prop · GL03119 · 1998-01-01 00:00:00 — En särskild ordning finns för att täcka förluster inom detta resultat- område genom anslag över statsbudgeten. De nu föreslagna kreditgaran- tierna för avlösen av vissa kommunala borgensåtaganden bör på mot- svarande sätt redovisas under ett särskilt resultatområde. Förlusterna under resultatområdet skall täckas genom anslaget för bidrag till sär- skilda insatser i vissa kommuner och landsting. Ett grundläggande villkor för att en avlösen av kommunens borgens- åtaganden skall erbjudas är att kommunen har bedömts ha behov av detta särskilda statliga stöd. Kriterierna är därvid avsedda att i huvudsak vara desamma som gäller för bedömningen av en kommuns behov av stöd till åtagandena för sitt bostadsföretag. Förslagen i det föregående innebär att regeringen kommer att överlämna till den föreslagna delegationen att normalt svara för denna prövning. Delegationen skall från fall till fall bedöma vilka åtgärder som sammantagna är mest lämpade med hänsyn till den enskilda kommunens förutsättningar. En förutsättning för att BKN skall kunna lämna en särskild kreditgaranti för att avlösa ett kommunalt borgensåtagande till förmån för en bostadsrättsförening bör därför vara att delegationen eller i fall som prövas av regeringen regeringen har medgett det. En särskild uppgift för delegationen i frågor som gäller avlösen av borgensåtaganden kan vara att förhandla med andra berörda om deras medverkan för att kommunens borgensåtagande skall lösas av. Även andra som har kvar ekonomiska intressen i de berörda bostäderna bör nämligen förutsättas delta i rekonstruktionen i den utsträckning som skäligen kan krävas. Sådana ekonomiska band kan gälla utöver för- eningen själv byggare eller andra som ursprungligen bildat bostads- rättsföreningen eller organisationer som föreningen tillhör eller annars har avtal med. Vissa ytterligare villkor bör gälla för de kreditgarantier som lämnas. Kreditgaranti bör således aldrig få lämnas till ett högre belopp än vad som svarar mot av det pantvärde som fastställts i bostadslåne- ärendet. Kreditgaranti får inte heller lämnas för större belopp än att säkerhet för de garanterade lånen kan erbjudas inom av pantvärdet. Pantsättning genom inteckning skall dock inte vara ett nödvändigt villkor, förutsatt att fastigheten inte är pantsatt för annan skuld och att ett pantsättningsförbud fortsatt kan upprätthållas. Säkerhet mot inteckning skall emellertid normalt eftersträvas. För att underlätta en avlösen bör därför kommunen genom en engångsavgift svara dels för kostnaderna för att ta ut inteckningar i den mån sådana inte finns, dels för kreditgaranti- avgifter under den inledande garantitiden. Regeringen avser att överlåta på BKN att besluta hur engångsavgiften skall beräknas. Kostnaderna för statens stöd m.m. Regeringen disponerar 2001 ca för ekonomiskt utsatta kommuner inom det under utgiftsområde 25 uppförda anslaget för bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. En betydande del av dessa medel kommer att avsättas för att lösa de kommunala bostadsproblemen och för att infria kreditgarantier för sådana lån till bostadsrättsföreningar som varit förenade med borgen. Även kostnaderna för delegationen föreslås belasta detta anslag. Osäkerheten i fråga om kostnadsutfallet är dock stor. Regeringen avser att redovisa utvecklingen i samband med kommande års budgetproposi- tioner. 12 Åtgärder för ökad sysselsättning i byggbranschen Förutom det reguljära stödet har bidrag till bostadssektorn även lämnats i form av tidsbegränsade stimulanser för byggandet. Under innevarande mandatperiod har regeringen tagit initiativ till flera åtgärder i syfte att bl.a. öka sysselsättningen i byggbranschen. beslutade och om särskilda tidsbegränsade stimulanser för byggandet (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, rskr. 1994/95:145 samt prop. 1994/95:218, bet. 1994/95:BoU21, rskr. 1994/95:396). I dessa ingick bl.a. bidrag till bostadsförbättringsåtgärder, investeringsbidrag för nyproduktion av bostäder och stöd till åtgärder för att förbättra inomhusmiljön i bostäder och i lokaler där främst barn och ungdomar vistas. Totalt anvisades ca för bidrag till angivna ändamål. föreslog regeringen att en särskild skattereduktion skulle lämnas för vissa utgifter för reparationer m.m. på bostadshus för sådana arbeten som utförts till och med utgången av . Reglerna trädde i kraft (prop. 1995/96:229, bet. 1995/96:SkU32, rskr. 1995/96:306). I budgetpropositionen för föreslog regeringen att dessa regler skulle förlängas till utgången av 1998 och har beslutat i enlighet med regeringens förslag (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35). Den finansiella effekten på statens budget av denna åtgärd beräknas bli ett inkomstbortfall brutto på ca sammanlagt för budgetåren 1997 2000. har vidare beslutat om ett tillfälligt investeringsbidrag för produktion av studentbostäder (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU11, rskr. 1996/97:51). Bidrag lämnas till byggen som påbörjas 1den och inom en ram av . Som ett led i regeringens strävan att öka takten i omställningen av till ett ekologiskt hållbart samhälle har regeringen utarbetat ett särskilt handlingsprogram. Handlingsprogrammet omfattar dels ett natio- nellt investeringsprogram, dels ett lokalt investeringsprogram. Till de nationella investeringarna hänförs ett program för energiomställning och ett program för vissa infrastruktursatsningar. energipolitiska beslut En uthållig energiförsörj- ning (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) omfattar ett program för bl.a. effektivare energianvändning och tillförsel av el från förnybara energikällor. Programmet löper fram t.o.m. och beräk- nas totalt för hela perioden komma att uppgå till , varav ca avser investeringar i anläggningar som bidrar till att kompensera bortfallet av el (t.ex. kraftvärmeanläggningar och småskalig vattenkraft) och till minskad användning av el i bostadssektorn. Förslag till utformning av det lokala investeringsprogrammet redovisa- des i prop. 1996/97:150, bil. Regeringen beräknar att kommer att anvisas för detta ändamål åren 1998 2000, varav har anvisats på statsbudgeten (prop. 1997/98:1, utgiftsområde 18, bet. 1997/98:BoU1, rskr. 1997/98:81). Inom ramen för det lokala investeringsprogrammet skall statsbidrag lämnas till investe- ringsprojekt efter ansökan från kommuner. En viktig utgångspunkt för regeringens bedömning är att insatserna skall bidra till ökad syssel- sättning. När det gäller åtgärder inom bostadsbebyggelsen skall insatser inom utsatta bostadsområden prioriteras. Regeringen kommer februari att i omgångar besluta om fördelningen av som har anvisats på statsbudgeten innevarande år för bidrag till kommuner som redovisat lokala investeringsprogram. Vidare kommer regeringen att besluta om åtaganden vardera . Regeringen räknar med att större och mer genomarbetade ansökningar som avser investeringar i bostadsbebyggelsen först kommer att lämnas och . Flera bostadsprogram är dock aktuella i samband med de första beslutsomgångarna . Regeringen bedömer att huvuddelen av sysselsättningen till följd av de nationella och lokala investeringsprogrammen kommer att uppstå inom bygg- och anläggningssektorn. En betydande del bedöms avse bostads- byggnadsprojekt, eftersom dessa projekt är förhållandevis arbetsintensiva och volymmässigt stora. Regeringen avser att i den ekonomiska vår- propositionen återkomma till vad gäller en eventuell förläng- ning av de lokala investeringsprogrammen . Regering och riksdag har sammanfattningsvis fattat beslut om följande åtgärder som bidrar till att öka sysselsättningen i byggbranschen. Tabell 9 Beslutade och genomförda åtgärder 2000 Åtgärd Statsbudgeten, miljarder kr Bidrag Tidsbegränsade byggstimulanser 6,0 Investeringsbidrag till studentbostäder 0,3 Lokala investeringsprogram 5,4 Energiomställning - Minskad elanvändning i bostäder och vissa lokaler 1,0 - Investeringar i elproduktion från förnybara källor 0,6 Totalt 13,3 Skattereduktion för utgifter för reparationer m.m. på bostadshus 5,0 Anm: Värdet av skattereduktionen anges brutto, dvs. utan hänsyn till indirekta effekter till följd av ökad sysselsättning m.m. Flera faktorer talar för att bostadsinvesteringarna kan förväntas öka . Räntorna har sjunkit och en viss prisuppgång på bostäder har inletts. Regionalt har också vissa bristsituationer redan uppstått. En gradvis förbättrad arbetsmarknad ger härutöver förutsättningar för en ökad efterfrågan på bostäder. prognoser tyder på att antalet påbörjade bostäder i nyproduktionen ökar och . Vidare kan låg räntenivå och ökad privat konsumtion även förväntas medföra en viss uppgång i byggandet av kommersiella lokaler och kontorslokaler. En uppgång i aktivitetsnivån i byggsektorn förutses inträffa först eller . Regeringen anser därför att ytterligare stimulanser bör lämnas till denna sektor. 12.1 Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus Regeringens förslag: Det nuvarande systemet med skattereduktion för kostnader för reparationer m.m. på bostadshus förlängs att gälla t.o.m . För arbeten som utförs medges högre underlag vid beräkning av skattereduktio- nen. Bakgrund: medges skattereduktion för utgifter för re- paration, ombyggnader och tillbyggnader på bostadshus. Systemet avi- serades i prop. 1995/96:198 om ekonomisk-politiska åtgärder på skatte- och avgiftsområdet (prop. 1995/96:229, bet. 1995/96:SkU32, rskr. 1995/96:306, SFS 1996:725). Reduktion medgavs för utgifter . beslutade om en förlängning av stimulansperioden till att om- fatta även (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35, SFS 1997:957). Reglerna om skattereduktion gäller för småhus, hyreshus och även för utgifter avseende bostadsrättslägenheter. Reduktion medges enbart på underlag i form av arbetskostnader och av kostnaden. För småhus medges reduktion på ett underlag . Den maximala skattereduktionen uppgår alltså till . För hyreshus medges reduktion med det högsta av beloppen eller fastighetsskatten för hela . Bostadsrättshavare kan medges reduktion med maximalt . Reduktion medges enbart om underlaget uppgår till . Reduktionen erhålls i efterhand genom särskild ansökan, frikopplad från deklarationen. Den slutliga skatten för ett visst beskattningsår redu- ceras om ansökan inkommit till skattemyndigheten under taxeringsåret, dvs. året efter beskattningsåret. Ansökan kan avse yrkanden för utgifter före beskattningsåret. Skälen för regeringens förslag: Den nu gällande skattereduktionen infördes mot bakgrund av den avmattning av den totala byggnads- verksamheten som förutsågs ekono- miska vårproposition. Vid förnyade bedömningar i budgetpropositionen ansågs det motiverat att förlänga stimulansperioden till att omfatta även . Enligt de bedömningar som kan göras förväntas byggverksamheten öka kraftigt . I avvaktan på detta och för att begränsa byggarbetslösheten /99 är det motiverat med en viss förlängning av stimulansperioden. Det är dock angeläget att stimulansen inte ligger kvar när byggverksamheten kommer igång . Mot denna bakgrund bör perioden förlängas så att systemet upphör i och med utgången av . För att förstärka stimulanseffekten under kvarvarande period bör för arbeten som utförs tillgodoräknas ett förhöjt underlag vid beräkning av skattereduktionen. Procentandelen bör dock vara oförändrad, dvs. Detta innebär att en maximal extra reduktion ges, för småhus med , för hyreshus med det högsta av och fastighetsskatten för och för bostadsrättslägenheter med . Budgeteffekter Vid den senaste förlängningen med bedömdes den tillkommande kostnaden uppgå till . Enligt de bedömningar som föreligger kan den periodiserade kostnaden för gällande regler beräknas till för , till för och till för . Uppgiften för kan anses avspegla förhållandena för ett normalår. De nu föreslagna förändringarna innebär dels att stimulans- perioden förlängs , dels att underlagen för beräkning av reduktionsbeloppen utökas . Sammantaget beräknas den tillkommande kostnaden uppgå till . Belastningen för olika budgetår påverkas bl.a. av att yrkanden om reduktion sker i efterhand. Om hänsyn tas till detta kan den kassamässiga effekten för staten (och offentlig sektor) beräknas till för och till för . 12.2 Bidrag till äldrebostäder Regeringens bedömning: Mot bakgrund av kommunernas investerings- behov för utbyggnad och anpassning av bostäder och lokaler för äldre , bör ett tillfälligt statligt byggstöd om införas. Regeringen avser att i en proposition om mål och inriktning för äldrepolitiken senare i vår återkomma med en närmare beskrivning och utformning av ett sådant stöd. De kommunala bygginvesteringarna har fallit kraftigt . Genom det tillskott till kommunsektorn som regeringen tidigare föreslagit bedöms den kommunala ekonomin förbättras och vara 2000. Det finns emellertid ett antal kommuner som fortfarande måste anpassa sin nuvarande kostnadsnivå som resursbehovet inom äldreomsorgen förväntas öka framöver. Resurs- behovet ställer bl.a. krav på utbyggnad och upprustning av bostäder och lokaler som är avsedda för äldre. Mot bakgrund av den ekonomiska situationen i vissa kommuner kan det inte uteslutas att nödvändiga upp- rustningar skjuts . Regeringen gör därför bedömningen att ett tillfälligt och särskilt stöd kan vara nödvändigt för att tillförsäkra bostäder och lokaler av god kvalitet för äldre. 13 Ekonomiska konsekvenser Förslagen om ändrade regler för räntebidrag och statliga kreditgaran- tier vid ny- och ombyggnad av bostäder beräknas sammantagna inte få några påtagliga konsekvenser för statens budget. Även kostnaderna för det föreslagna bidraget för merkostnader för investeringar vid ny- och ombyggnad som främjar ekologisk hållbarhet som uppskattas till förutses rymmas inom i princip oförändrade anslagsramar för statens stöd till bostadsbyggandet. Förslaget om en långsammare avveckling av räntebidragen för hyres- och bostadsrättshus i de s.k. krisårgångarna innebär att statens utgifter ökar. Om subventionsräntan är beräknas statens utgifter för bud- getåren 1999, 2000 respektive 2001 bli ca 555, 590 respektive högre, i jämförelse med om räntebidraget avtrappas enligt ordinarie regler. Belastningen på BKN:s anslag för kreditgarantier beräknas minska i viss utsträckning till följd av denna åtgärd. Regeringen disponerar 2001 ca för ekonomiskt utsatta kommuner inom det under utgiftsområde 25 uppförda anslaget för särskilda insatser för vissa kommuner och landsting. En betydande del av dessa medel beräknas komma att avsättas för den föreslagna nya ordningen för statens stöd till kommuner med övermäktiga ekonomiska åtaganden. Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus bedöms leda till en till- kommande kostnad om brutto, utan hänsyn till indirekta effekter till följd av ökad sysselsättning m.m. Sammanfattning av betänkandena De ekonomiska villkoren för det sent byggda beståndet (SOU 1995:98) och Bostadspolitik 2000 från produktions- politik till boendepolitik (SOU 1996:156) från Bostadspolitiska utredningen Den bostadspolitiska utredningen har haft i uppdrag att ta fram underlag för beslut om bostadspolitiken på . Uppdraget omfattade dels att precisera målen för en fortsatt social bostadspolitik, dels att ge förslag om lämpliga medel för att uppfylla målen (Dir. 1995:20, beslut vid regeringssammanträde ). Utredningens delbetänkande Ett delbetänkande lämnades , i vilket utredningen redo- visar en analys av de ekonomiska villkoren för det sent byggda beståndet. Vidare redovisas resultatet av en första utvärdering av regler för det statliga stödet till bostadsproduktion. Utredningen anser att den bästa lösningen för bostadsföretag med betydande ekonomiska svårigheter är att bostadsföretaget genomgår en ekonomisk rekonstruktion. Utredningen konstaterar att staten medverkar till rekonstruktioner genom och . Utredningen anser vidare att det inte är möjligt att dra några generella slutsatser om effekterna av regler för bostadsfinansiering, bl.a. på grund av att dessa prövats i liten omfattning. Härutöver lämnar utredningen förslag om frihet från fastighetsskatt även för för bostadsfastigheter med värdeår 1991 samt vissa begränsade justeringar av villkoren i fråga om subventionsgraden i ränte- bidragssystemet och i fråga om kreditgarantier för den nyproduktion som påbörjades . Utredningens slutbetänkande förslag Slutbetänkandet lämnades . I detta lämnar utredningen förslag om övergripande mål för bostadspolitiken och om preciseringar av dessa. Vidare lämnar utredningen förslag i fråga om åtgärder för att minska segregationen i boendet, reformerat statligt finansieringssystem för boendet, boende för äldre och personer med funktionshinder, ung- domars boende, ekologiskt långsiktiga perspektiv vid ny- och ombygg- nader, bosparande samt jämställdhetsperspektiv i samhällsplaneringen. Härutöver behandlar utredningen flera andra frågor dock utan att lämna några förslag i dessa delar. Detta gäller i fråga om estetisk kvalitet, kommunernas roll i bostadspolitiken, finansiering av bostäder på kredit- marknaden, bostadsföretagens ekonomiska villkor samt bostadspolitikens administration. Övergripande mål för bostadspolitiken Utredningen föreslår att det övergripande målet för bostadspolitiken skall vara att skapa förutsättningar för alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader i en stimulerande och trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar. Vidare att boendemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ung- domar. Härutöver lämnar utredningen förslag om preciseringar av det över- gripande målet när det gäller planering och utveckling av boendet, boen- dets närmiljö samt bostadens utformning. Åtgärder för att motverka segregation i boendet för att förbättra levnadsvillkoren för människor i utsatta bostadsområden måste enligt utredningen ges högsta prioritet inom alla politikområden av betydelse. Arbetet mot segregation kräver därför en sammanhållen politik som omfattar insatser inom många politikområden och på flera nivåer i samhället. Detta ställer stora krav på sektors- övergripande samverkan och på en väl fungerande dialog mellan stat och kommun. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att stat och kommun gemen- samt inleder en långsiktig satsning på lokalt utvecklingsarbete i utsatta bostadsområden. Detta arbete föreslås byggas upp kring ett lokalt utveck- lingsprogram i varje utsatt bostadsområde och med utgångspunkt i de behov och önskemål som de boende och de som verkar i områdena har. Förslaget innebär vidare att staten skall stödja sådana utvecklings- program med särskilda statsbidrag som motsvarar högst av kost- naderna för programmen. Bostadspolitiken bör enligt utredningen bidra med 2000 och med 2010. Reformer i fråga om det statliga finansieringssystemet för bostäder När det gäller det statliga finansieringssystemet för bostäder föreslår utredningen sammanfattningsvis att räntebidrag enligt system avvecklas och ersätts av investeringsbidrag . Tre typer av investeringsbidrag skall förekomma ett s.k. basbidrag till nyproduktion av hyreshus, investeringsbidrag till prioriterade ombyggnadsåtgärder samt investeringsbidrag som motiveras av konjunkturpolitiska för- hållanden. Vidare lämnar utredningen förslag om vissa förändringar av beskattningen av bostäder samt vissa förändringar av reglerna om statlig kreditgaranti. Hyreshus Utredningen föreslår när det gäller nyproduktion av bostäder i hyresrätt att räntebidragen avskaffas och att staten i stället skall lämna investeringsbidrag av ett schablonberäknat bidrags- underlag. För nyproduktion av särskilda boendeformer för äldre och personer med funktionshinder skall bidragsunderlaget vara något högre än för produktion av ordinära lägenheter. Förslagen innebär vidare att ingen fastighetsskatt skall utgå för hyres- bostadsfastigheter med värdeår 2000 eller . Fastighetsskatte- befrielsen motiveras av behovet av att kompensera ägare av hyreshus för egnahemsägarnas skattemässiga avdrag för räntekostnader enligt reglerna för kapitalbeskattning. Om fastighetsskatten inte avvecklas för nyprodu- cerade hyreshus skall investeringsbidrag i stället lämnas av bidragsunderlaget. Utredningen beräknar medelsbehovet till om fastighetsskatten för nyproducerade hyreshus avskaffas. Om detta inte genomförs beräknas statens utgifter för investeringsbidraget i stället bli . För hyreshus i det befintliga beståndet föreslår utredningen i fråga om beviljade räntebidrag enligt regler att bidragsunderlaget skall skrivas ner med 1/30 när räntebidraget nått 30 %-nivån, medan reglerna för räntebidrag enligt äldre bostadsfinansieringssystem (regler och tidigare) inte skall förändras. Bostadsrätter När det gäller bostadsrätter föreslår utredningen att reglerna för taxering och beskattning skall ses över och förändras i linje med förslagen i två tidigare utredningar (SOU 1994:57 och SOU 1992:8). Dessa förslag innebär att fastighetsskatten ersätts med en schablonintäkt och att bostadsrättsföreningar ges full avdragsrätt för ränteutgifter samt att taxe- ringen av fastigheterna förändras. De föreslagna regelförändringarna skall gälla både för nyproduktion och för det befintliga beståndet av bostadsrätter. Vidare föreslår kommittén att räntebidragen avskaffas vid nyproduktion av bostadsrätter och att redan beviljade räntebidrag till bostadsrättsfastigheter skall avtrappas enligt samma regler som för egna- hem. Om taxering och beskattning av bostadsrättsfastigheter inte föränd- ras skall investeringsbidrag kunna lämnas vid nyproduktion och enligt samma regler som för hyreshus. Egnahem När det gäller nyproduktion av egnahem föreslår utredningen att ränte- bidragen trappas ned och upphör helt enligt nuvarande regler. I övrigt skall nuvarande regler för kapitalbeskattning och fastighetsskatt gälla oförändrade. Statliga kreditgarantier En schablonberäknad kreditgaranti skall enligt utredningens förslag kunna beviljas vid nyproduktion av bostäder i samtliga upplåtelseformer och vid ombyggnader av hyres- och bostadsrättsfastigheter. Garanti skall i motsats till vad som gäller även kunna lämnas för bostadsinvesteringar som inte är berättigade till annat bostadspolitiskt stöd. Vidare föreslår utredningen vissa förändringar av reglerna för kreditgarantier. Förslagen berör principerna för beräkningen av garanti- underlaget, storleken på det garanterade beloppet, pantsäkerheten, ersättning ur garantin samt nivån för den årliga avgiften. Statligt stöd till ombyggnader Utredningen föreslår att inget reguljärt stöd skall lämnas i samband med ombyggnader. I stället skall fastighetsägarnas förutsättningar att av egen kraft kunna finansiera t.ex. ombyggnader förbättras, genom att det skatte- mässigt tillåtna värdeminskningsavdraget höjs från till . För politiskt prioriterade ombyggnader skall dock ett investerings- bidrag kunna lämnas, främst till hyreshus. Prioriterade åtgärder kan t.ex. vara ombyggnader för förbättrad tillgänglighet och användbarhet, för äldre och personer med funktionshinder, samt olika slag av miljöåtgärder för ett långsiktigt kretsloppsanpassat boende. Omfattning och inriktning av bidraget skall bestämmas i samband med det årliga budgetarbetet. Utredningens förslag innebär att investeringsbidrag för prioriterade åtgär- der skall kunna lämnas inom en ram av . Boende för äldre och personer med funktionshinder Utredningen föreslår utöver vad som redovisats ovan när det gäller statens stöd till nyproduktion och ombyggnader för särskilda boende- former att skall få i uppdrag att genomföra ett program för ökad kunskap och kompetens, när det gäller bostäders och närmiljöers tillgänglighet och användbarhet. Uppdraget skall genomföras i sam- verkan med bl.a. handikapp- och pensionärsorganisationerna. Ungdomars boende Utredningen föreslår att , och Högskole- verket får i uppdrag att kartlägga samt utveckla metoder för bättre uppföljningar av studenternas bostadssituation.