prop · GL031D22 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår därtill att det bör skapas en möjlighet att finansiera infrastrukturinvesteringar på inom ramen för den av beslutade regionala investeringsplaneringen. 5 Sjö- och luftfart 5.1 Omfattning/ändamål Utgiftsområdet omfattar , Handelsflottans kultur- och fritidsråds och verksamhetsområden. Vidare omfattas transportstöd till , bidrag till sjöfarten för att skapa långsiktighet och rimliga konkurrensvillkor för den svenska handelssjöfarten samt driftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen. har till uppgift att se till att sjöfart kan bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse under säkra, miljöanpassade och effektiva former. har i uppdrag att tillhandahålla sjöfolk ett attraktivt fritids- och kulturliv. har i uppdrag att skapa förutsättningar för ett säkert, effektivt och miljöanpassat flyg som kan tillgodose människors och näringslivets behov av resor och godstransporter, bl.a. genom att tillhandahålla, driva och utveckla statens flygtrafiktjänst och flygplatser. MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)1 1995/96 1996 19972 1998 1999 2000 918,4 663,9 734,8 697,3 697,3 697,3 1 Avser enbart anslagsfinansierad verksamhet. 2 Avser utgiftsprognos för . I prognosen ingår s.k. äldre anslag. 5.2 Sjöfart Sjöfartsmarknaden geografiska läge ger sjöfarten en naturlig position som det dominerande transportslaget för utrikeshandeln. Även för transporterna inom är sjöfarten av betydelse. Sjöfartsmarknaden i vårt när- område växer och sjötransporterna till och från ökar. Den sjöledes transporterade godsvolymen uppgick till . Färjetrafiken är en sektor inom sjöfarten som utvecklats starkt. Närmare lastbils- och järnvägsgods transporterades med färjor. Efter en svacka har passagerartrafiken på färjorna åter ökat och nästan 40 miljoner passagerare reste med färjetrafiken . Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall och ekonomiskt utfall: Omsättningen för uppgick till . Resultatet efter finansiella poster uppgick till . Regeringen konstaterar att räntabilitetsmålet på inte uppfylldes då räntabiliteten uppgick till . verksamhet har till stor del präglats av arbetet med att förbättra sjösäkerheten och miljöanpassningen av sjöfarten. Större förändringar genomför verket ett arbete för att rationalisera sin verksamhet. Rationaliseringen syftar bl.a. till att minska utgiftsnivån med ca jämfört med innevarande år. Mål skall se till att sjöfart skall kunna bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenskar hamnar av betydelse under säkra och effektiva former. skall även verka för att säkerheten ombord på svenska fartyg, oberoende av farvatten, är hög, samt att sjöfarten miljöanpassas. Målet för räntabilitet föreslås ändras till och utdelningen föreslås ändras till 1/3 av resultatet. Prismålet, som innebär att avgiftshöjningar inte får överstiga nettoprisindex, ligger fast och soliditeten föreslås sänkas. Prioriteringar Sjösäkerhets- och miljöfrågorna ges fortsatt hög prioritet. Det internationella arbetet, företrädesvis inom sjöfartsorganisationen , , men även inom EU är för dessa frågor av särskild betydelse. Resultatbedömning och slutsatser redovisade för ett resultat på , vilket innebär en försämring med ca från föregående år. anför att orsaken till det låga resultatet bl.a. är den kraftiga nedskärningen av anslaget B 1 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. samt den debatt om sjöfartsavgifterna som inneburit att det inte varit möjligt att höja avgifterna. Enligt prognoserna kommer resultatet för att bli ca . revisionsberättelse för /96 innehåller inga invändningar. arbete har till stor del präglats av arbetet med att förbättra sjösäkerheten och att miljöanpassa sjöfarten. tillämpar den s.k. Stockholmsöverenskommelsen som kräver vissa stabilitetsegenskaper på alla ro-ro fartyg som anlöper svensk hamn. Den s.k. ISM-koden som säkerställer en fungerande sjösäkerhetsorganisation omfattar fr.o.m. samtliga passagerarfartyg. Arbetet med att förbättra sjösäkerheten har till stor del skett inom ramen för FN:s internationella sjöfartsorganisation , . har sedan beslutet om miljödifferentiering av sjöfartsavgifterna togs av (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) arbetat med detaljutformningen av systemet. lämnade verket ett förslag till miljödifferentiering av sjöfartsavgiftssystemet avsett att införas . Verksamhetens inriktning treårsplan Verksamheten för kan översiktligt beskrivas enligt följande: Farledshållningen avser att tillförsäkra sjötrafiken en god framkomlighet och anpassas till rådande trafikflöden, nautiska behov och teknisk utveckling. Driftsäkerheten, noggrannheten och tillgängligheten på andra navigeringshjälpmedel bedöms vara sådan att avvecklingen av Decca-systemet kan genomföras. För lotsverksamheten är inriktningen att som ge bra service med tidsprecision och hög kvalitet. tillser att efterforskning och räddning av människor i sjönöd samt sjuktransporter från fartyg skall kunna utföras dygnet runt inom de områden som ansvarar för. Isbrytningens inriktning är att vintersjöfart skall kunna bedrivas på alla hamnar av betydelse. Sjökarteverksamhetens uppgift är att konkurrenskraftigt utveckla, använda och marknadsföra högteknologiska metoder, produkter och tjänster för insamling, analys, bearbetning, presentation, arkivering och distribution av högkvalitativ sjögeografisk information. Sjösäkerhet beslutade regeringen att tillkalla en kommitté för att analysera möjligheterna att ytterligare utveckla säkerheten inom sjöfarten. Kommitténs betänkande (SOU 1996:182) Handlingsprogram för ökad sjösäkerhet överlämnades till regeringen . Kommittén konstaterar inledningsvis att sjöfarten är en internationell verksamhet och att en förutsättning för god sjösäkerhet därför är att regler som skall gälla för sjöfarten är internationellt accepterade. bör därför även i fortsättningen i första hand bedriva sitt grundläggande sjösäkerhetsarbete inom ramen för IMO och EU. I sitt handlingsprogram för ökad sjösäkerhet behandlar kommittén ett antal frågor, bl.a. informations- och dokumentationsfrågor, rollfördelning och samarbete med klassificeringssällskapen och livräddningsutrustning. Huvuddelen av remissinstanserna tillstyrker kom- mitténs förslag. redovisade ett uppdrag rörande vissa frågor om lastsäkring. Rapporten innehåller bl.a. överväganden om hur en ökad samsyn mellan de olika myndigheter som har ansvar för lastsäkring skall uppnås samt förslag till utveckling av tillsynsverksamheten. lämnade den s.k. sitt betänkande angående den framtida tillsynsverksamheten vad gäller luft-, sjö- och spårtrafiken. I betänkandet föreslås att även bör ingå i . Flertalet remissinstanser, däribland , tillstyrker detta förslag eller lämnar det utan erinran. , , och anser att bör ombildas till en självständig myndighet. Miljö bedriver främst via ett aktivt arbete både nationellt och internationellt för att miljöanpassa sjöfarten. I enlighet med beslut (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) har inkommit med ett detaljerat förslag till hur sjöfartsavgiftssystemet bör miljödifferentieras. har i årets miljörapport presenterat ett handlingsprogram för en miljöanpassad sjöfart. har bl.a. sammanställt de olika åtgärder och insatser som enligt verket är angelägna att vidta för en fortsatt förbättrad miljöanpassning. Programmet anger därmed den inriktning som sjöfartens miljöarbete bör ha. En viktig del i det fortsatta arbetet är enligt verket att närmare utreda och bedöma bl.a. de ekonomiska konsekvenserna av de olika åtgärder som redovisas i programmet. Regeringens överväganden Regeringen fäster stor vikt vid det långsiktiga arbete som bedriver för att miljöanpassa sjöfarten och för att öka sjösäkerheten. redogör på ett systematiskt sätt för sjösäkerhetens olika områden. Regeringen följer samarbetet mellan och näringen med att upprätta ett system för in- cidentrapportering. Regeringen fäster vidare stor vikt vid att ISM-certifieringen ligger samlad hos , i syfte att säkerställa en enhetlig implementering av ISM-koden. Regeringen delar dock utredningens uppfattning att framtida erfarenheter får bilda utgångspunkt för fortsatta överväganden om delegering till klassificeringssällskapen kan ske. Frågan om en fortsatt utveckling av livräddningsutrustning bör även i fortsättningen drivas aktivt av inom IMO. Säkring av last, både på fartyg och inom varje lastbärare, är mycket viktig ur sjösäkerhetssynpunkt. För att åstadkomma en ökad säkerhet på området krävs bl.a. en ökad samsyn mellan de myndigheter som har ansvar för tillämpning av och tillsyn över de regler som gäller för lastsäkring. Regeringen betonar vikten av att i enlighet med sina förslag aktivt verkar för en ökad samverkan mellan berörda myndigheter och fortsätter sina kontakter med företrädare inom EU- kommissionen om ett gemensamt säkerhetsbefrämjande regelverk för hela EU. Regeringen konstaterar att en hel del av det säkerhetshöjande arbete som redogör för i sitt handlingsprogram redan har inletts. Handlingsprogrammet, tillsammans med översyn av reglerna för lastsäkring, utgör en god grund för det långsiktiga arbetet med att förbättra sjösäkerheten. Regeringen instämmer i inspektionsutredningens förslag att och bör fortsätta att utgöra en organisatorisk enhet. Regeringen tillstyrker i princip det förslag till miljödifferentiering av sjöfartsavgiftssystemet som redovisade . Regeringen anser att verksamheten som redovisat i sin treårsplan väl överensstämmer med de krav som föreligger. Regeringen anser dock att verksamhetsmålen bör utvecklas. har redovisat förslag till kvantifierbara verksamhetsmål inom varje verksamhetsområde. Verkets redovisning kommer att vara utgångspunkten för regeringens översyn av verksamhetsmålen. Ekonomiska mål och resurser treårsplan föreslår ett mål för räntabiliteten för åren 1998 2000 på och att målet för soliditeten fastställs till . Nuvarande mål är respektive . Verket menar att det finns förutsättningar att sänka avkastningskravet utan att för den skull ändra det uppsatta målet för utdelning till staten. Som mål för prissättning gäller att sjöfartsavgifterna inte får höjas med mer än nettoprisindex. förordar ett oförändrat prismål. har inlett ett arbete med att rationalisera sin verksamhet. Målet är att bl.a. minska utgiftsnivån med jämfört med innevarande år. Investeringsplan föreslår följande investeringsplan (tkr): INVESTERINGAR TOTALT BERÄKN AT BERÄKN AT BERÄKN AT 1998 2000 1998 1999 2000 Farleder 80 310 34 280 24 530 21 500 Lotsning 136 02 5 52 125 39 475 44 425 Sjöräddning 2 640 1 180 780 680 Sjökartläggning 49 115 20 Isbrytning 395 00 0 135 00 0 135 00 0 125 00 0 Tekniska avd. 5 840 1 680 3 080 1 080 Totalt 668 930 244 310 222 730 201 890 Investeringarna finansieras med egna medel. Verket har därutöver bemyndigande att inom viss ram ta upp lån i för finansiering av investeringar. föreslår en investeringsnivå 2000 på sammanlagt ca . Investeringarna avser till helt övervägande del återanskaffningar, bl.a. planeras isbrytarna och att bytas ut. För att minska kostnaderna har undertecknat en avsiktsförklaring med och om tre isbrytande s.k. off shore-fartyg. Enligt avsiktsförklaringen skall kontraktet löpa med option . Det första fartyget kan levereras . skall kunna disponera fartygen och betalar en beredskapshyra till för detta. Fartygen kan dock även användas till annan verksamhet om isläget tillåter, vilket i sådant fall minskar hyreskostnad. Återanskaffning av 14 lotsbåtar sker till en beräknad kostnad av ca . Samtliga lotsbåtar förses med avgaskatalysatorer. Investeringarna inom sjökartläggning uppgår till ca och avser utrustning för såväl sjömätning som sjökortsframställning. Regeringens överväganden Trots att sjöfartsavgifterna inte ökat , har fram t.o.m. uppfyllt det fastställda avkastningskravet. har emellertid målet för räntabiliteten på eget kapital efter skattemotsvarighet inte kunnat uppnås. Dagens ekonomiska mål, som fastställdes budgetproposition, grundar sig på parametrarna realränta, inflation och riskpremie. Det är uppenbart att åtminstone de två första parametrarna har ändrats sedan de nuvarande ekonomiska målen fastställdes. Den riskpremie som ingick i uträkningen av avkastningskrav budgetproposition sattes till 1 . Med beaktande av den satta riskpremien samt gällande räntenivå på femåriga statsobligationer tillstyrker regeringen verkets förslag till avkastningskrav på . Enligt prognosen nedan kommer nivån att uppnås i slutet av den redovisade perioden. Ett lägre avkastningskrav innebär att möjligheterna att bygga upp det egna kapitalet för en väsentlig självfinansiering av investeringar, vilket varit verkets praxis, minskar. Regeringen anser emellertid att denna finansieringsform ej bör vara utgångspunkten för återanskaffningen av de isbrytare som avses genomföras framöver. bör således verkets höga soliditet sänkas från dagens nivå på . Regeringen tillstyrker således inte förslag om en höjning av soliditetsmålet utan avser att efter analys återkomma till i frågan. Regeringen föreslår att utdelningen följer den allmänna rekommendationen för statliga bolag, vilket innebär att utdelningen över en konjunkturcykel normalt bör vara en tredjedel av resultatet efter schablonskatt. Regeringen förordar att Sjöfartsverkets prismål skall vara oförändrat vilket innebär att avgiftshöjningar inte får överstiga nettoprisindex. Med anledning av vad som ovan anförts om mål för soliditeten samt verkets aviserade finansiering av isbrytare, föreslår regeringen att en extra inleverans på görs . Mot bakgrund av regeringens överväganden redovisas följande prognoser över resultat m.m. . 1998 1999 2000 Resultat efter skattemotsvarighet (mkr) 45,9 59,7 77,0 Räntabilitet (%) 4,3 5,7 7,1 Beräknad skattemotsvarighet (mkr) 17,8 23,2 30,0 Utdelning (mkr) 115, 3 19,9 25,7 Soliditet (%) 49,8 50,3 51,1 Investeringar (mkr) 244, 3 222, 7 201, 9 uppgår kostnadstäckningen för lotstjänsterna till . Regeringen anser att de som utnyttjar lotstjänster i högre grad bör kunna bära sina egna kostnader. En högre kostnadstäckning får emellertid inte ske på bekostnad av sjösäkerheten eller miljön. Isbrytarnas lokalisering Frågan om isbrytarnas lokalisering har aktualiserats . har förutsatt (bet. 1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) att regeringen prövar förslag i betänkandet Statens maritima verksamhet (SOU 1996:41) om att föranstalta om en analys som innehåller jämförelser av kostnaderna vid en fortsatt stationering i med en utlokalisering till eller . Regeringen anser att bör ha att självständigt ta ställning till hur mål som beslutats av skall uppnås. skall sträva efter att detta sker på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen finner därför ingen anledning att ifrågasätta val av lokalisering av isbrytarna. Sjöfartsavgifter Regeringen föreslog i föregående års budgetproposition ett nytt system för sjöfartsavgifter som harmoniserar med . Förslaget innebär att inrikes sjötransporter likställs med utrikes sjötransporter. beslutade i enlighet med förslaget men ansåg att det, mot bakgrund av att de föreslagna förändringarna inte saknar betydelse för delar av svenskt näringsliv, exempelvis de svenska raffinaderierna, är angeläget att se över konsekvenserna av den föreslagna omläggningen av sjöfartsavgiftssystemet. uttalade att regeringen skulle redovisa sina överväganden för . Riksdagsbehandlingen medförde även att införandet av det nya sjöfartsavgiftssystemet sköts upp till och därmed samordnades med införandet av miljödifferentieringen av sjöfartsavgiftssystemet. Regeringens ambition har varit att effekterna av omläggningen skall bli så små som möjligt. En arbetsgrupp har till följd av tillkännagivande arbetat med att se över konsekvenserna av det föreslagna systemet. I enlighet med arbetsgruppens förslag och inom ramen för tillkännagivande, föreslår regeringen att ett maxbelopp införs för tankfartygen i likhet med vad som gäller för torrlastfartygen. Det nya sjöfartsavgiftssystemet införs därmed som beräknat . Minnesmärke En arbetsgrupp, bestående av myndigheter och organisationer inom rederinäringen m.fl., har arrangerat och bekostat en minneshögtid och ett minnesmärke till minne av de sjömän i handelsflottan som under fick offra livet för sitt land. Minnesmärket skall stå i på mark tillhörig kommunen som åtagit sig att bekosta underhållet av monumentet om det överlåts på kommunen. Regeringen föreslår därför att för statens del godkänner vad som här anförts om minneshögtid och minnesmärke samt beslutar att som gåva överlämna minnesmärket till . Finansiella befogenheter investeringar finansieras med egna medel. Verket har emellertid bemyndigande att inom viss ram ta upp lån i för finansiering av investeringar. Regeringens överväganden bemyndigande till regeringen att ta upp lån till staten regleras i lagen (1988:1387) om statens upplåning. Regeringen har tidigare denna dag föreslagit att det i lagen skall tas in bestämmelser som ger regeringen möjlighet att efter bemyndigande av låta affärsverken ta upp lån i och utanför och lämna garantier. Dessa bemyndiganden skall inhämtas för varje affärsverk och i taget. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att under låta - ta upp lån i och utanför inom en total ram på , - teckna borgensförbindelser till förmån för ett av verket delägt bolag inom en total ram på , - placera kassamässigt överskott i och utanför . Anslag för B 1. Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. Därav 1996 Utgift 45 800 Utgifts - progno s 44 454 1998 Förslag 44 415 1999 Beräkna t 44 454 2000 Beräkna t 44 454 1 Beloppen anges i tusental kronor. Från anslaget finansieras tjänster inom verksamhetsområde, bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten. Regeringens överväganden Resultatinformation anför att handelssjöfartens betalningsansvar ökat markant och att anslaget inte täcker de kostnader som främst fritidsbåtssektorn åsamkar . Sammanlagt vill för öka anslaget från dagens nivå på till , dvs. en ökning med . Utredning om fritidsbåtstrafikens kostnadsansvar m.m. Efter att trafikutskottet anfört att regeringen bör överväga om de fördelar som ett fritidsbåtsregister innebär från sjösäkerhets- och ordningssynpunkt motiverar att det statliga fritidsbåtsregistret återinförs, tillsatte regeringen en utredning för att närmare belysa vilka kostnader fritidsbåtstrafiken orsakar samhället samt för att överväga hur dessa kostnader betalas. Även vissa andra frågor som uppmärksammats av skatteutskottet respektive lagutskottet såsom båtskatt och obligatorisk ansvarsförsäkring kom att ingå i utredningsdirektiven. redovisade utredaren sitt betänkande (SOU 1996:170). Utredaren föreslår att ett obligatoriskt statligt fritidsbåtsregister införs för de 300 000 båtar som är och/eller med en motorstyrka på mer än 10 kW samt att en båtavgift på tas ut för att täcka de kostnader som fritidsbåtssektorn orsakar. Däremot föreslår utredaren ingen båtskatt. Utredarens förslag inom miljöområdet behandlas av . På grund av omfattningen av frivilliga försäkringar på området och den begränsade omfattningen av ansvarsfall föreslår utredaren inte någon obligatorisk ansvarsförsäkring. Frågan behandlas av . Betänkandet har remitterats. I likhet med då frågan om ett statligt fritidsbåtsregister har utretts är ett flertal myndigheter förespråkare för att ett statligt fritidsbåtsregister införs. , , och Tullen anser att ett statligt fritidsbåtsregister innebär positiva effekter för övervakning, stöldskydd, olycksstatistik och sjöräddning. Fritidsbåtssektorn i är närmast att beteckna som en folkrörelse och sammanlagt finns det över en miljon fritidsbåtar i . Företrädare för sektorn, dvs. båtägarna, har i remissvar gett uttryck för att de varken vill ha ett nytt fritidsbåtsregister eller båtavgift. , som i utredningen föreslås vara registermyndighet, pekar på tidigare negativa erfarenheter. menar att miljöskälen inte är särskilt tunga då de viktigaste parametrarna som körsätt, båtbottenfärg och sophantering inte är registreringsbara. Verket anser även att de flesta olyckor sker med båtar som inte skulle omfattas av registreringsplikt. Inte heller Datainspektionen tillstyrker ett återinförande av ett statligt fritidsbåtsregister. Slutsats Regeringen bedömer att det finns motiv för ett statligt åtagande i denna fråga. Detta åtagande bör genomföras i nära samråd med sektorns intressenter, företrädesvis den folkrörelse som båtfolket utgör men även exempelvis försäkringsbranschen. Regeringen avser därför återkomma med ett konkret förslag till hur en allmän registrering av fritidsbåtar skall genomföras. Förslaget bör även innehålla det som utredningen har anfört om fritidsbåtstrafikens kostnadsansvar. Regeringen anser att det är önskvärt att uppfylla den generella principen att nyttjare av olika tjänster även skall betala för dessa. Principen är emellertid av olika skäl inte alltid genomförbar. Det går inte att bortse från redovisning som visar att fritidsbåtssektorn ger upphov till kostnader som inte täcks av anslagsmedel. Frågan behandlas vidare i det förslag om allmän registrering som regeringen ovan aviserat. Det är emellertid troligt att kostnaderna som direkt orsakas av fritidsbåtssektorn, dvs. särkostnaderna, är lägre. Sjöräddning, farledshållning etc. måste ändå till stor del finnas för handelssjöfartens räkning. Med anledning av det statsfinansiella läget kan regeringen dock inte tillstyrka någon anslagsökning. Därav 1996 Utgift 172 095 Utgifts - progno s 182 000 1998 Förslag 175 000 1999 Beräkna t 175 000 2000 Beräkna t 175 000 1 Beloppen anges i tusental kronor. Från kommer ett nybildat bolag med och som delägare att bedriva den av staten garanterade bastrafiken mellan och fastlandet. Regeringens överväganden Resultatinformation Antalet passagerare i Gotlandstrafiken har ökat och ett nytt rekord uppnåddes med drygt 1,1 miljoner passagerare. Lastvolymen har till följd av lågkonjunkturen haft en något vikande utveckling. Den mycket gynnsamma resandeutvecklingen kan delvis förklaras med att den svaga kronan har ökat intresset för turism i . revisionsberättelser för verksamhetsåren 1995 och 1996 innehåller inga invändningar. Gotlandstillägget I enlighet med beslut (prop. 1995/96:44, bet. 1995/96:TU7, rskr. 1995/96:99) inleddes avvecklingen av det s.k. Gotlandstillägget fr.o.m. till . Regeringen gav i uppdrag att i samråd med följa upp avvecklingen och , eller omgående om negativa effekter för näringsliv påvisas, återkomma med en rapport till regeringen. lämnade en lägesrapport beträffande avvecklingen av Gotlandstillägget. Rapporten ger en utförlig beskrivning av vad som har skett. konstaterar emellertid att det inte varit möjligt att dra några mer ingående slutsatser om avvecklingens betydelse för utvecklingen av näringslivet på , eftersom sänkningen av Gotlandstillägget endast varit i kraft . Som en följd av Gotlandstilläggets avveckling höjde transportförmedlingsföretagen sina fraktpriser till och från , vilket har visat sig ge negativa effekter för näringsliv. har därför beslutat att sänka längdmetertaxan för transportstödsberättigade transporter till och från till . Regeringen konstaterar att transportförmedlingsföretagen därefter sänkt sina fraktpriser. Regeringen har vidare gett i uppdrag att i samråd med berörda intressenter utarbeta förslag till en modell för stöd till godstransporter till och från . I avvaktan på en långsiktig lösning föreslår regeringen att den fortsatta avvecklingen av Gotlandstillägget bör avvaktas. Gotlandstillägget bör därmed vara . Avtalet med Det gällande avtalet med om linjetrafiken på upphör att gälla . I samband med avvecklingen av avtalet kommer vissa icke oväsentliga kostnader att uppstå. I dessa kostnader ingår kapitalkostnader och kostnader för tillsyn av fartygen i avvaktan på en försäljning av fartygen. Slutsats Regeringen föreslår att anslaget bibehålls inom den kostnadsram på som tidigare beslutat om (prop. 1996/97:33, bet. 1996/97:TU4, rskr. 1996/97:60).