detta arbete. Informationsteknik och ökad konkurrens Ett exempel på hur informationsteknik och samhälleliga innovationer har samspelat är avregleringen av elmarknaden och utvecklingen av en nor- disk elbörs. Avregleringen hade i praktiken varit mycket svår att genom- föra om inte ett effektivt sätt att handla med el och att utsätta denna han- del för priskonkurrens hade kunnat skapas genom informationsteknik. ser vi hur denna marknad skapar nya produkter med informations- teknikens hjälp. Nya elmätare i hushållen gör det möjligt för dem att i real tid välja den billigaste leverantören av el. ger en datorise- rad elmätare i hemmet förutsättningar för en hel rad nya tjänster till hemmen, bl.a. övervakning, styrning av klimat och larm. Avregleringen har i samspel med informationstekniken skapat både en effektivare marknad men även givit förutsättning för nya produkter, produktion och ny sysselsättning. En ökad elektronisk handel och användning av Internet påverkar även konkurrensförhållandena, inte minst i sammanhang där det i prakti- ken råder lokala monopol. Tekniken möjliggör också en bred kontaktyta för mindre företag, vilket inte minst visas genom det utvecklingsarbete som gjorts av Länsteknikcentrum i , det sk. SME-link. Projek- tet är initialt finansierat av . Det ger mindre företag möjlighet att bland annat köpa transportjänster på en marknad via Inter- net, att köpa översättningstjänster på samma sätt, att ha kontakt med myndigheter och kollegor och mycket mer. Ursprungligen byggdes tolv specifika länkar upp med särskilda resurser avsatta för att underhålla och utveckla respektive länk som är inriktad mot ett visst, innehållsligt av- gränsat område, t.ex. kontakt med myndigheter. SME-link har en stor potential och har rönt stort intresse bland mindre företag, inte minst genom att länkarna utformats på ett sätt som passar dem. Det av regeringen tillskapade nätverket av industriella utvecklingscentra (IUC) har inlett ett samarbete med Länsteknikcentrum där vissa medel som anvisat till används för en IUC-länk. Ett viktig område för näringslivets IT-utveckling gäller den offentliga förvaltningens teknikupphandling. tillsatte regeringen om former och områden för offentlig teknikupphandling. Betänkandet Upphandling för utveckling (SOU 1997:88) presenterades och kommer att remissbehandlas . Utredningens slutsats är att teknikupphandlingen har en roll att fylla även , i första hand i samband med upphandling av stora komplexa system inom försvars-, bygg- och kollektivtransportområdena. Som exempel anges system för övervakning av , spårtaxi och byg- gande av flerbostadshus av trä. Offentlig teknikupphandling har enligt betänkandet också en viktig roll att fylla när det gäller att driva på den tekniska utvecklingen inom områ- den där samhället har viktiga intressen att främja, såsom energisparande, miljö och trafiksäkerhet. IT-propositionen behandlar de åtgärder som görs för att främja exporten av svensk programvara. Exportråd har tillsammans med SweSi (Initiative) genomfört en förstudie om tänkbara pro- jekt på området, kring vilket 75 företag samlats. Information för småföretag kring goda IT-tillämpningar och utveck- lingsmöjligheter med hjälp av informationsteknik är ett annat område som diskuteras i IT-propositionen. har fortsatt att utveckla detta genom olika typer av program. I diskussionerna kring hur elektronisk handel skall främjas omnämns i IT-propositionen att skulle få i uppdrag att finna former för en effektivare informationsspridning till svenska företag angående offent- liga upphandlingar inom EU. redovisade detta uppdrag och verkets viktigaste slutsats var att några statliga åtgärder inte var nödvändiga på detta område. Det bör överlåtas åt marknadens aktörer att finna former för att få information kring offentliga upphand- lingar. Ett annat område som IT-propositionen behandlar är IT-satsningar inom turistnäringen. beslutade , med anled- ning av regeringens proposition (prop. 1995/96:94, bet. 1995/96:NU13, rskr. 1995/96:136) om exportinsatser för små och medelstora företag m.m., att skall tillföras för teknikutveckling inom främst mindre turistföretag. Bland åtgärderna ingår ett projekt som syftar till att utveckla ett infor- mations-, boknings- och ekonomisystem som kan få bred användning bland branschens små och medelstora företag. Insatserna skall finansieras gemensamt av berörda företag och . har lämnat en rapport till Närings- och om hur arbetet med projektet fram- skrider. Nästa rapport är beräknad till och en slutrapport är beräknad . Inom ramen för på IT-området har frågan om att etablera ett särskilt på IT-området diskuterats, men frågan verkar ännu inte vara mogen inom unionen. 1996/97:5 Forskning och samhälle har givits i uppdrag att inom ramen för forskning och utveckling på IT-området redovisa en ny programstruktur före utgången av . Den nya programstruktu- ren skall i större utsträckning bygga på ett användarperspektiv snarare än på det tidigare mer teknikinriktade perspektivet. Regeringen bemyndigade chefen för tementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utarbeta en samlad strategi för användning av informationsteknik vid myndigheter och institutioner inom kulturområdet (Ku 1995:03). Utredaren skulle därvid lämna förslag om uppbyggnad av ett gemensamt kulturnät. Slut- betänkandet, IT i kulturens tjänst (SOU 1997:14), överlämnades till kul- turministern . Utredaren föreslog att uppbyggnaden av denna verksamhet, Kulturnät , skulle påbörjas , eftersom det under utred- ningstiden framkommit att det finns en stor efterfrågan på råd, stöd och erfarenhetsutbyte från landets kulturproducenter. I enlighet med utreda- rens förslag uppdrog regeringen åt Ingenjörsveten- skapsakademien att i projektform bygga upp och inledningsvis admini- strera Kulturnät . Projektet bedrivs enligt de direktiv som lämnas av en särskild styrgrupp, som utsågs av . Styrgruppen skall närmare ange verksamhetens projekt- och tidsplaner. Det främsta syftet med Kulturnät är att med hjälp av informa- tionsteknik öka tillgängligheten till svensk kultur. Kulturnätets sidor på World kan liknas vid ett virtuellt bibliotek som skall erbjuda kulturinformation, kulturmaterial och kulturyttringar. Kulturnätet föreslås också vara en digital mötesplats för alla som vill diskutera olika kultur- företeelser. Kulturnätet bör t.ex. också rymma en evenemangskalender och ett digitalt kulturforum. Som nämnts under avsnitt 4.3.1 har beslutat att digital mark- sänd TV skall införas i flera steg med möjlighet för staten att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. Enligt beslut bör målen för statens nuvarande politik inom massmedieområdet, att säkerställa yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald, vara vägledande även inför den tekniska utveckling som pågår. Introduktionen av digital-TV får inte innebära att publikens valfrihet inskränks eller att program kan nå alla i hela landet. Digitaltekniken skall användas så att den vidgar yttrandefriheten och mångfalden samt motverkar privat och offentlig maktkoncentration. I en första etapp inleds sändningar på ett begränsat antal orter i Sve- rige. En grundläggande förutsättning för en eventuell utbyggnad är att de digitala marksändningarna bedöms ha ekonomisk bärkraft. Den föreslagna sändningsverksamheten förbereds av en särskild utre- dare, som bl.a. har till uppgift att föreslå sändningsorter och utforma en modell för programföretagens samverkan i tekniska frågor. Den särskilde utredaren lämnade en rapport (SOU 1997:103) med förslag på sändningsorter. Frågan bereds inom . En kommitté med parlamentariskt inslag skall följa sändningsverksamheten och medverka vid den fortlöpande utvärderingen. Frågan om digitala ljudradiosändningar behandlades av (prop. 1994/95:170, bet. 1994/95:Ku47, rskr. 1994/95:369).