prop · GL0398 · 1998-01-01 00:00:00 — Säkerhetsöverlåtelse är en i lagstiftningen inte reglerad form av panträtt som innebär att ägaren av byggnaden utan tradition överlåter egendomen till en borgenär till säkerhet för en betalningsskyldighet. Säkerhets- överlåtelse är godtagen av rättsordningen (se NJA 1952 s. 407) men anses ofta föra med sig vissa problem. Det har därför framförts önskemål om andra former för pantsättning av byggnader på ofri grund. Det var med anledning därav som den s.k. tillsattes med uppgift att skapa ett pantsystem för byggnad på ofri grund. Utredningen avgav betänkandet Panträtt i registrerad nyttjanderätt (SOU 1984:22). Utredningen kunde konstatera att antalet taxerade byggnader på ofri grund uppgick till cirka 137 000. Flertalet av dessa (115 000) utgjorde fritidshus, medan ett mindre antal utgjorde permanenthus (10 490) respektive industrienheter (7 130). Härtill kom ett okänt antal icke taxerade byggnader på ofri grund (värdegränsen för taxering låg vid ). Utredningen löste sin uppgift genom att föreslå en ny lag om ett registerpantsystem, motsvarande det som gäller för fastigheter och tomträtt. Pantobjektet skulle enligt förslaget bestå av nyttjanderätten till marken i förening med byggnad och annan egendom som nyttjande- rättshavaren hade där. Det föreslagna systemet byggde på att inskrivningsmyndigheterna skulle kunna registrera vissa nyttjanderätter, framför allt bostads-, anläggnings- och lägenhetsarrenden. Registrering skulle kunna ske efter ansökan. Registreringsförfarandet skulle vara manuellt. Till ansökan skulle fogas en karta över det upplåtna området. Kartläggning och gränsmarkering skulle utföras av parterna. En majoritet av remissinstanserna var positiva till utredningens förslag. Detta gällde framför allt kreditinstituten samt de organisationer som företrädde nyttjanderättshavarna. Flera andra remissinstanser ifrågasatte behovet. De myndigheter och organisationer som företrädde lantmäteri- intresset var starkt negativa. Enligt fanns det en risk för att en lösning av detta slag skulle rasera det gällande systemet för fastighetsindelning och fastighetsredovisning. framhöll att inskrivningsmyndigheterna saknade möjligheter att fullgöra de tilltänkta arbetsuppgifterna. efterlyste en belysning av vilka skattemässiga effekter förslaget kunde få. tog ställning till en motion om bättre kreditmöjligheter för byggnader på annans mark (mot. 1993/94:l505) och gjorde därvid ett tillkännagivande i frågan. uttalade i sitt av godkända betänkande att det är angeläget att förbättra kreditmöjligheterna för ägare till eller spekulanter på fritidshus på arrenderad mark (bet. 1994/95:LU26, rskr. 1994/95:361). Utskottet sade sig dock inte vara berett att förorda ett genomförande av förslag utan ansåg att frågan borde övervägas förutsättningslöst på nytt. Regeringen borde tillse att så skedde i lämpligt sammanhang. Skälen för regeringens bedömning: Innehavare av byggnader på ofri grund har sämre möjligheter än vanliga fastighetsägare att utnyttja sin egendom som säkerhet vid upptagande av lån. torde det också leda till att lånevillkoren blir sämre. Visserligen har olägenheterna härav i en del fall kunnat minskas genom att kreditinstitut via innehavarnas intresseorganisation har erbjudit innehavarna särskilda lån på förmånliga kreditvillkor (så har skett i fråga om medlemmar). Likväl finns det anledning att noga överväga om innehavarnas ställning skulle kunna förbättras ytterligare genom införandet av en ny säkerhetsform. förslag framstår från rättslig synpunkt som väl genomtänkt men torde ändå, på grund av sin komplicerade karaktär, vara ägnat att leda till tillämpningsproblem. Förslaget synes också innebära en risk för en ökad privat jorddelning , dvs. mark kommer i större utsträckning att bli föremål för privata delningar utan att lämpligheten av dessa prövas vid en lantmäteriförrättning. kan detta leda till markpolitiska olägenheter. Mot dessa olägenheter måste vägas de positiva effekter som förslaget skulle kunna få. Att förslaget skulle ha sådana effekter torde stå helt klart. Det kan emellertid ifrågasättas om fördelarna kommer att bli särskilt påtagliga. Väl torde den föreslagna säkerhetsformen, panträtt i registrerad nyttjanderätt, innebära en viss förbättring i förhållande till säkerhetsöverlåtelse. Ett genomförande av utredningens förslag torde därigenom vara ägnat att leda till bättre kreditvillkor för byggnadernas ägare än de kreditvillkor som kreditinstituten annars skulle erbjuda. Det står emellertid klart att en panträtt i registrerad nyttjanderätt under alla förhållanden inte kommer att få samma säkerhetsmässiga valör som panträtt i fast egendom eller tomträtt. Det sammanhänger bl.a. med att den registrerade nyttjanderätten inte kommer att vara förenad med samma besittningsskydd till marken som äganderätt eller tomträtt. Det finns därför knappast anledning anta att byggnadernas ägare normalt skulle kunna minska sina lånekostnader i någon mera betydande mån genom att upplåta panträtt i registrerad nyttjanderätt. I sammanhanget bör också de avgifter som måste tas ut för registre- ringsförfarandet beaktas. Kostnaderna för att lägga upp och föra ett fullt utbyggt nyttjanderättsregister bör nämligen, enligt de principer som gäller för finansieringen av inskrivningsväsendet, bäras av dem som utnyttjar registret, dvs. Den tveksamhet man således kan ha i fråga om de vinster som systemet kan ha för byggnadernas ägare medför att det också är svårt att bedöma i vilken utsträckning systemet kommer att utnyttjas. Det går därför inte att vara säker på om statens initialkostnader för ett nytt system över huvud taget kommer att kunna finansieras. Vid en samlad bedömning har regeringen därför kommit till slutsatsen att förslag inte bör genomföras. Inom har övervägts om det finns andra sätt att genom lagstiftning förbättra kreditmöjligheterna för innehavare av byggnader på ofri grund. Diskussioner har förts, bl.a. med företrädare för kreditinstituten. Andra, förenklade, lösningar har övervägts. Det har emellertid inte framkommit några lösningar som på något avgörande vis skiljer sig från förslag. Varje säkerhetsform som avser byggnad på ofri grund ger upphov till komplicerade sakrättsliga frågor, bl.a. avseende företrädet mellan olika rättsinnehavare i fastigheten respektive byggnaden. Sådana frågor torde inte kunna lösas annat än genom det slag av registreringssystem som Byggnadspants- utredningen föreslog och som vi, enligt vad vi har redovisat, anser inte bör genomföras. Vi är därför inte beredda att föreslå något nytt, i lag reglerat system för pantsättning av nyttjanderätter eller byggnader på ofri grund. Vi kan inte heller se att det är möjligt att genom något annat slag av lagändringar förbättra kreditmöjligheterna i de aktuella fallen. Det är angeläget att den föreslagna lagstiftningen träder i kraft . Ikraftträdandedag bör sålunda vara . De juridiska personer som vid ikraftträdandet redan är registrerade i stiftelse- eller handelsregistret bör få på sig att göra anmälan för registrering av person- eller organisationsnummer enligt de nya bestämmelserna. Regeringen anser att är tillräcklig. De föreslagna ändringarna torde inte få några kostnadskonsekvenser för det allmänna. Kostnaderna för nya registreringsärenden bör finansieras med registreringsavgifter. /98:98 9 Författningskommentarer 9.1 Förslaget till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220) 4 kap. 6 § Den får inte vara revisor som l. är stiftelsens stiftare eller förvaltare, 2. ensam eller tillsammans med andra företräder stiftelsen enligt 2 kap. 16 eller 23 § eller företräder förvaltaren eller, om stiftelsen förvaltas av ett handelsbolag, är bolagsman i bolaget, 3. ensam eller tillsammans med andra har rätt att företräda ett dotter- företag till stiftelsen eller till förvaltaren eller, om dotterföretaget är ett handelsbolag, är bolagsman i företaget, 4. biträder vid förandet av stiftelsens räkenskaper eller vid stiftelsens förmögenhetsförvaltning eller stiftelsens kontroll däröver, 5. är anställd hos eller på annat sätt intar en underordnad eller beroende ställning till stiftelsen eller till förvaltaren eller till någon annan som avses i 1-4, 6. är verksam i samma företag som den som yrkesmässigt biträder stiftelsen vid grundbokföringen eller förandet av räkenskaper enligt 3 kap. 5 § eller vid stiftelsens förmögenhetsförvaltning eller stiftelsens kontroll däröver, 7. är gift eller sambo med eller är syskon eller släkting i rätt upp- eller nedstigande led till en person som avses i 1-4 eller är besvågrad med en sådan person i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift med den andres syskon, eller, 8. står i låneskuld till stiftelsen eller förvaltaren eller till ett dotterföretag till stiftelsen eller till förvaltaren eller har förpliktelser för vilka stiftelsen, förvaltaren eller dotterföretag till stiftelsen eller förvaltaren har ställt säkerhet. I ett dotterföretag får inte den vara revisor som enligt första stycket inte är behörig att vara revisor i moderstiftelsen. En revisor får vid revisionen inte anlita någon som enligt första och andra styckena inte är behörig att vara revisor. , stiftaren, förvaltaren eller ett dotterföretag någon anställd i sin tjänst med uppgift att uteslutande eller huvudsakligen ha hand om intern revision eller granskning av liknande slag, får revisorn dock anlita en sådan anställd i den utsträckning som det är förenligt med god revisionssed. Paragrafens första och andra stycken har ändrats något i språkligt avseende för att stå i närmare överensstämmelse med motsvarande regel i 10 kap. aktiebolagslagen (1975:1385) i den lydelse som det kapitlet föreslås få enligt regeringens lämnade lagrådsremiss med förslag till ändringar i aktiebolagslagen. Skälen för ändringen i tredje stycket har behandlats i avsnitt 4. Utgångspunkten är liksom tidigare att stiftelsens revisor vid revisionen inte får anlita biträde av den som själv är obehörig att vara revisor, t.ex. den som är stiftelsens stiftare eller är anställd hos stiftaren eller förvaltaren. Genom ändringen i andra meningen har emellertid den möjlighet som har funnits att i viss utsträckning anlita biträde av internrevisor utvidgats. Den nya lydelsen ger stiftelsens revisor möjlighet att anlita biträde av sådana stiftarens eller förvaltarens anställda som uteslutande eller huvudsakligen ägnar sig åt internrevision eller granskning av liknande slag, dock endast under förutsättning att det i det enskilda fallet står i överensstämmelse med god revisionssed. Begreppet internrevision får här förstås på samma sätt som vid tillämpningen av bestämmelsen i dess tidigare lydelse. Såsom framgår av lagtextens uteslutande eller huvudsakligen måste internrevision vara vederbörandes dominerande arbetsuppgift. Vad gäller uttrycket granskning av liknande slag är avsikten med detta att också personalen vid exempelvis en kommuns revisionskontor i viss utsträckning skall kunna anlitas som biträde av stiftelsens revisor, även om det inte är intern revision i vanlig mening som är huvuduppgiften för ett sådant revisionskontor. I vilken utsträckning det står i överensstämmelse med god revisionssed att anlita biträde av internrevisor eller motsvarande granskare får bedömas mot bakgrund av den praxis och de normer som har utbildat sig på revisionsområdet. Såsom har uttalats i FAR:s rekommendation Revisionsprocessen (FAR:s samlingsvolym, 1998, s. 831) måste stor hänsyn tas till vilken kompetens den anlitade personen har och vilken ställning han eller hon intar; en grundläggande förutsättning måste vara att vederbörande också i praktiken står fri i förhållande till stiftarens eller förvaltarens ledning. Det bör slutligen påpekas att det förhållandet att stiftelsens revisor anlitar biträde av en internrevisor hos stiftaren eller förvaltaren givetvis inte medför att revisorn kan avbörda sig något av ansvaret för stiftelse- revisionen. 10 kap. 2 § Om inte annat följer av 6 § andra stycket skall en stiftelses styrelse eller förvaltare anmäla i stiftelseregistret 1. i fall som avses i 1 § första stycket 2 senast efter det att stiftelsen bildades, 2. i övriga fall senast efter det att stiftelsen blev bokföringsskyldig enligt denna lag. Anmälan enligt första stycket skall innehålla uppgift om stiftelsens postadress och telefon samt om styrelseledamöternas namn, person- nummer, bostadsadress, postadress och telefon eller förvaltarens namn eller firma, organisationsnummer, postadress och telefon. Vid egen förvaltning skall den vidare innehålla uppgift om den ort där styrelsen har sitt säte, eller om säte inte är bestämt, där förvaltningen huvud- sakligen utövas. Vid anknuten förvaltning skall uppgift i stället lämnas om den ort där förvaltaren har sitt säte, eller om säte inte är bestämt, där förvaltarens egen förvaltning huvudsakligen utövas eller, om förvaltaren är ett handelsbolag, där bolaget har sitt huvudkontor inrättat. Till anmälan skall det fogas en kopia av stiftelseförordnandet, om det är möjligt. Har styrelsen eller förvaltaren enligt 2 kap. 7 § fattat beslut om namn för stiftelsen, skall anmälan innehålla uppgift även om namnet. I paragrafen har införts ett krav på att även personnummer för styrelseledamöterna (vid egen förvaltning) respektive organisations- nummer för förvaltaren (vid anknuten förvaltning) skall anmälas för registrering. Skälen för detta har behandlats i avsnitt 5. 3 § Anmälan för registrering i stiftelseregistret skall genast göras 1. när en föreskrift i stiftelseförordnandet har ändrats eller upphävts enligt bestämmelserna i 6 kap., 2. när en ändring har inträtt i något förhållande som avses i 2 § andra stycket, 3. när någon har bemyndigats att företräda stiftelsen enligt 2 kap. 16 § andra stycket eller 23 § andra stycket, 4. när stiftelsen är registreringsskyldig enligt denna lag, samt 5. när stiftelsen är upplöst. I fall som avses i första stycket 3 skall uppgift lämnas om företrädarens namn, personnummer, bostadsadress, postadress och telefon. Har styrelsen eller förvaltaren beslutat att rätten att företräda stiftelsen samt att teckna dess namn och firma får utövas endast av två eller flera i förening, skall detta också anmälas för registrering i stiftelseregistret. Någon annan inskränkning i rätten att företräda stiftelsen och att teckna dess namn och firma får inte registreras. När anmälan enligt första stycket 2 avser byte av förvaltare skall anmälan göras av den nye förvaltaren. I fall som avses i första stycket 5 skall anmälan göras av den avträdande styrelsen eller förvaltaren. I övriga fall skall anmälan göras av styrelsen eller förvaltaren. Enligt 2 kap. 16 § andra stycket och 23 § andra stycket stiftelselagen kan styrelsen respektive förvaltaren för en stiftelse som är registrerad i stiftelseregistret bemyndiga någon annan att företräda stiftelsen och teckna dess firma. En sådan särskilt bemyndigad företrädare skall anmälas för registrering i stiftelseregistret enligt andra stycket i förevarande paragraf. I paragrafen har införts ett krav på att, förutom övriga uppgifter beträffande företrädaren, även personnummer för denne skall anmälas för registrering. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 1. Denna lag träder i kraft . som vid lagens ikraftträdande redan är registrerad skall anmäla sådana uppgifter om person- och organisationsnummer som anges i 10 kap. 2 § andra stycket och 3 § andra stycket i deras nya lydelse. Det har ansetts att lagen bör träda i kraft . Från och med ikraftträdandet skall en registreringsanmälan avseende en tidigare inte registrerad stiftelse innehålla sådana person- och organisationsnummer som sägs i paragrafens nya lydelse. Redan registrerade stiftelser behöver däremot inte komplettera de uppgifter som finns i registret. För sådana stiftelser gäller i stället enligt punkten 2 i övergångsbestämmelserna att de senast vid utgången av skall anmäla kompletterande person- och organisationsnummer- uppgifter till registreringsmyndigheten. Om någon sådan kompletterande anmälan inte lämnas, kan ingripande enligt 9 kap. 3 § eller 10 kap. 11 § stiftelselagen komma i fråga. 9.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. 31 § är i det län där arbetsgivaren har sitt hemvist. Styrelsen för en pensions- eller personalstiftelse skall anmäla senast efter det att styrelsen har tagit emot sitt uppdrag. Anmälan enligt andra stycket skall innehålla uppgift om stiftelsens postadress och telefon samt om styrelseledamöternas namn, personnummer, bostadsadress, postadress och telefon. Till anmälan skall fogas bestyrkt kopia av de handlingar som arbetsgivaren upprättat avseende stiftelsen samt, om möjligt, uppgift om storleken och beskaffenheten av stiftelsens förmögenhet. När en ändring har inträtt i något förhållande som har anmälts skall detta genast anmälas till tillsynsmyndigheten. skall föra ett register över anmälda stiftelser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om avgifter för tillsyn och registrering enligt denna lag. I paragrafens tredje stycke har införts ett krav på att styrelseleda- möternas personnummer skall anmälas för registrering. 9.3 Förslaget till lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157) 4 § Handelsregister skall innehålla följande uppgifter om: Enskild näringsidkare: 1. näringsidkarens firma, 2. näringsidkarens fullständiga namn, personnummer eller, om sådant saknas, av skattemyndighet tilldelat registreringsnummer, och postadress, 3. näringsverksamhetens art, 4. det län och den ort där huvudkontoret finns samt kontorets postadress. Handelsbolag: 1. bolagets organisationsnummer och firma, 2. näringsverksamhetens art, 3. det län och den ort där huvudkontoret finns samt kontorets postadress, 4. bolagsmännens fullständiga namn, personnummer eller organisa- tionsnummer och postadresser 5. om en stiftelse med egen förvaltning eller en ideell förening är bolagsman, fullständiga namn, personnummer och postadresser för styrelseledamöter och styrelsesuppleanter i stiftelsen eller föreningen, 6. om en stiftelse med anknuten förvaltning är bolagsman, förvaltarens namn, organisationsnummer och postadress samt fullständigt namn, personnummer och postadress för en ställföreträdare för förvaltaren, 7. av vem och hur firman tecknas, när ej firman får tecknas av varje bolagsman ensam, 8. om bolaget utgör kommanditbolag, vilken eller vilka av bolags- männen som är kommanditdelägare och beloppet av varje sådan bolagsmans utfästa insats. : 1. den firma under vilken föreningen idkar näring, 2. föreningens namn, om det ej sammanfaller med firman, och organisationsnummer, 3. näringsverksamhetens art. 4. det län och den ort där föreningens styrelse har sitt säte samt föreningens postadress 5. styrelseledamöternas och, där suppleanter utsetts, deras fullständiga namn, personnummer och postadresser 6. av vem och hur föreningens namn tecknas, om ej namnet tecknas av styrelsen ensam. I paragrafen har införts en bestämmelse om att handelsregistret skall innehålla uppgifter om organisationsnummer för handelsbolag och ideella föreningar. Av paragrafens nya lydelse följer vidare att det i registret även skall antecknas organisationsnummer för juridiska personer som är bolagsmän i handelsbolag. Vidare har det i paragrafen föreskrivits att handelsregistret skall innehålla registreringsnummer för sådan enskild näringsidkare som saknar personnummer. Skälen för dessa ändringar har angetts i avsnitt 6. I paragrafen har det vidare tagits in en föreskrift om att det vid registrering av handelsbolag i vilket någon eller några av bolagsmännen är en stiftelse med egen förvaltning eller en ideell förening även skall antecknas personuppgifter beträffande styrelseledamöterna i stiftelsen eller den ideella föreningen. Om en stiftelse med anknuten förvaltning är bolagsman, skall uppgifter i stället lämnas om förvaltaren samt om en ställföreträdare för denne. Också denna fråga har behandlats i avsnitt 6. Vad som avses med egen förvaltning respektive anknuten förvaltning av stiftelse anges i 2 kap. 2 § stiftelselagen. Enligt 5 § handelsregister- förordningen (1974:188) skall en ansökan om registrering innehålla de uppgifter som anges i 4 § handelsregisterlagen. Ändringen i det aktuella avseendet medför således att det i samband med anmälan för registrering av handelsbolag i vilket en stiftelse eller en ideell förening är bolagsman även måste lämnas personuppgifter rörande stiftelsens eller den ideella föreningens styrelseledamöter respektive stiftelsens förvaltare. Enligt 13 § handelsregisterlagen skall, om det registrerade förhållandet i något avseende ändras, detta utan dröjsmål anmälas till . Den bestämmelsen gäller även vid ändring i nu aktuella förhållanden, t.ex. när styrelsen i en stiftelse som är bolagsman i ett registrerat handelsbolag förändras. Det kan tilläggas att handelsregisterlagen innehåller vissa möjligheter att tillgripa sanktioner mot dem som inte följer lagens bestämmelser om registrering och ändringsanmälan. Dessa bestämmelser får betydelse även beträffande de nu aktuella uppgifterna. Innehåller en ansökan om registrering inte de nödvändiga uppgifterna, skall enligt 13 § förelägga sökanden att avge yttrande eller vidta rättelse. Om ett sådant föreläggande inte följs, skall ansökan avskrivas. Försummar någon att göra anmälan, kan straffansvar komma i fråga enligt 22 § andra stycket. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 1. Denna lag träder i kraft . En näringsidkare som vid lagens ikraftträdande redan är registrerad skall till handelsregistret anmäla sådana uppgifter som sägs i 4 § och och som inte redan tidigare är införda i registret. Detta gäller dock inte uppgift om ett handelsbolags eller en ideell förenings organisationsnummer. Efter lagens ikraftträdande gäller de nya bestämmelserna fullt ut vid nyregistrering av näringsidkare. Redan registrerade näringsidkare har däremot på sig för att komplettera förefintliga uppgifter. Uppgifter om organisationsnummer för ett handelsbolag eller en ideell förening finns dock redan tillgängliga hos och något krav på komplettering med sådana uppgifter har därför inte ställts upp. Promemorians lagförslag 2 Lagförslag Förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 6 § stiftelselagen (1994:1220) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 6§ Den kan inte vara revisor som l. är stiftelsens stiftare eller förvaltare, 2. ensam eller tillsammans med andra företräder stiftelsen enligt 2 kap. 16 eller 23 § eller företräder förvaltaren eller, om stiftelsen förvaltas av ett handelsbolag, är bolagsman i bolaget, 3. ensam eller tillsammans med andra har rätt att företräda ett dotter- företag till stiftelsen eller till förvaltaren eller, om dotterföretaget är ett handelsbolag, är bolagsman i företaget, 4. biträder vid föraridet av stiftelsens räkenskaper eller vid stiftelsens förmögenhetsförvaltning eller stiftelsens kontroll däröver, 5. är anställd hos eller på annat sätt intar en underordnad eller beroende ställning till stiftelsen eller till förvaltaren eller till någon annan som avses i 1-4, 6. är verksam i samma företag som den som yrkesmässigt biträder stiftelsen vid grundbokföringen eller föraridet av räkenskaper enligt 3 kap. 5 § eller vid stiftelsens förmögenhetsförvaltning eller stiftelsens kontroll däröver, 7. är gift eller sambo med eller är syskon eller släkting i rätt upp- eller nedstigande led till en person som avses i 1-4 eller är besvågrad med en sådan person i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift med den andres syskon, eller, 8. står i låneskuld till stiftelsen eller förvaltaren eller till ett dotterföretag till stiftelsen eller till förvaltaren eller har förpliktelser för vilka stiftelsen, förvaltaren eller dotterföretag till stiftelsen eller förvaltaren har ställt säkerhet. I ett dotterföretag kan inte den vara revisor som enligt första stycket inte är behörig att vara revisor i moderstiftelsen.