prop · GL03152 · 1998-01-01 00:00:00 — Lagen bör därför träda i kraft när reformerad inkomstgrundad ålderspension första gången utges även om det innebär att garantipension enligt lagens nuvarande utformning skall utges först . Regeringen föreslår därför att lagen om garantipension skall träda i kraft . bör de regeländringar i AFL och anknytande lagstiftning som föranleds av att folkpension samt pensionstillskott och särskilt grundavdrag i anledning av ålderspension inte längre skall utges träda i kraft. Regeringen avser att senare återkomma med proposition i den delen. Vi föreslår också vissa förändringar vad avser nuvarande folkpensions- system med ikraftträdande dels , dels (se avsnitt 6.1, 13.3 och 14). 16 Omfattning och utveckling av garantipensionssystemet Garantipension, såsom den föreslås utformas för personer födda eller senare, kommer att utbetalas tidigast . De första utbetalningarna från garantipensionssystemet kommer således att göras , då födelseårgången fyller . Av de personer som nybeviljas ålderspension kommer de flesta att vara berättigade till inkomstpension. Inledningsvis beräknas av dessa pensionärer vara berättigade till garantipension. av ålderspensionärerna födda eller senare beräknas uppbära enbart garantipension. Enligt riktlinjerna för pensionsreformen skall för äldre pensionärer (födda ) dagens grundskydd omvandlas till en s.k. över- gångsvis garantipension, som skall beskattas enligt samma regler som för yngre pensionärer. Den övergångsvisa garantipensionen har föreslagits införas . I princippropositionen redovisades ett förslag till utformning av en sådan pension. Detta förslag kan komma att omprövas i den pågående särskilda utredningen om den övergångsvisa garantipensionen (se avsnitt 4). I den följande redovisningen av garantipensionens omfattning i hela pensionärskollektivet har för äldre pensionärer tillämpats den utformning som redovisades i princippropositionen. Bland de äldre pensionärerna är en betydligt större andel personer berättigade till en högre garantipension. beräknas av pensionärerna födda vara berättigade till övergångsvis garantipension, varav kommer att ha enbart övergångsvis garantipension. kommer garantipensionsutbetalningarna till övervägande del avse övergångsvis garantipension. Inledningsvis beräknas således sammanlagt 40 av pensionärerna med inkomstgrundad ålderspension även vara berättigade till garantipen- sion. Hur denna procentandel kan förväntas utvecklas beror på vilka anta- gande som görs om den ekonomiska tillväxten. Vid hög realinkomsttillväxt blir de framtida inkomstpensionerna högre och färre pensionärer kommer att få utfyllnad med garantipension. Vid låg realinkomsttillväxt kommer utfyllnaden från garantipensions- systemet att avvecklas i betydligt långsammare takt. Det är inte bara nivån på de framtida nybeviljade pensionerna som påverkas av realinkomstutvecklingen framöver utan också pensionernas utveckling under pensionsåren. Enligt förslag skall de utgående inkomstgrundade pensionerna följsamhetsindexeras kring en norm på . I korthet innebär det att om den årliga realtillväxten (mätt med inkomstindex) överstiger sker en real uppskrivning av de utgående pensionerna. Om den årliga realtillväxten i stället understiger skrivs pensionerna ned i motsvarande grad. Vid låg tillväxt kommer de inkomstgrundade pensionerna således att skrivas ned successivt och fler pensionärer blir berättigade till en utfyllnad från garantipensions- systemet. Kalkyler om den framtida utvecklingen har gjorts i två olika scenarier vad avser den reala utvecklingen av pensionsgrundande inkomster: en årlig tillväxt på resp. . I det högre tillväxtalternativet kan ande- len pensionärer som får en utfyllnad från garantipensionssystemet för- väntas minska år för år, medan i det lägre tillväxtalternativet det i stället beräknas ske en viss ökning. Likaså kan det genomsnittligt utbetalade garantipensionsbeloppet förväntas vara högre i alternativet årlig tillväxt. Utgifterna för garantipensionen följer naturligtvis samma trend som antalet berättigade pensionärer. Inledningsvis beräknas utbetal- ningarna av den övergångsvisa garantipensionen (annan garantipension utbetalas först ) uppgå till . I både alternativet och tillväxt beräknas utbetalningarna minska 2010 uppgå till 12 resp. . I det högre tillväxtalternativet avtar utbetalningarnas storlek även fortsättningsvis; beräknas de till . I det lägre tillväxtalternativet däremot beräknas utbetalningarna öka . I figur 16.1 visas hur garantipensionsutbetalningarna, uttryckta som procentandel av avgiftsunderlaget för inkomstgrundad pension, beräknas utvecklas framöver. Avgiftsunderlaget utgörs av samtliga inkomster och belopp för vilka pensionsrätt tillgodoräknas. Figur 16.1 Utgifter för garantipension och övergångsvis garantipension i procent av avgiftsunderlaget för inkomstgrundad pension. Årlig realtillväxt resp. . Som framgår i avsnitt 5 skall garantipensionen och kostnaderna för administrationen av denna finansieras av statsmedel. Ålderspensions- systemets utgifter behandlas närmare i regeringens proposition 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. 17 Författningskommentar 17.1 Förslaget till lag om garantipension I denna lag finns bestämmelser angående grundskyddet i det reformerade ålderspensionssystemet såvitt avser personer födda eller . Grundskyddet skall i det reformerade ålderspensionssystemet utgöras av en garantipension. I lagens första kapitel finns vissa allmänna bestämmelser samt några definitioner av betydelse för lagen i övrigt. I förhållande till förslaget i lagrådsremissen har på förslag av Lagrådet 1 och 2 §§ tagits bort och 4 § lyfts fram till en ny 1 §. Rätten till garantipension och garantipensionens storlek är beroende bl.a. av tillgodoräknad försäk- ringstid. I lagens andra kapitel finns regler om försäkringstid och om vad som skall räknas som sådan tid. Garantipensionens storlek är också beroende av den inkomstgrundade ålderspension och den eventuella tilläggspension i form av änkepension som den enskilde uppbär. I lagens tredje kapitel finns regler om hur ga- rantipensionen skall beräknas och då även i vissa särskilda situationer som exempelvis vid partiellt uttag. I samma kapitel finns även de be- stämmelser som gäller uttag av garantipension. I lagens fjärde kapitel regleras vad som gäller för utbetalning av garantipension. Till viss del hänvisas till här utbetalningsbestämmelserna i lagen (1998:000) om in- komstgrundad ålderspension (LIP) som på så sätt kommer att gälla även för garantipensionen. I lagens femte kapitel hänvisas till bestämmelser i om överkla- gande m.m. samt vissa övriga bestämmelser. Slutligen innehåller lagen vissa övergångsbestämmelser. 1 kap. Allmänna bestämmelser 1 § Garantipension utges till den som saknar inkomstgrundad ålderspen- sion eller vars inkomstgrundade ålderspension inte överstiger ett visst högsta belopp. Garantipensionen är beroende av försäkringstid. Bestämmelserna i lagen gäller dem som är födda eller . Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Som inledningsvis sagts regleras i lagen rätten till grundskydd för personer födda eller . Rätt till folkpension i form av ålderspension enligt nuvarande regler kan förvärvas i förhållande till antingen bosättningstid eller år för vilka ATP-poäng har tillgodoräknats. Rätt till garantipension är däremot endast beroende av försäkringstid enligt vad som anges i 2 kap. En förutsättning för rätt till garantipension är, i likhet med vad som gäller för rätten till folkpension, att försäkringstid kan tillgodoräknas (se 3 kap. 1 §). Som framgår av 3 kap. 6 § är garantipensionens storlek också beroende av hur lång försäkringstid som kan tillgodoräknas den enskilde. Av beräkningsreglerna i 3 kap. följer vidare att endast den som saknar inkomstgrundad ålderspension eller vars inkomstgrundade ålderspension inte överstiger ett visst högsta belopp är berättigad till garantipension. Den som i och för sig är berättigad till garantipension kommer dock inte alltid att få sådan pension utbetald till sig. Förutsättningarna för utbetalning av garantipension anges i 4 kap. 2 § Garantipension och kostnaderna för administrationen av sådan pen- sion skall finansieras av statsmedel I paragrafen anges hur garantipensionen skall finansieras. Motsvarande regler för folkpension i form av ålderspension finns i 19 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Folkpension i form av ålderspension finansieras dels genom en folkpensionsavgift en- ligt lagen (1981:691) om socialavgifter, dels av statsmedel. Garantipen- sionen skall finansieras av enbart statsmedel. 3 § I denna lag avses med prisbasbelopp det enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring fastställda prisbasbeloppet. Garantipensionens nivå och utgångspunkten för beräkning av garantipen- sion enligt reglerna i 3 kap. skall följa den allmänna prisutvecklingen. Den skall därvid beräknas utifrån prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § AFL. Därmed avses det basbelopp som regleras i nämnda paragraf och som i propositionen angående inkomstgrundad ålderspension föreslås skall benämnas prisbasbelopp för att särskilja detta från det basbelopp som skall omräknas med inkomstutvecklingen, inkomstbasbeloppet. Se- dan omräknas prisbasbeloppet inte fullt ut med för- ändringen i det allmänna prisläget. Begränsning i uppräkningen skall gälla så länge underskottet i statsbudgeten överstiger ett visst belopp. Vid beräkning av pensionsgrundande inkomst och tillgodoräknande av pensionspoäng används ett annat basbelopp som fullt ut har räknats upp med prisutvecklingen, det förhöjda prisbasbeloppet. Därutöver sker en tvåprocentig nedjustering av basbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner. ekonomiska vårproposition föreslår regeringen dels att förändringar i det allmänna prisläget fullt ut skall beaktas vid beräkningen av basbeloppet, dels att det inte längre skall tillämpas något minskat prisbasbelopp. kommer det alltså att finnas dels ett prisbasbelopp, dels ett förhöjt prisbasbelopp. Garantipensionen skall beräknas utifrån prisbasbeloppet utan förhöjning. I ett fall som regleras i 2 kap. 5 § används i stället för prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § AFL det enligt LIP fastställda inkomstbasbeloppet. 4 § En pensionsberättigad som stadigvarande sammanbor med någon med vilken han eller hon har varit gift eller har eller har haft barn skall vid tillämpning av denna lag likställas med gift pensionsberättigad. En pensionsberättigad som är gift men stadigvarande lever åtskild från sin make skall vid tillämpning av denna lag likställas med ogift pensionsberättigad, om inte särskilda skäl föranleder annat. Denna paragraf överensstämmer till sitt innehåll med 10 kap. 1 § AFL. 2 kap. Försäkringstid 1 § Som försäkringstid för garantipension skall tillgodoräknas tid under vilken en person har varit folkbokförd i enligt folkbokförings- lagen (1991:481). Vid flyttning till utlandet skall hänsyn dock inte tas till tid efter utresan om personen enligt nämnda lag då skall avregistreras som utflyttad. Rätt till garantipension är beroende av att försäkringstid för garantipen- sion kan tillgodoräknas den enskilde. Kapitlet innehållet bestämmelser om vad som utgör sådan försäkringstid. Bestämmelserna motsvarar i stor utsträckning vad som gäller beträffande bosättningstid enligt 5 kap. 6 och 7 §§ AFL. Försäkringstid för garantipension är liksom bosättningstid för folkpension i första hand sådan tid som den pensionsberättigade har varit bosatt i . Eftersom det emellertid finns situationer då bosättningsbegreppet inte är helt relevant, vilket närmare redogjorts för i avsnitt 6.1, har för garantipension valts begreppet försäkringstid i stället för bosättningstid. I paragrafen, som överensstämmer med nuvarande bestämmelse i 5 kap. 6 § första stycket a AFL, regleras den situationen att en person har varit folkbokförd i . Sådan tid skall, med de begränsningar som anges i 5 §, tillgodoräknas från det att en person har blivit folkbokförd i landet till dess att han eller hon avregistreras från folkbokföringen. Innebörden av att det är folkbokföringen som avgör om får tillgodoräknas som försäkringstid är bl.a. att den som tillfälligt vistas utomlands, men som enligt reglerna för folkbokföringen skall kvarstå som folkbokförd i , skall tillgodoräknas försäkringstid även för tiden i utlandet. Den som avser att flytta till utlandet skall enligt folkbokföringslagen anmäla detta senast före utresan. Om anmälan görs senare än utresedagen, upphör själva folkbokföringen den dag sådan anmälan kommer in till skattemyndigheten eller en allmän försäkringskassa. För att undvika att personer som flyttar ut från får tillgodoräkna sig försäkringstid därför att de underlåtit att göra anmälan om flyttningen före utresedagen, föreskrivs i första stycket att tid efter utflyttningen inte skall tillgodoräknas som försäkringstid för den som enligt folkbokföringslagens regler skall avregistreras som utflyttad från Sve- rige. I lagrådsremissen föreslogs i ett andra stycke att tid då någon enligt förordnande av regeringen med stöd av 1 kap. 3 § fjärde stycket AFL inte skall anses bosatt i inte heller skulle få tillgodoräknas som bosättningstid. I propositionen angående inkomstgrundad ålderspension föreslås emellertid, sedan bestämmelsen i 1 kap. 3 § fjärde stycket AFL ifrågasatts av Lagrådet, att denna bestämmelse skall tas bort. Det tidigare föreslagna andra stycket till förevarande paragraf saknar då innebörd och har därför här tagits bort. 2 § Den som före tidpunkten för folkbokföringen oavbrutet har vistats i efter att ha ansökt om uppehållstillstånd, skall som försäkringstid för garantipension även tillgodoräknas tiden från ansökan om uppehållstillstånd till tidpunkten för folkbokföringen. Paragrafen motsvarar i sak nuvarande 5 kap. 6 § första stycket b AFL. I enlighet med Lagrådets påpekande har hänvisningen till utlänningslagen tagits bort eftersom en sådan hänvisning får anses obehövlig. Bakgrun- den till bestämmelsen är att en utländsk medborgare, som enligt utlän- ningslagen är skyldig att ha uppehållstillstånd för vistelse i , inte blir folkbokförd här i landet innan han eller hon har erhållit sådant till- stånd. Den som senare beviljas uppehållstillstånd och folkbokförs i Sve- rige kommer med den aktuella bestämmelsen att som försäkringstid för garantipension få räkna även tiden mellan ansökan om uppehållstillstånd och folkbokföringen. 3 § Den som har beviljats uppehållstillstånd med stöd av 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529) skall som försäkringstid för garantipen- sion även tillgodoräknas tid under vilken han eller hon har varit bosatt i sitt tidigare hemland från och med det kalenderår då den pensions- sökande fyllde till tidpunkten då han eller hon först ankom till . Därvid skall en så stor andel av tiden i hemlandet tillgodoräknas som svarar mot förhållandet mellan den tid under vilken den pensionssö- kande har varit bosatt i från den första ankomsten till landet till och med det kalenderår då han eller hon fyllde och hela tidsrymden från det att den pensionssökande första gången kom till landet till och med det kalenderår då han eller hon fyllde . Vid beräkningen skall bortses från tid för vilken personen, vid bosättning i , har rätt till pension från hemlandet. Med tid i hemlandet skall likställas tid då den pensionssökande före den första ankomsten till har befunnit sig i ett annat land där han eller hon har beretts en tillfällig . Denna paragraf motsvarar i huvudsak nuvarande bestämmelse i 5 kap. 7 § första och andra stycket AFL. I första stycket regleras en möjlighet för den som beviljas uppehållstillstånd i som flykting eller skyddsbehövande i övrigt, att som försäkringstid för garantipensionen få tillgodoräknas även del av tid från det tidigare hemlandet. Med bestämmelsen ges den som haft mycket starka skäl att lämna sitt hemland och som kan antas genom flykten ha gått miste om förvärvade pensionsrättigheter en möjlighet att kompensera detta genom tillgodoräknande av försäkringstid för garantipension. I förhållande till bestämmelserna i 5 kap. 7 § AFL begränsas dock här den tid som kan få tillgodoräknas från det tidigare hemlandet till att gälla tid från och med . Som framgår av den föreslagna bestämmelsen i 5 § skall som försäkringstid för garantipension endast under vissa förhållanden få tillgodoräknas tid . Eftersom en utländsk medborgare som är bosatt och sysselsatt utomlands inte i något fall kan tillgodoräknas svensk pensionsgrundande inkomst torde inte förutsättningarna för att få räkna tid under några förhållanden föreligga för den som senare beviljas uppehållstillstånd i . För den som har varit bosatt i från den första ankomsten t.o.m. det år han eller hon fyllt tillgodoräknas hela bo- sättningstiden från hemlandet fr.o.m. till ankomsten till . För den som efter ankomsten inte har varit bosatt i görs en andelsberäkning. Den del av bosättningstiden från det tidigare hemlandet som får tillgodoräknas som försäkringstid för garantipension bestäms då av förhållandet mellan å ena sidan den tid den pensionssökande har varit bosatt i från den tidpunkt då han eller hon kom hit första gången t.o.m. det år han eller hon fyller och å andra sidan den totala tidsrymden mellan dessa två händelser. Den som t.ex. har varit bosatt i två tredjedelar av den angivna tiden får som försäkringstid för garantipension tillgodoräknas två tredjedelar av bosättningstiden från det tidigare hemlandet. För den som är berättigad till pension från sitt hemland och också har rätt att få denna pension utbetald i gäller att den tid på vilken denna pension från hemlandet grundas inte skall medräknas som försäk- ringstid för garantipension. Andra stycket tar sikte på den situationen att den pensionssökande har vistats i flyktingläger i ett annat land än hemlandet innan han el- ler hon kom till . Sådan tid skall likställas med bosättningstid från hemlandet och enligt de regler som gäller i första stycket berättiga till tillgodoräknande av försäkringstid för garantipension. I denna och vissa andra paragrafer i lagen används begreppet pensions- sökande när det i och för sig inte är klart att den berörda personen fak- tiskt är berättigad till garantipension. 4 § En svensk medborgare som av har varit sänd till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning skall som försäkringstid för garantipension även tillgodoräknas , dock längst i följd. Detsamma gäller för en svensk medborgare som har varit utsänd av ett annat svenskt trossamfund, ett organ som är knutet till ett sådant samfund eller en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. Vid beräkningen skall bortses från tid för vilken den utsände, vid bosättning i , har rätt till sådan pension från det andra landet som inte enligt 3 kap. 3 § skall ligga till grund för beräkning av garantipension. Bestämmelsen i första stycket gäller även medföljande make och den som enligt 1 kap. 4 § var att likställa med make. Paragrafens bestämmelser överensstämmer i huvudsak med bestämmel- serna i nuvarande 5 kap. 6 § första stycket c, sjätte och sjunde styckena AFL. Bestämmelsen tar sikte på vissa av privat arbetsgivare utsända per- songrupper som, till skillnad från statligt utsända arbetstagare i allmän- het, inte kvarstår som folkbokförda i . Enligt bestämmelsen får dessa grupper i taget tillgodoräknas utsändningstiden som försäkringstid för garantipension. krävs således att den utsände återvänder till och blir folkbokförd här på nytt innan han eller hon kan få ytterligare utsändningstid tillgodoräknad som försäkringstid för garantipension. Någon begränsning i det totala antalet år som på detta sätt kan komma att tillgodoräknas finns däremot inte. Det förhållandet att en förutsättning för folkbokföring är att den inflyttade kan antas regelmässigt tillbringa dygnsvilan i landet under innebär dock att vistelsen i mellan utsändningsperioderna måste vara av viss längd. I paragrafen har intagits en begränsning såvitt avser tillgodoräknande av försäkringstid i det fall den utsände har tjänat in pension enligt det andra landets lagstiftning. Om denna pension utbetalas vid bosättning i och är av sådant slag att den inte skall reducera garantipensionen får tid under vilken denna pension har tjänats in inte tillgodoräknas som försäkringstid. Även för medföljande make eller den som under utsändningstid var att likställa med make, skall tillgodoräknas som försäk- ringstid för garantipension. I nuvarande bestämmelser för folkpensionen får dessutom medföljande barn tillgodoräkna sig bosättningstid. Någon motsvarande bestämmelse föreslås inte här. 5 § Vid beräkning av försäkringstid skall bortses från tid före det ka- lenderår då den pensionssökande har uppnått och från tid efter det kalenderår då han eller hon har fyllt . Tid från och med det kalenderår då den pensionssökande har uppnått till och med det kalenderår då han eller hon har fyllt skall tillgodoräknas som försäkringstid endast om det för den pensions- sökande har fastställts pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp för förtidspension enligt lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension som per kalenderår uppgår till lägst ett inkomstbasbelopp enligt 1 kap. 6 § nämnda lag. I paragrafen avgränsas den tid som får tillgodoräknas som försäkrings- tid för garantipension. Sålunda utesluts i första stycket helt tid före det kalenderår då den pensionssökande fyller och tid efter det kalen- derår då han eller hon fyller . I andra stycket begränsas ytterligare möjligheten att tillgodoräkna försäkringstid för garantipension. Tid före det kalenderår då den pensionssökande fyller får inte tillgodoräknas om det inte för den pensionssökande har fastställts pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp för förtidspension som uppgår till minst ett inkomstbasbelopp per kalenderår. De angivna förutsättningarna skall vara uppfyllda för varje kalenderår som på detta sätt skall tillgodoräknas som försäkringstid. Tillgodoräknande sker dock för varje kalenderår för sig. Den som under endast ett kalenderår har haft en pensionsgrundande inkomst på minst ett inkomstbasbelopp eller för vilken det har fastställts pensionsgrundande belopp för förtidspension om minst ett inkomstbasbelopp, kommer således att tillgodoräknas detta år som försäkringstid för garantipension. Inkomstbasbelopp har här valts för att överensstämma med det basbelopp som används i lagen om inkomstgrundad ålderspension (LIP) för det s.k. förvärvsvillkoret för rätt till pensionsrätt för barnår och plikttjänstgöring. 6 § Den som före den kalendermånad då han eller hon fyllde uppbar hel förtidspension eller hel särskild efterlevandepension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring skall, om det är förmån- ligare än en beräkning enligt 1 5 §§, som försäkringstid för garantipen- sion tillgodoräknas den bosättningstid som legat till grund för beräkning av förtidspensionen eller den särskilda efterlevandepensionen. Bestämmelsen har sin motsvarighet i nuvarande 5 kap. 8 § andra och tredje styckena AFL. Folkpension i form av förtidspension och särskild efterlevandepension utges på grundval av den bosättningstid som har tillgodoräknats den pensionsberättigade respektive den avlidne till och med året före pensionsfallet respektive dödsfallet. Därtill tillgodoräknas under vissa förutsättningar på visst sätt även framtida bosättningstid för tiden därefter till och med det år den pensionsberättigade respektive den avlidne skulle ha uppnått . En förtidspensionär och i viss utsträckning även en efterlevande som enligt dessa regler har erhållit pension kan sedan under de år som återstår till egen ålderspension exempelvis ha vistats utomlands och där fortsatt att uppbära pensionen. Enligt huvudregeln för tillgodoräknande av bosättningstid skulle han eller hon då inte få tillgodoräkna sig försäkringstid för garantipension och skulle således få ett betydligt sämre grundskydd som ålderspensionär än som förtidspensionär respektive som efterlevande med särskild efterlevandepen- sion.