prop · GL034 · 1998-01-01 00:00:00 — I ramen ingår redan utbetalade medel för den materiel som planeras att slutlevereras . Den omdefinierade ramen omfattar samtliga materielinvesteringar för såväl delserie 2 som delserie 3 samt tillhörande stödutrustning och beväpning som man planerar att slutleverera . Vidare ingår kostnaderna vid för att genomföra investeringarna och räntekostnader för förskott till industrin samt de räntekostnader som uppkommer i samband med att FMV utnyttjar sin kredit i . Försvarsmakten skall, enligt regeringsbeslut (Fo97/1559/MIL), redovisa JAS-ramen enligt följande indelning: - Utvecklingsarbete JAS 39 B - Delserie 2 serie A och B - Vidareutveckling delserie 1,delserie 2 och delserie 3 - Utvecklingsarbete delserie 3 - Delserie 3 serie - Retromodifiering/serieinförande delserie 1, delserie 2 och delserie 3 - Anpassning avionik/sensor - Anpassning flygprestanda - Anpassning framtida vapen - Underhållssystem - Sensor- och motmedelssystem - Kommunikationssystem delserie 1, delserie 2 och delserie 3 - Planerings- och utvärderingssystem - Flygutbildningssystem - Radarjaktrobot - Spaningskapsel - Akanammunition - Gemensamma kostnader - FMV resurskostnader - Reserver - Räntekostnader för förskott till industrin - Ränta på rörelsekapital Den omdefinierade JAS-ramen uppgår till i prisläge 1997. Av den omdefinierade ramen är tillkommande investeringar för utveckling och anskaffning av flygplan för ytterligare fyra divisioner JAS 39 m.m. enligt regeringsbeslut (Fo97/1129/MIL). 8 Frivillig försvarsverksamhet 8.1 beslutade att tillsätta en utredning med uppgift att göra en utvärdering av nuvarande system för finansiering av de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet. lämnade utredningen () sin rapport (SOU 1997:70) Totalförsvaret och frivilligorganisationerna - uppdrag, stöd och ersättning. Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena finns i Försvarsdepartementets akt (dnr. FO97/1063/). Utredningen framhåller att berörda frivilliga försvarsorganisationer och myndigheter anser att nuvarande finansieringssystem till sin huvudsakliga inriktning, uppbyggnad och omfattning är ändamålsenligt. De av utredningen föreslagna åtgärderna har därför främst karaktären av förändringar i roller för och dialoger mellan myndigheter och organisationer samt när det gäller redovisningsrutiner och anslagskonstruktioner. Dessa förslag avser i väsentlig utsträckning regeringens och myndigheternas ansvarsområde samt myndigheternas och de frivilliga försvars- organisationernas tillämpning av regelsystemet och medför inget behov av ställningstagande från sida. Utredningen föreslår att tilldelning av statliga medel till de frivilliga försvarsorganisationerna bör prioriteras i förhållande till deras förmåga att verka vid i första hand väpnat angrepp och därefter i prioritetsordning , vid svåra påfrestningar på samhället i fred och vid internationella insatser. Även de frivilliga försvarsorganisationernas fredstida samhällsnytta anser utredningen bör finnas med som ett dock lägst prioriterat kriterium. Vad beträffar de frivilliga försvarsorganisationernas uppgift att bedriva försvarsupplysning föreslår utredningen att Styrelsen för psykologiskt försvar ges i uppdrag att i samverkan med , Försvarsmakten och de frivilliga försvarsorganisationerna utarbeta förslag till mål, inriktning och genomförande av en grundläggande totalförsvars- upplysning. När det gäller det övergripande samordningsansvaret för frivilligfrågor inom det civila försvaret föreslår utredningen att det överförs från till . Arbets- marknadsstyrelsen föreslås dock behålla den personaladministrativa uppgiften. Kommunernas och landstingens roll inom frivilligverksamheten bör enligt utredningen ses över. Utredningen föreslår därför att ges i uppdrag att närmare överväga hur och i vilken omfattning kommuner och landsting bör påverka uppdragen till frivilligorganisationerna och hur finansieringen av detta skall gå till. Utredningen föreslår även att de medel som tilldelas de frivilliga försvarsorganisationerna genom anslaget D 6 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret, till skillnad mot vad som gäller , skall utgå även för organisationernas kostnader för utbildning av funktionärer och ungdomsutbildning. Dessa medel, som fördelas av Försvarsmakten, och Arbets- marknadsstyrelsen, bör enligt utredningens mening i stället fördelas gemensamt av och Försvarsmakten. Detta skall ske efter dialog med de frivilliga försvarsorganisationerna. I betänkandet föreslås vissa författningsmässiga revideringar, exempelvis att begreppet totalförsvars- i frivilligsammanhang skall ersätta nuvarande begrepp försvars- och att de civilrättsliga förutsättningarna för frivilliginsatser vid svåra påfrestningar på samhället i fred klarläggs. Remissinstanserna tillstyrker i huvudsak utredningens förslag. Nämnas bör dock att inte delar utredningens uppfattning att skall överta det övergripande samordningsansvaret för frivilligverksamheten inom det civila försvaret. avstyrker utredningens förslag beträffande fortsatta ansvar för den personaladministrativa uppgiften. De frivilliga försvarsorganisationerna utgör en mycket värdefull resurs för landets totalförsvar, inte minst genom deras förmåga att inom skilda områden vara en länk mellan totalförsvaret och landets befolkning. gällande finansieringssystem innebär bl.a. att de frivilliga försvars- organisationerna tilldelas medel dels i form av stöd till organisationerna ( organisationsstöd ), dels för den utbildning som bedrivs inom organisationerna för att tillgodose behov inom totalförsvarets olika delar ( uppdragsersättning ). Organisationsstödet avser medel till organisa- tionernas ledning och administration samt rekrytering och försvarsupp- lysning och finansieras genom ett särskilt anslag. Uppdragsersättningen finansieras inom anslagen för funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst, funktionen Arbetskraft och funktionen Hälso- och sjukvård inom det civila försvaret samt av Försvarsmakten. Syftet med systemet är bl.a. att ge möjlighet för organisationerna att känna en större ekonomisk trygghet och att skapa bra förutsättningar för mål- och resultatstyrning. Avsikten är även att främja en ökad självständighet för organisationerna. I och med den nya säkerhetspolitiska inriktningen enligt totalförsvarsbeslut med ett vidgat säkerhetsbegrepp och krav på anpassning av totalförsvaret har emellertid förutsättningarna för frivilligverksamheten förändrats. Utredningen föreslår att de frivilliga försvarsorganisationerna skall tilldelas statliga medel i proportion till den betydelse organisationerna bedöms ha för totalförsvaret. Regeringen delar utredningens uppfattning att tilldelningen av medel bör prioriteras i förhållande till organisationernas förmåga att verka vid - i angelägenhetsordning - väpnat angrepp, , vid svåra påfrestningar på samhället i fred och vid internationella insatser. Regeringen avser att regleringsbrev uppdra åt och Försvarsmakten att vidareutveckla principerna för tilldelning av medel, med utgångspunkt från den här redovisade prioriteringsordningen. Utredningen anser att det är betydelsefullt att de frivilliga försvars- organisationerna har en enhetlig inriktning av den totalförsvarsupplysning organisationerna bedriver och föreslår att Styrelsen för psykologiskt försvar ges ett samordnande uppdrag i detta sammanhang. Regeringen anser att en sådan samordning bör kunna vara värdefull och förutsätter att myndigheten och de frivilliga försvarsorganisationerna, liksom övriga berörda myndigheter, kommer överens om utformningen av en sådan ordning. Regeringen stödjer utredningens förslag att Överstyrelsen och Försvarsmakten ges i uppdrag att, efter dialog med organisationerna, fördela organisationsstödet. fördelas organisationsstödet på det civila området av och . Stödet skall ges en långsiktig inriktning , med liksom en årlig tilldelning. Överstyrelsen och Försvarsmakten föreslås gemensamt ompröva de principer som gäller vid tilldelningen. I förslaget ligger också att anslaget till skillnad från vad som gäller även skall finansiera organisationernas kostnader för utbildning av funktionärer och ungdomar. Regeringen anser att frågan om ansvarsfördelningen mellan och när det gäller vissa övergripande samordningsuppgifter på frivilligområdet bör övervägas ytterligare. Utredningen anser att de frivilliga försvarsorganisationernas möjligheter att vara en resurs för kommuner och landsting bör utredas och har därför föreslagit att ges i uppdrag att närmare utreda de frivilliga försvarsorganisationernas möjligheter att på olika sätt vara en resurs för kommuner och landsting. Regeringen avser att regleringsbrev lämna uppdrag till i enlighet med utredningens förslag. Regeringen avser att vidare överväga de författningsförslag som utredningen lämnat. 8.2 De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet i de baltiska länderna 1996 framhöll regeringen den stora betydelse de frivilliga försvarsorganisationernas samarbete har när det gäller att ge stöd vid uppbyggnaden av en frivillig försvarsverksamhet i de baltiska länderna. För att ge de frivilliga försvarsorganisationerna möjligheter att öka samarbetet avdelade regeringen särskilda medel för ändamålet. Regeringen vill skapa förutsättningar för att ytterligare öka detta samarbete och har därför för avsikt att för denna verksamhet avdela medel även . 9 Miljöfrågor inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde Regeringen fortsätter att målmedvetet bedriva miljöarbetet inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde. Myndigheterna bör nu ägna stor uppmärksamhet åt att genomföra den av statsmakterna anvisade inriktningen av miljöarbetet. På detta sätt kommer myndigheterna under Försvarsdepartementet att aktivt medverka i skapandet av en ekologiskt hållbar utveckling. I regleringsbrevet för lämnade regeringen en rad uppdrag i miljöhänseende till myndigheterna under Försvarsdepartementet. Under innevarande budgetår har regeringen och vidare fattat flera beslut av betydelse för försvarets miljöarbete. I sin skrivelse till På väg mot ett ekologiskt hållbart samhälle (skr. 1996/97:50) informerade regeringen om bl.a. försvarets miljöarbete. Mot bakgrund av beslut om infrastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) som rörde bl.a. buller från militär flygverksamhet lämnade regeringen uppdrag till ett antal myndigheter. Försvarsmakten skall sålunda planera och genomföra en första etapp av åtgärdsprogram mot buller samt att redovisa vilka ytterligare åtgärder som kan genomföras för att påskynda uppfyllelsen av de riktvärden som har godkänt i det nämnda beslutet. behandlade regeringens redovisning 1996 av miljöfrågorna (bet. 1996/97:FöU3, rskr. 1996/97:165). anförde sammanfattningsvis att det inom det svenska totalförsvaret bedrivs ett systematiskt och ambitiöst miljöarbete. Försvarsmakten ligger här, enligt utskottet, i flera avseenden före andra myndigheter. Utskottet avslutade med att dela regeringens uppfattning att miljöfrågorna även fortsättningsvis bör ha en hög prioritet inom totalförsvaret. I skrivelsen om ekologi, arbete och industriell utveckling lämnar regeringen ytterligare redovisningar till om miljöarbetet Regeringen anser att främst behandling av miljöarbetet i betänkandet Försvaret och miljön (bet. 1996/97:FöU3) och regleringsbrevet för innebär en inriktning av försvarets miljöarbete som har bäring inte bara på utan även mer långsiktigt. Inriktningen som framgår av dessa beslut bör därför i allt väsentligt vara styrande för miljöarbetet inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde även efter innevarande budgetår. Inriktningen är i huvudsak följande. För Försvarsmakten utgör Försvarets forskningsanstalts rapport om miljöstrategi för Försvarsmakten i väsentliga delar en grund för det långsiktiga arbetet. Andra grundläggande dokument är miljövårds- beredningens delbetänkande (SOU 1996:112) om integrering av miljöhänsyn i den statliga förvaltningen och rapporten for the Military Sector, utarbetad gemensamt av de svenska och amerikanska försvarsdepartementen. Försvarsmakten skall fortsätta att genomföra sin miljöpolicy. I detta ligger att arbeta vidare med utgångspunkt från Försvarsmaktens miljöplan och mot de där redovisade miljömålen. Försvarsmakten skall fortsätta miljö- utbildningen inom organisationen och fortsätta åtgärderna för att begränsa utsläppen av fossila bränslen och andra skadliga ämnen. Så långt det är möjligt skall Försvarsmakten tillämpa kretslopps-, substitutions- och försiktighetsprinciperna i materielanskaffningen. Tillsammans med skall myndigheten utarbeta ett förslag till policy för miljöanpassad upphandling av försvarsmateriel. Försvarsmakten skall också slutföra undersökningarna av dumpad ammunition inom ramen för Försvarsmaktens undersökning av miljöfarliga lämningar. Regeringen vill avslutningsvis erinra om att Försvarsmakten successivt inför ett miljöledningssystem. Vid sidan om Försvarsmaktens miljöarbete skall de s.k. stödmyndigheterna fortsätta miljöarbetet. Sålunda skall bl.a. , och lägga särskild vikt vid miljöarbetet. Myndigheterna skall beakta miljövårdsberedningens nämnda delbetänkande och rapporten for the Military Sector. Vidare skall och Forskningsanstalten stegvis implementera respektive myndighets miljöpolicy och även överväga att införa ett miljöledningssystem. som ingår i pilotprojektet om miljöledningssystem i statsförvaltningen skall inrikta sitt miljöarbete i enlighet med vad som gäller för pilotmyndigheterna. Inte bara inom det militära försvaret och stödmyndigheterna utan även inom andra delar av Försvarsdepartemetets verksamhetsområde driver regeringen på miljöarbetet. och skall beakta miljövårdsberedningens nämnda delbetänkande. ingår vidare i pilotprojektet om miljöledningssystem inom statsförvaltningen. fick i regleringsbrev för i uppdrag att utarbeta en miljöpolicy. Uppdraget skall redovisas . Inom det internationella försvarsmiljöarbetet fortsätter att spela en aktiv roll. Den svenska medverkan i NATO:s miljökommittés (of the /CCMS) arbete fortsätter sålunda och utvecklas. De nordiska försvarsministrarna beslutade att på departementsnivån utveckla försvarsmiljösamarbetet inom . Detta arbete fortsätter. Inriktningen är att ett handlingsprogram för verksamheten skall kunna läggas fast av försvarsministrarna . Som en del i detta handlingsprogram ingår gemensamt nordiskt bistånd till de baltiska staterna, och . Även en plan för detta bistånd bedöms kunna bli fastlagd vid försvarsministrarnas höstmöte. Härutöver har representanter för det amerikanska försvarsdepartementet, efter diskussioner med bl.a. det svenska Försvarsdepartementet, förklarat att man avser att på olika sätt stödja detta nordiska försvarsmiljöbistånd till bl.a. de baltiska staterna. och avser vidare att gemensamt genomföra ett par försvarsmiljöprojekt i och . Genom detta sålunda utvidgade försvarsmiljöbistånd till stater i närområdet kommer en än effektivare hjälp att kunna lämnas som biståndet genomförs samordnat av viktiga biståndsgivare. Regeringen har medgivit Försvarsmakten att träffa avtal med de övriga nordiska försvarsmakterna i fråga om samarbete om miljöskydd i försvarsfrågor. Regeringen bedömer att ett sådant myndighetssamarbete inom är viktigt och utgör ett värdefullt komplement till samarbetet på departementsnivån. Slutligen vill regeringen framhålla att ett aktivt internationellt samarbete bedrivs även inom och verksamhetsområden. Detta omfattar bl.a. farlig industriell verksamhet med risker för kemikalieolyckor, säkerheten i samband med transport av farligt gods och utsläpp av olja och andra skadliga ämnen till sjöss. 10 Avveckling av truppminor Försvarsmakten skall enligt totalförsvarsbeslut avveckla sitt innehav av truppminor. Avvecklingen skall ske genom destruktion och avslutas . kommer att i öppen upphandling välja leverantör . Destruering kan då påbörjas . Självfallet gäller detta inte minor för forsknings- och utbildningsändamål. För att bibehålla och utveckla kompetensen inom minröjningsområdet behålls ett antal tramp- och trådminor. 11 och katastrofmedicin i försvarsutskott ansåg i samband med totalförsvarsbeslut att det var viktigt att samarbetet mellan Försvarsmakten och det katastrofmedicinska centrumet i kunde fortsätta i någon form. Regeringen har i regleringsbrevet för beslutat att Försvarsmakten under budgetåret skall fortsätta samarbetet med det katastrofmedicinska centrumet i . Regeringen har också begärt in en redovisning av resultatet av detta samarbete i samband med årsredovisningen för . Vad avser centrumets lokaler beslutade med anledning av ekonomiska vårproposition att de fastigheter som lämnas med anledning av försvarsbeslut skall kunna överföras till ett för ändamålet särskilt bildat statligt ägt bolag. Det blir således detta bolag som kommer att vara part vid förhandlingar med landsting och eventuella andra intressenter. Länsstyrelserna ansvarar, som högsta civila försvarsmyndighet på lägre regional nivå, för att ett behovsanpassat stöd ges till kommunerna för planeringen av det civila förvaret. Länsstyrelserna skall enligt sin instruktion bl.a. verka för att beredskapsförberedelserna i länet får en enhetlig inriktning och att kommunernas tillämpning av lagen (1994:1720) om civilt försvar följs upp. 1996 avsnitt 7.6.2, framhöll regeringen att utvecklingen inom länsstyrelserna vad gäller områdena civilt försvar och räddningstjänst noga kommer att följas. Anledningen var att besparingarna på länsstyrelsernas område även berört nämnda områden. Det är särskilt viktigt att länsstyrelserna anpassar sig till sin nya roll och till sin viktiga uppgift att garantera genomförandet av nya ansvarsförhållanden och planering av det civila försvaret på regional nivå. En ambitionssänkning inom det civila försvarets område hos en länsstyrelse riskerar att snabbt få negativt genomslag hos kommunerna i länet. anförde i sitt betänkande 1996/97:FöU1 försvarspolitik mot (s. 171) att man hade anledning att befara att länsstyrelserna inte kan fullgöra vissa grundlägande uppgifter i beredskapsplaneringen på grund av kraftiga besparingsåtgärder. Utskottet ansåg att regeringen senast i kommande budgetproposition bör redovisa sin bedömning av länsstyrelsernas förmåga att lösa lednings- och tillsynsuppgifterna i fred och vid höjd beredskap. Utskottet framhöll att man, om så skulle visa sig behövas, inte är främmande för att initiera en översyn av finansieringsformerna på detta område. Av Överstyrelsens för civil beredskap och länsstyrelsernas årsredovisningar för /96 framgår att länsstyrelserna inom sakområdena civilt försvar och räddningstjänst i huvudsak har lyckats uppfylla de krav som regeringen ställt. Personalnedskärningarna har emellertid medfört att en del länsstyrelser haft svårigheter att upprätthålla kompetens inom alla de områden som den kommunala beredskapen omfattar. Flertalet kommuner redovisar en bemannad krigsorganisation men enligt länsstyrelserna förekommer påfallande ofta att kommunernas krigs- organisationer övats i en mycket begränsad omfattning sedan den nya lagens ikraftträdande. Flertalet länsstyrelser redovisar dock att övnings- verksamheten kommer att återupptas - 98. Räddningstjänstplaner för verksamheten under höjd beredskap bedöms föreligga hos i stort sett samtliga kommuner . Regeringen gav i regleringsbrevet för i uppdrag att redovisa en analys av hur lagen om civilt försvar genomförts i kommunerna. Överstyrelsen lämnade en delrapport till regeringen. Överstyrelsen framhåller i delrapporten att sakområdet civilt försvar och räddningstjänst genomgående har fått starkt minskade resurser och att trenden för när det gäller vissa länsstyrelser innebär fortsatta neddragningar av de personella resurserna. Enligt Överstyrelsen riskerar enskilda länsstyrelser att inte kunna uppfylla de minimikrav som ställs. Det gäller bl.a. tillgång på s.k. operativ kärna för ledning samt när det gäller anpassningsfrågorna. Enligt Överstyrelsen finns skäl att överväga om inte speciella åtgärder kan behöva vidtas för att garantera en tillräcklig förmåga att vidta erforderliga beredskapsförberedelser och åstadkomma omedelbar övergripande områdesledning. avser att tillsammans med länsstyrelser och Civilbefälhavarna ytterligare utveckla kunskaperna om vissa uppgifter som skall lösas, att utveckla arbetet med att ta fram centrala myndigheters krav på länsstyrelser och att genomföra beredskapsuppföljning vid samtliga länsstyrelser. Vidare anser Överstyrelsen att en fortsatt dialog bör äga rum med för att ytterligare förbättra utformningen av de mål som anges i regleringsbrevet för det aktuella området. Regeringen gav i regleringsbrevet för i uppdrag att redovisa utförd tillsynsverksamhet vid länsstyrelserna vad avser deras uppgifter enligt räddningstjänstlagen (1986:1102) samt lämna förslag till eventuella förändringar. lämnade delrapport till regeringen. I delrapporten ingår bl.a. en redogörelse för uppfattning om länsstyrelsernas ambitioner och förmåga inom räddningstjänstområdet mot bakgrund av den tillsyn som verket genomfört vid sex länsstyrelser . Fem av sex länsstyrelser bedöms ha en organisation och ha prioriterat resurser på ett sådant sätt att de uppgifter som enligt räddningstjänstlagen åligger länsstyrelserna kan lösas. , jämte det yttrande som inhämtats av berörd länsstyrelse, har överlämnats till utredningen (dir 1996:114) om mål och medel för . Som framgår av avsnitt 5.1 har regeringen beslutat om tillsättande av en särskild arbetsgrupp med uppgift att analysera och lämna förslag ifråga om bl.a. roller för de olika myndigheterna i ledningskedjan. tillsattes en utredning (dir. 1997:81) för att göra en översyn av den statliga regleringen av och tillsynen över verksamhet. En utgångspunkt för utredningen är hur staten får kunskap om hur de nationella målen nås i olika verksamheter. Utredaren skall redovisa sitt arbete i en rapport till regeringen . Mot bakgrund av årsredovisningarna, samt av och lämnade delredovisningar, gör regeringen den bedömningen att länsstyrelserna i huvudsak bedrivit verksamhet i enlighet med de av regeringen uppställda målen på området civilt försvar och räddningstjänst. Regeringen avser att följa utvecklingen och att rapportera om denna till . Om en länsstyrelse inte klarar sina uppgifter enligt räddningstjänstlagen eller enligt lagen om civilt försvar, anser regeringen att åtgärder behöver vidtas. Myndigheternas slutrapporter kommer härvid att utgöra viktigt underlag för regeringens ställningstagande. Det är viktigt att myndigheterna bedriver en omfattande informations- verksamhet för att hos kommunerna förankra det nya totalförsvarsbeslutet och innebörden av det vidgade säkerhetsbegreppet samt skapa kunskap om kommunernas roll vid svåra påfrestningar på samhället i fred. 13 Användningen av det civila försvarets resurser vid internationella fredsfrämjande och humanitära insatser I försvarsbeslutets första etapp fastställdes uppgifter för den som verkar inom det civila försvaret. En ny uppgift är att kunna genomföra internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Erfarenheterna från den genomförda planeringsverksamheten visar enligt regeringens mening att det finns behov av ett förtydligande när det gäller tolkningen av denna nya uppgift. Många myndigheter med uppgifter inom det civila försvaret bedriver en omfattande internationell humanitär biståndsverksamhet inom ramen för sina ordinarie fredsmässiga uppgifter, t.ex. när det gäller räddningstjänst och i fråga om katastrofmedicin. Det är viktigt att framhålla att denna verksamhet är av värde för men inte är en del av det civila försvaret. När det gäller ansvarsfördelningen inom det civila försvaret och fredsräddningstjänsten på central nivå, framhåller försvarsutskottet i betänkandet 1996/97:FöU1 att denna bör vara sådan att svarar för samordningen av verksamheten inom det civila försvaret. De funktionsansvariga myndigheterna bör däremot ha ansvaret för åtgärder m.m. inom sina sak- och verksamhetsområden.