prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i enlighet med vad som angivits i propositionen om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring (prop. 1996/97:107). Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar arbetsmarknadspolitiska åtgärder, och Arbetarskyddsstyrelsen m.fl. myndigheters förvaltning samt forskning och utveckling på arbetsmarknads- och arbetslivsområdet. Området innefattar även vissa utgifter för Samhall AB:s verksamhet, jämställdhetspolitiska frågor samt statliga arbetsgivarfrågor. Målen för utgiftsområdet syftar huvudsakligen till att genom en aktiv arbetsmarknadspolitik som inriktas mot effektiv platsförmedling, kompetensutveckling och minskad långtidsarbetslöshet medverka till att regeringens övergripande mål om en halvering av den öppna arbetslösheten till uppnås. Inom utgiftsområdet prioriteras åtgärder för att motverka flaskhalsar, bl.a. tillsättningen av lediga platser genom en förstärkning av arbetsförmedlingen. Vidare prioriteras en fortsatt ökning av det lokala inflytandet inom arbetsmarknadspolitiken och åtgärder för att undvika uppsägningar inom kommuner och landsting. För att motverka ungdomsarbetslösheten föreslår regeringen att kommunerna ges möjlighet att erbjuda utvecklingsinsatser för arbetslösa ungdomar i åldern . Vidare föreslår regeringen på tilläggsbudget att ett nationellt program för IT-utbildning införs inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Regeringen föreslår en ytterligare satsning på högskoleplatser, som är av strategisk betydelse bl.a. för sysselsättning och tillväxt. Denna satsning påverkar utgiftsområdet engångsvis för . Tidigareläggningen omfattar 10 000 högskoleplatser och 1 000 platser i kvalificerad yrkesutbildning. Besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Därutöver föreslås, för att finansiera föreslagna utgiftsökningar, att finansieringsbidraget vid arbetsplatsintroduktion höjs, anställningsstöd införs och att rätt till ersättning under sommaruppehåll vid särskilt upphandlad arbetsmarknadsutbildning avskaffas. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 15: Studiestödet Utgiftsområdet omfattar utgifter för studiehjälp till gymnasiestuderande i form av studiebidrag, inackorderingstillägg m.m, studiemedel samt olika former av vuxenstudiestöd. Studiestödet är en viktig del av utbildningspolitiken och skall bidra till att de övergripande målen för utbildningspolitiken nås. Studiestödet skall verka rekryterande och därmed bidra till högt deltagande i utbildningen och ha en utjämnande verkan som främjar ökad social rättvisa. Förslag om besparingsåtgärder inom utgiftsområdet följer de åtgärder som aviserades ekonomiska vårproposition. Bland annat föreslås slopad timersättning vid svenskundervisning för invandrare, skärpta regler för utlandsstudier samt skärpt efterkontroll av inkomster inom studiemedelssystemet. Inom vuxenutbildningen prioriteras en fortsatt utbyggnad av den tidigare beslutade vuxenutbildningssatsningen. I enlighet med vad som beslutades ekonomiska vårproposition skall vuxenutbildningen byggas ut . Budgetförslaget bygger på den nu beskrivna vuxenutbildningssatsningen och på den utbyggnad av högskolan som regeringen presenterade ekonomiska vårproposition. Ökningen tidigareläggs också till vissa delar . I budgetförslaget ingår även en höjning av studiebidragen i studiehjälpen som en följd av höjningen av barnbidragen fr.o.m. . Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar skola och barnomsorg, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom område. Inom barnomsorgen är de viktigaste målen att ge barn stöd och stimulans för sin utveckling, samt att underlätta för föräldrar att förena förvärvsarbete eller studier med vård och ansvar för barn. Skolans mål är att alla barn och ungdomar oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden skall ha lika tillgång till en likvärdig utbildning. Alla barn och unga skall ges förutsättningar att nå målen i skollagen, läroplanerna och kursplanerna. Målet för vuxenutbildningen är, i enlighet med vad som anges i skollag och läroplan, att överbrygga utbildningsklyftorna, medverka till arbetslivets förändring, bidra till full sysselsättning och tillgodose de vuxnas individuella önskemål om vidgade studie- och utbildningsmöjligheter och ge dem tillfälle att komplettera sin ungdomsutbildning. Universitet och högskolor har som sitt viktigaste mål att erbjuda utbildning av hög och likvärdig kvalitet i alla delar av landet och att bedriva forskning och därmed bidra till en regionalt balanserad utveckling. Inom forskningen är ett av de viktigaste målen att forskningen skall främja kritiskt tänkande och vetenskapligt förhållningssätt och bidra med ny väsentlig kunskap till förmån för hälsa, kultur, välfärd, miljö, ekonomisk utveckling, sysselsättning och omställning mot en hållbar utveckling. Prioriteringar för året är inom barnomsorg och skola att utveckla ett gemensamt synsätt på barns och ungdomars utveckling och lärande från tidig ålder samt att skapa förutsättningar för en integration mellan förskola och skola. Vidare prioriteras arbetet med att utveckla utbildningens kvalitet och likvärdighet i skolan. Inom vuxenutbildningen prioriteras utbyggnaden av vuxenutbildningssatsningen. skall vuxenutbildningen byggas ut till totalt 124 300 platser, varav 10 000 platser avser folkbildningen (utgiftsområde 17). Utbyggnaden innefattar även utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen till totalt 8 800 platser . Med anledning av den stora efterfrågan på den kvalificerade yrkesutbildningen föreslår regeringen att utbyggnaden tidigareläggs med 1 000 platser . Expansionen av vuxenutbildningen måste också omfatta en successiv förnyelse, såväl organisatoriskt och pedagogiskt som innehållsmässigt. kommer verksamheten inom vuxenutbildningsområdet att koncentreras kring att stödja och stimulera utvecklingsarbete. Budgetförslaget bygger på den beskrivna vuxenutbildningssatsningen och på den utbyggnad av högskolan som regeringen presenterade ekonomiska vårproposition. Ökningen av högskole- platser tidigareläggs till vissa delar . Utöver utbyggnaden av den högre utbildningen prioriteras att förstärka kvaliteten inom forskningen och forskarutbildningen. De förslag till besparingsåtgärder som tidigare redovisats fullföljs och preciseras. Bland annat föreslås en sänkning av statens bidrag till svensk undervisning i utlandet. Vidare har förslag till genomförande av en beslutad besparing om inom forskningen presenterats av en särskild utredare. Förslaget har remissbehandlats och ingår delvis i detta budgetförslag. Besparingar har också fördelats på universiteten och högskolorna. I budgetförslaget ingår också förslag om kvalitetsförstärkning inom högskolan. Det sker genom att medel anslås för kompetensutveckling av högskolelärare, samt genom att antalet platser inom forskarutbildningen ökas i syfte att tillgodose ett ökat behov av forskarutbildade. Vidare föreslås en reformering av forskarutbildningen. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar kulturområdet, stöd till folkbildning, ungdomsfrågor samt folkrörelse- och idrottsfrågor. De viktigaste målen på kulturområdet är värnandet av yttrandefriheten, allas delaktighet i kulturlivet, kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet, kulturens förutsättningar att vara en utmanande och obunden kraft i samhället, bevarandet och brukandet av kulturarvet. Inom utgiftsområdet prioriteras bl.a. insatser för att förbättra konstnärernas villkor, stärka litteraturen och läsandet samt åtgärder för att ge en bättre regional balans i kultursatningarna. Kulturens roll för den regionala utvecklingen och en ekologiskt hållbar utveckling i samhället lyfts fram. blir ett kulturår för hela . påbörjas också en satsning på det industrihistoriska arvet. Besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsväsendet, geotekniska frågor, länsstyrelserna, de regionala självstyrelseorganen, lantmäteriverksamhet m.m. samt stöd till ekologisk omställning och utveckling. De viktigaste målen är att trygga alla människors behov av en god bostad till rimlig kostnad och en trygg närmiljö samt att främja en ekologiskt hållbar utveckling inom samhällsplanering och byggande. Under prioriteras omställningen till ekologiskt hållbart byggande och boende. Regeringen föreslår att lagen (1993:737) om bostadsbidrag tas in bland de lagar som räknas upp i lagen (1987:813) om homosexuella sambor fr.o.m. . Besparingsåtgärder inom utgiftsområdet fullföljs i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Därutöver kommer statens utgifter för räntebidrag att minska snabbare än vad som beräknades budgetproposition bl.a. beroende på en mer positiv ränteutveckling än förväntat. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till , och för till . Utgiftsområde 19: Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet omfattar bl.a. olika former av regionalpolitiska företagsstöd och medel som länsstyrelserna förfogar över för regional projektverksamhet samt en del av medfinansieringen av EG:s strukturfondsprogram. I utgiftsområdet ingår även utbetalningar från som delfinansierar EG:s bidrag till strukturfondsprogrammen. Det övergripande målet för verksamhetsområdet är att underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklas så att det bidrar till att uppfylla målen för regionalpolitiken. Regeringen avser att i en regionalpolitisk proposition bl.a. närmare behandla de framtida förutsättningarna samt mål och riktlinjer för regionalpolitiken. Inom utgiftsområdet prioriteras genomförandet i hela landet av förslag som kommit fram i arbetet med den nya tillväxtorienterade regionala näringspolitiken. Den innebär bl.a. en ökad samverkan mellan de olika statliga åtgärder som har betydelse för näringslivets utveckling. Vidare skall möjligheterna till att effektivisera genomförandet av EG:s strukturfondsprogram undersökas. Det förslag till besparingsåtgärder som redovisades i den ekonomiska vårpropositionen genomförs och preciseras. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 20: Allmän miljö och naturvård Utgiftsområdet omfattar frågor rörande biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljö- och kretsloppsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. De viktigaste målen inom utgiftsområdet är att skydda människors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser, samt att skydda natur- och kulturlandskap. Regeringen avser att lägga fram en samlad miljöpolitisk proposition inför 2000-talet med förslag till bl.a. nya och omarbetade miljömål. avser regeringen lämna en proposition med förslag till miljöbalk till . Riktlinjer för regeringens fortsatta arbete med ekologiskt hållbar utveckling redovisas för i en separat skrivelse. Inom utgiftsområdet prioriteras den biologiska mångfalden bl.a. genom att medel för investeringar i mark för naturvård och vård av sådan mark behålls oförändrade. Kärnsäkerhets- och strålskyddsarbetet får ökade resurser med anledning av att avvecklingen av kärnkraften påbörjas. I förhållande till den ekonomiska vårpropositionen ökar utgiftsområdet med för att förstärka kärnsäkerhets- och strålskyddsarbetet. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 21: Energi Utgiftsområdet omfattar insatser för omställning och utveckling av energisystemet samt insatser för att främja utvecklingen av effektiva energimarknader och en god försörjningsberedskap. De viktigaste målen inom utgiftsområdet är att: trygga tillgången till el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor för att främja en god ekonomisk och social utveckling i skapa villkor för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Inom utgiftsområdet prioriteras det energipolitiska program som beslutats av (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12 rskr. 1996/ 97:272) för omställningen av det svenska energisystemet. Satsningen uppgår till totalt och löper fram t.o.m. . Programmet omfattar åtgärder som syftar till att på ett kostnadseffektivt sätt minska användningen av el för uppvärmning, utnyttja det befintliga elsystemet effektivare och öka tillförseln av el och värme från förnybara energikällor. Särskilda åtgärder vidtas för att utveckla el- och värmeförsörjningen i . Energipolitiska insatser på klimatområdet genomförs. En ny central energimyndighet inrättas . Besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 22: Kommunikationer Utgiftsområdet omfattar vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart, luftfart, postbefordran, telekommunikationer och övergripande informationsteknikfrågor. I utgiftsområdet ingår också sektorsforskning och miljöfrågor. De viktigaste målen för utgiftsområdet är: medborgarna och näringslivet i hela landet skall erbjudas en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader enskilda och myndigheter i landets olika delar ska ha tillgång till effektiva telekommunikationer i landet skall finnas en rikstäckande postservice som innebär att brev och paket kan förmedlas till alla oavsett adressort, till enhetliga och rimliga priser. Inom utgiftsområdet prioriteras att åtgärderna i infrastrukturen bör bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet, leda till förbättrad transportkvalitet, öka infrastrukturens miljöanpassning, minska störningarna från trafikbuller samt utformas med utgångspunkt från högsta ambition för trafiksäkerheten. Regeringen kommer att lämna ett samlat förslag till om den framtida trafikpolitiken. Inriktningen är att åstadkomma ett miljöanpassat transportsystem som främjar välfärd och tillväxt. Åtgärder genomförs och preciseras inom utgiftsområdet i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 23: Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar jordbruk och trädgårdsnäring, fiske, rennäring, djurskydd och djurhälsovård, livsmedelskontroll, viss utbildning och forskning samt skogsnäring. De viktigaste målen för utgiftsområdet är att tillämpa EU:s gemensamma jordbrukspolitik, att verka för en reformering av denna i riktning mot en mer marknadsorienterad och konsumentvänlig politik som underlättar , att stärka konsumentperspektivet och verka för en rationell produktion av säkra livsmedel med hög kvalitet, att värna natur- och kulturmiljön och att utveckla livsmedelsproduktionen för ökad sysselsättning, regional balans och uthållig tillväxt. föreslås att sammanlagt anslås för utgiftsområdet. Två tredjedelar av utgifterna finansieras från EG-budgeten. Merparten av EG-stödet, , avser obligatoriska åtgärder såsom arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag. Därtill kommer delfinansierade frivilliga stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering. Till dessa hör miljöersättningar, stöd till mindre gynnade områden och strukturstöd. Inom utgiftsområdet prioriteras bl.a: utökat miljöprogram för jordbruket ökade resurser till fiskevården utökning av antalet utbildningsplatser vid . Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 24: Näringsliv Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, kooperativa frågor samt konsumentfrågor. De viktigaste målen inom utgiftsområdet är: att bidra till att stärka näringslivets tillväxt och internationella konkurrenskraft att konsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden och att deras intressen tillgodoses att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling genom att utveckla sådana konsumtions- och produktionsmönster som minskar påfrestningarna på miljön. Inom utgiftsområdet prioriteras : insatser för att stimulera nyetablering av företag samt expansion av främst små och medelstora företag fortsatta åtgärder för att utveckla turistnäringen. fortsatta insatser för att främja främst små och medelstora företags export att konkretisera miljömålet inom konsumentpolitiken att stärka konsumenternas ställning som marknadsaktörer i och i EU. Besparingsåtgärder genomförs inom utgiftsområdet i enlighet med vad som angavs i den ekonomiska vårpropositionen. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. Bidragen syftar till att så långt det är möjligt skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommunerna och landstingen att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. För att förbättra sysselsättningsutvecklingen i kommunsektorn och värna skola, vård och omsorg föreslog regeringen ekonomiska vårproposition att utgiftsområdet skulle tillföras för och aviserade ytterligare . föreslår regeringen i denna proposition att av dessa engångsvis tillförs utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar under anslaget B 4 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Regeringen anser vidare att det finns samhällsekonomiska förutsättningar att därutöver öka tillskottet till kommunerna och landstingen . ökas tillskottet med och med ytterligare . Tillskottet uppgår därmed till och . Regeringen återkommer i nästa års ekonomiska vårproposition när det gäller hur de ökade tillskotten bör tillföras kommunsektorn. Regeringen uttalade att den är beredd att utfärda ett s.k. återbetalningsskydd på , med anledning av regeringens beslut att räkna upp de preliminära skatteinkomsterna för . I denna proposition avsätts 2 600 miljoner 1999 finansiera detta skydd, dvs. ytterligare jämfört med beräkningen i den ekonomiska vårpropositionen. Därutöver påverkas nivån på utgiftsområdet av regleringar av statliga åtgärder som har kommunal- ekonomiska effekter. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntorna på statsskulden, oförutsedda utgifter samt provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Även beräkningsposten minskning av anslagsbehållningar tillhör utgiftsområdet men dessa utgifter redovisas separat. Utgiftsområdet statsskuldsräntor m.m. ingår inte i utgifts-taket. Utgifterna för statsskuldsräntan bestäms av ett antal faktorer så som: Storleken på statsskulden vid periodens början Lånebehovets utveckling upplåningsteknik En mer ingående redovisning av statsskuldsräntorna lämnas i volym 2, under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska Gemenskapen Utgiftsområdet avser avgift till EU-budgeten i enlighet med Europeiska unionens fördrag. Utgifterna för beräknas enligt kommissionens budgetförslag. Avgiften kan förändras till följd av faktisk uppbörd avseende tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten , tilläggsbudgetar på gemenskapsnivå, valutakurs samt andra korrigeringar av avgiften. Återbetalning av delar av avgiften enligt den s.k. infasningsöverenskommelsen budgeteras under inkomsttitel Återbetalning avseende avgiften till gemenskapsbudgeten. Utgiftsområdet beräknas för till . Avgiften har reviderats i förhållande till de beräkningar som presenterades i den ekonomiska vårpropositionen. Förändringarna föranleds till större delen av justering av antagandena för utvecklingen av tullar och importavgifter, men även av justering av antagandena för utveckling av mervärdesskattebas och bruttonationalinkomst samt med hänsyn till Europeiska kommissionens budgetförslag för . Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för år . Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Vid sidan av statsbudgeten finns den allmänna tilläggspensionen (ATP), delpensionen samt arbetsskadeförsäkringen. Med anledning av lagen (1996:1059) om statsbudgeten aviserades ekonomiska vårproposition en översyn av nuvarande fonder inom respektive departementsområde. Regeringen gör bedömningen att principerna om bruttoredovisning i lagen om statsbudgeten även skall gälla för de delar av socialförsäkringssektorn som ligger vid sidan av statsbudgeten. Denna bedömning görs med förbehåll för eventuella juridisk-tekniska komplikationer. Detta kan föranleda regeringen att göra en ny bedömning. Regeringen bereder nu frågan om hur principerna om bruttoredovisning skall tillämpas på de delar av socialförsäkringssektorn som ligger vid sidan av statsbudgeten. Regeringen avser att återkomma och redovisa sina bedömningar och förslag i dessa frågor i den aviserade propositionen om socialförsäkringsadministration. Ramen för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten föreslås för till och beräknas för till och för till . 4.6 Lån för myndigheters investeringar i anläggningstillgångar och myndigheters krediter i Regeringens förslag: Regeringen får för besluta om lån i för myndigheters investeringar i anläggningstillgångar intill ett sammanlagt belopp av . Vidare får regeringen för besluta om krediter för myndigheters räntekonton i intill ett sammanlagt belopp av . Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall fastställa en total låneram i för myndigheters investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet (20 §). Vidare skall fastställa en total kreditram i för myndigheternas finansiering av behov av rörelsekapital (21§). Lånebemyndigandet f`r I följande tabell redovisas för varje utgiftsområde dels upptagna lån per , dels låneramar som regeringen tilldelat myndigheterna för innevarande budgetår samt beräknat sammanlagt behov av låneramar för . Låneramsbeloppen avser den totala skuld som regeringen via myndigheterna högst får ha i under det aktuella budgetåret. TABELL 4.11 LÅNEBEMYNDIGANDET FÖR BUDGETÅRET 1998 MILJONER KRONOR UPPTAG NA LÅN 1997- 06-30 TILLDELA DE LÅNERAM AR 1997 LÅNE- RAMAR 1998 UO1 135,0 285,5 410,6 UO2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 83,3 156,9 116,7 UO3 och uppbörd 605,9 865,0 865,0 UO4 Rättsväsendet 1 650,5 2 640,8 2 651,9 UO5 och intern samverkan 150,5 261,8 261,8 UO6 Totalförsvar 1 444,6 2 218,1 2 713,7 UO7 Internationellt bistånd 57,5 62,0 62,0 UO8 Invandrare och flykt ingar 18,5 39,4 53,5 UO9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 77,0 161,1 201,6 UO10 Ekon. trygghet vid sjukdom och handikapp 484,0, 1 086,0 1 086,0 UO14 Arbetsmarknad och arbetsliv 359,5 726,2 724,7 UO16 Utbildning och