prop · GL031D17 · 1998-01-01 00:00:00 — Musiklivets arrangörer Statens stöd till fria musikgrupper och arrangerande musikföreningar betyder mycket för att få en jämn spridning över landet av professionellt framförd levande musik. Mot bakgrund av vad regeringen uttalat i propositionen om kulturpolitik har i budgetunderlaget för dragit upp förslag till riktlinjer för statens fortsatta stöd till fria musikgrupper och det fria musiklivets arrangörer. förordar insatser av tre slag. Ett betydande stöd bör, liksom , gå till de arrangerande riksorganisationerna och deras medlemsföreningar. Vidare bör särskilda utvecklingsmedel avsättas för att stimulera nya initiativ och finna arrangörer som står utanför de etablerade organisationerna. Hit hör åtgärder för att hjälpa unga arrangörer. framhåller slutligen det angelägna i att kombinera förstärkningen av arrangörsstödet med ett förstärkt stöd till musikgrupper. Härigenom ges arrangörerna möjlighet att engagera kvalificerade frilansmusiker till rimliga priser. Regeringen finner att förslag utgör ett gott riktmärke för medelsanvändningen men vill gärna tillägga att folkmusiken och den mångkulturella musiken bör få ett förstärkt stöd inom den tillgängliga ramen. skall prioritera insatser som syftar till att fånga upp nya arrangörsidéer, särskilt hos unga ännu inte etablerade arrangörer. Länsmusiken I propositionen om kulturpolitik framförde regeringen som sin mening att bidragsgivningen till länsmusiken och övriga lokala och regionala musikinstitutioner med statsbidrag i fortsättningen borde vara enhetligt utformad. Vidare bedömde regeringen, på i propositionen angivna grunder, att det totala årliga stödet till länsmusiken borde minskas med , för att sedan omfördelas till annan regional musik- och kulturverksamhet. Regeringen har godkänt en överenskommelse mellan om att skall föreläggas förslag om att inordna länsmusiken i det statliga stödsystem som gäller för övriga regionala kulturinstitutioner. Överenskommelsen innebär också att de hittillsvarande årliga överläggningarna mellan staten och om statsbidraget till länsmusiken skall upphöra . Vidare har på regeringens uppdrag kartlagt länsmusiken och på grundval härav lämnat förslag till fördelning av den lägre bidragsnivån mellan länsmusikorganisationerna. I uppdraget ingick att föreslå viss omfördelning av bidraget. Regeringen redovisar här sin bedömning med anledning av kartläggningen. kartläggning visar att de 20 länsmusikorganisationerna under sin tioåriga tillvaro har utvecklats i skilda riktningar både i fråga om verksamhetens innehåll och dess organisatoriska struktur samt att huvudmännens insatser varierar starkt. Omorganisationer har genomförts eller planeras på många håll. konstaterar att de flesta av organisationerna prioriterar orkesterverksamhet. Rådet betonar vikten av att länsmusikuppdraget fullföljs i sin helhet enligt de musikpolitiska utgångspunkter som legat till grund för länsmusikens inrättande (prop. 1985/86:114, bet. 1985/86:KrU22, rskr. 1985/86:330). Enligt dessa skall alla delar av det regionala musiklivet beaktas och det konstnärliga innehållet präglas av bredd och mångfald. anger följande grundprinciper för sitt förslag till bidragsfördelning: kulturpolitiska prioriteringar, uppenbar snedfördelning av det totala bidraget, förändrade förutsättningar för verksamheten, geografi och demografi samt huvudmannens ekonomiska insatser. Under beredningen av detta ärende har olika intressenter lämnat synpunkter på fördelningsförslag och dess effekter på befintlig verksamhet inom skilda regioner. Efter sammanvägning av dessa synpunkter och den information som ges i kartläggning har regeringen bedömt att den förutskickade totala minskningen av statsbidraget inte bör genomföras fullt ut. Den nya bidragsnivån bör i stället vara ca lägre än den nuvarande. Regeringen finner att omfördelning av länsmusikstödet är väl grundad och anser därför att det justerade förslaget proportionellt bör fördela sig på det sätt som har förordat. Förslaget till en lindrigare besparing på länsmusikstödet får konsekvenser för regeringens övriga förslag på teater- och musikområdet. Det innebär bl.a. att merparten av den i propositionen om kulturpolitik föreslagna förstärkningen av stödet till musiklivets arrangörsled senareläggs något och att de nya satsningarna på ungdomars skapande blir mer begränsade. Regeringen vill i detta sammanhang understryka vikten av att länsmusiken stärker sitt engagemang vad gäller såväl ungdomars musikskapande som nya former av arrangörsskap med inriktning på en ung publik. Regeringen föreslår att statsbidraget till länsmusiken inordnas i stödsystemet för regionala kulturinstitutioner med ett ingångsvärde på , vilket således understiger nuvarande bidragsnivå med ca . Regeringen är medveten om att den sänkta bidragsnivån kan kräva strukturförändringar på vissa håll. Därför bör ca engångsvis behållas . Enligt gällande regler för stödet till regional kulturverksamhet är det som fördelar bidrag till teater-, dans- och musikinstitutioner inom de ramar som och regeringen har anvisat. Regeringen anser det dock angeläget att tillmötesgå länsmusikorganisationernas önskan om ett snabbt besked om vilka ekonomiska förutsättningar som kommer att gälla för verksamheten framöver. Därför anges här den fördelning av totalramen till länsmusiken som enligt regeringens mening bör gälla. STATSBIDRAG TILL LÄNSMUSIKEN, (TKR) LANDSTING M.M. 1997 1998 1999 11 820 10 600 9 300 Södermanlan d 13 300 11 700 10 100 9 355 8 400 7 400 11 490 10 100 8 800 11 430 10 200 9 000 4 190 4 500 4 800 11 130 9 400 7 600 9 810 8 400 7 000 12 365 11 000 9 700 8 910 7 910 7 000 10 220 9 000 7 800 9 020 8 100 7 100 10 550 9 400 8 300 10 190 9 100 8 000 14 025 13 600 13 100 12 365 10 800 9 200 10 315 9 200 8 100 12 095 10 700 9 400 3 700 4 000 4 300 Västernorrla nd 13 085 11 500 10 000 11 510 10 300 9 100 18 925 18 300 17 600 13 120 11 700 10 200 Totalt 252 920 227 910 202 900 Förslaget att inordna länsmusiken i det gemensamma stödsystemet för regionala kulturinstitutioner innebär att bidragen kommer att uttryckas i stödenheter om och integreras med stödet till orkesterinstitutionerna. Enligt överenskommelsen med skall dock vissa särskilda villkor gälla för länsmusiken. Statsbidraget till länsmusiken och de symfoni- och kammarorkestrar som organisatoriskt ingår i länsmusiken skall utbetalas till berörda landsting och . Därvid har förutsatt att stödet till symfoni- och kammarorkestrarna inte minskar. Statsbidraget till länsmusiken skall även i fortsättningen få användas till lokalkostnader och ingen del av bidraget skall avsättas till riktade insatser . För statens krav på ekonomiska insatser till länsmusiken från huvudmännen skall gälla att huvudmännens ekonomiska motprestation bör ligga på nuvarande nivå för att statligt bidrag av nuvarande omfattning skall erhållas. Eventuella neddragningar i statens stöd medger motsvarande neddragning av huvudmännens stöd till länsmusiken. Inom ramen för det totala stödet till regionala teater-, dans- och musikinstitutioner för anser regeringen att det härutöver finns skäl för vissa riktade insatser, som direkt eller indirekt kommer länsmusiken till godo. En fast musikresurs behövs i bl.a. för medverkan i musikproduktioner vid gästspelsarenan . Därför bör Musik i få en bidragsförstärkning med . Regeringen anser också att det finns ett behov att upprätthålla en musikresurs på , bl.a. mot bakgrund av öns särställning inom kultursamarbete. Gotlandsmusiken bör därför tillföras . Inom Norrbottensmusiken har kammarorkester drivits under med projektmedel från bl.a. i och . Orkestern har betydelse för uppbyggnaden av en kammaroperaverksamhet inom Musik och Dansteater, vilket enligt regeringens mening motiverar ett särskilt stöd till orkestern på . Regeringen förordar också en fortsatt utbyggnad av det direkta stödet till Musik och Dansteater med , vilket kommer musikverksamheten i samtliga medverkande län till godo. Slutsatser Förhållandena inom verksamhetsområdet är i allt väsentligt desamma som låg till grund för regeringens bedömning i förra årets kulturpolitiska proposition. En omständighet som fått ökad uppmärksamhet är teatrarnas svårigheter att upprätthålla bredd och kvalitet i verksamheten inom ramen för en balanserad ekonomi. Den huvudsakliga inriktningen på statens insatser bör vara oförändrad. Institutionernas ökade tillgänglighet är alltjämt ett viktigt mål för statens politik på teater- och musikområdet, liksom en god balans mellan institutionsbaserad verksamhet och det fria kulturlivet. De förslag till reformer och omprioriteringar inom området som aviserades i propositionen om kulturpolitik fullföljs i stort sett enligt planerna. Förslaget om länsmusiken innebär emellertid bl.a. att huvuddelen av de förstärkta insatserna för musikarrangörer och fria musikgrupper senareläggs samt att nysatsningarna på ungdomars eget skapande blir mer begränsade. 5.3 Anslag B 1. Bidrag till , Operan, , och Svenska rikskonserter 1 Utgifts - progno s 712 254 1998 Förslag 727 076 1999 Beräkna t 746 129 2000 Beräkna t 760 950 Beloppen anges i tusental kronor Svenska Svenska är en folkrörelseorganisation, uppbyggd på lokala teaterföreningar och länsteaterföreningar. /96 fick i statsbidrag. Utöver bidraget hade intäkter på . Bokslutet för perioden visar ett överskott före bokslutsdispositioner på . Operan bedriver sin verksamhet i aktiebolagsform. /96 fick Operan i statsbidrag, varav utgjorde engångsbidrag för skilda ändamål. Utöver bidraget hade Operan intäkter på ca . Resultaträkningen visar efter avskrivningar en vinst på . Det egna kapitalet uppgick vid utgången av till . bedriver sin verksamhet i aktiebolagsform. /96 fick i statsbidrag, varav utgjorde engångsbidrag. Utöver bidraget hade intäkter på . Vid utgången av redovisades en ansamlad förlust på , bl.a. på grund av att aktiverade utgifter för kommande produktioner m.m. nu kostnadsförts. Då det egna kapitalet därmed förbrukats upprättades kontrollbalansräkning. Vid bolagsstämma för redogjorde ägaren för sin avsikt att skjuta till erforderligt kapital. Regeringen har i det förslag till tilläggsbudget för som lämnas i denna proposition hemställt om medgivande att överta lån i på . är en stiftelse, bildad av de teatrar som har större fasta dansensembler. Stiftelsen har till ändamål att utveckla dansen i genom att fungera som gästspelsscen åt svenska och internationella dansensembler. /96 fick i statsbidrag och i bidrag från . Härutöver erhöll ett mindre statligt engångsbidrag för vissa investeringar. Övriga intäkter uppgick till . Bokslutet för perioden visar ett överskott på före bokslutsdispositioner. Svenska Rikskonserter Svenska rikskonserter är en av staten bildad stiftelse med uppgift att främja utvecklingen av musiklivet i hela landet genom kompletterande musikproduktion, service till musiklivet och presentation av svensk musik i utlandet. Svenska rikskonserters statsbidrag uppgick /96 till . Härutöver hade Rikskonserter egna intäkter på sammanlagt . Bokslutet för perioden visar ett överskott på . ANSLAGETS FÖRDELNING (TKR) 1997 REGERINGENS BERÄKNING 1998 1. 218 833 2. Bidrag till Operan 269 202 275 877 3. Bidrag till 159 017 162 972 4. 14 905 5. Bidrag till Svenska rikskonserter 54 489 Summa 712 254 727 076 Regeringens överväganden Resultatbedömning Svenska Resultatredovisningen innehåller få uppgifter utöver en statistisk redovisning avseende /96. Av verksamhetsberättelsen framgår dock att är i färd med att vidta en rad åtgärder i syfte att stärka samarbetet med medlemsföreningarna och vinna en större publik, framför allt utanför storstadslänen. har beslutat att års kongress göra en total genomlysning av lokala, regionala och centrala verksamhet. Inom ramen för denna kommer en särskild utredning att göras angående lokalisering. I avvaktan på utredningsresultatet har Rikteaterns hyresavtal med angående lokalerna i förlängts till utgången av . Regeringen kommer med intresse att ta del av bedömningar vad gäller lokaliseringen av den centrala verksamheten, inte minst mot bakgrund av de kulturpolitiska aspekter som kan läggas på denna fråga. Det ingår i teaterfrämjande verksamhet att även beakta dansen. Vid sidan av huvudmannaskapet för är dock verksamhet på dansområdet begränsad. pågår ett samråd mellan , och om ansvarsfördelningen vad gäller insatser för danskonsten i hela landet. Det kan finnas anledning för regeringen att närmare överväga en precisering av de dansfrämjande uppdragen när resultatet av detta samråd föreligger. I inledningen till verksamhetsområde A Allmän kulturverksamhet anmäler regeringen sitt ställningstagande till betänkandet Forum för världskultur - en rapport om ett rikare kulturliv (SOU 1997:95). Regeringens förslag innebär att huvudmannaskapet för stannar kvar hos . Regeringen beräknar att av statsbidraget till för skall användas för verksamheten vid . Redan under innevarande år har fått regeringens uppdrag att planera för en scenisk verksamhet vid med inriktning mot världskultur som begreppet definieras i regeringens förslag till riktlinjer för Forum för världskultur. Detta uppdrag skall gälla även i fortsättningen. Härutöver kan det bli aktuellt att i regleringsbrevet för lämna vissa kompletterande föreskrifter vad gäller samarbetet mellan och Forum för världskultur. Operan visar att verksamheten till sitt innehåll svarar väl mot uppställda mål. Tillgänglig publik- och föreställningsstatistik ger positiva indikationer. Regeringen finner att Operans ekonomiförvaltning varit god. Genom omstruktureringar och rationaliseringar i verksamheten har teaterns ekonomi bringats i balans och t.o.m. givit ett visst överskott /96. Den föreslagna nivån på statsbidraget nödvändiggör dock ett fortsatt konsolideringsarbete med rationaliseringar och noggrann utgiftskontroll. Regeringen följer utvecklingen och avser att även föra en diskussion med Operan om möjligheterna att genom lokalanpassning eller på annat sätt underlätta ett effektivt utnyttjande av befintliga resurser. Tillgänglig verksamhetsstatistik visar att repertoar har den bredd som nationalscensuppdraget kräver. redovisar också en omfattande turnéverksamhet, vilket regeringen finner positivt. Den i tilläggsbudget för föreslagna kapitalförstärkningen, kombinerad med redan vidtagna och planerade rationaliseringsåtgärder, innebär att ekonomi kommer att vara i balans vid utgången av . förväntas därefter förbättra sitt ekonomiska resultat. Ett första mål bör vara att 2002 redovisa en disponibel vinst på . Regeringen hyser tilltro till att nya styrelse och verkställande ledning skall kunna möta kraven. Under /96 har verksamheten breddats i väsentliga avseenden. En särskild förmedlings- och produktionsservice (Dans-Produktion-Service, DPS) har startat med stöd från , och . En verksamhet med gästkoreografer (s.k. Choreographers in ) har inletts. Planer föreligger på att starta vissa projekt med syfte att främja den samtida danskonsten i hela landet. Ett samråd i dessa frågor pågår mellan , Svenska och . Även om årsredovisningen inte ger underlag för någon närmare analys av verksamhetens resultat är det allmänna intrycket att arbetet vid bedrivs på ett dynamiskt och målinriktat sätt. Regeringen följer med intresse samrådet mellan berörda instanser om dans i hela landet. En planenlig besparing på statlig konsumtion har tagits ut med . Regeringen och är överens om att även i fortsättningen gemensamt bidra till basverksamheten vid på det sätt som parterna kom överens om . Svenska rikskonserter Verksamhetsbeskrivningen visar att Rikskonserter strävar efter det fördjupade samarbete med det regionala musiklivet som regeringen och har förutsatt (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Dessutom har Rikskonserter ytterligare utvecklat samarbetet med musiklivets intresseorganisationer bl.a. om turnéverksamhet inom och utom landet. Jämfört med /95 ökade Rikskonserter sina insatser för lansering av svensk musik och svenska musiker utomlands. Regeringen vill understryka vikten av att Rikskonserter och länsmusiken fortsätter de gemensamma ansträngningarna att finna goda samarbetsformer. Rikskonserter har disponerat bl.a. för att avveckla vissa lokaler. Bidraget bör minska med detta belopp. Härutöver beräknas en anslagsminskning på , varav utgör en planenlig besparing på statlig konsumtion. Regeringens bedömning med anledning av revisionens iakttagelser Revisionsberättelserna för , Operan, och Svenska rikskonserter innehåller inga invändningar. Vad gäller har revisorerna anmärkt på att årsredovisningen inte har lämnats till dem inom föreskriven tid. I övrigt har revisorerna inga invändningar. Revisorernas granskning av resultatredovisningarna för Operan, och Svenska rikskonserter har föranlett påpekanden och förslag vad gäller sättet att redovisa. Regeringen utgår från att revisorernas synpunkter beaktas vid utformningen av nästa resultatredovisning. Även Svenska och kan enligt regeringens mening förbättra sina resultatredovisningar. Frågor om resultatredovis- ningens form och innehåll kommer att närmare belysas i fortlöpande dialoger mellan och institutionerna. Slutsatser Regeringen bedömer att bidragen har använts i enlighet med de mål som angivits för verksamheten inom resp. institution. Regeringen föreslår att Svenska , Operan, , och Svenska rikskonserter anvisas ett samlat bidrag på för . Regeringens beräkning av medelsfördelningen framgår av den inledande tabellen. beräknas anslaget preliminärt till resp. . Bidrag till regional musik- verksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner 1 Utgifts - progno s 663 843 1998 Förslag 602 427 1999 Beräkna t 540 042 2000 Beräkna t 555 280 Beloppen anges i tusental kronor Undet anslaget anvisas medel till länsmusiken och till övriga regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner, utom länsmusiken, lämnas enligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Enligt beslut av regeringen är 30 teater- och dansinstitutioner samt 12 musikinstitutioner berättigade till bidrag. fördelar bidraget mellan dem. Bidragen till länsmusiken har t.o.m. fastställts genom årliga överläggningar mellan staten och enligt av regeringen och fattade beslut (prop. 1984/85:1, bet. 1984/85:KrU7, rskr. 1984/85:53; prop. 1985/86:114, bet. 1985/86:KrU22, rskr. 1985/86:330; regeringsbeslut angående godkännande av avtal om regional musikverksamhet). Regeringen och har träffat en överenskommelse om att de årliga överläggningarna om bidragsbeloppen skall upphöra . Regeringens överväganden Resultatinformation Musikinstitutioner, inkl. länsmusiken Regeringen har i inledningen till verksamhetsområdet redovisat sin bedömning och sina förslag vad gäller länsmusiken. Vad gäller övriga statsunderstödda musikinstitutioner utgår regeringen från årsredovisning. Denna ger inte grund för annan bedömning än att utvecklingen varit tillfredsställande. Som framgår av inledningen föreslår regeringen att statsbidraget till länsmusiken inlemmas i det stödsystem som gäller för övriga regionala teater-, dans- och musikinstitutioner. Den hittillsvarande åtskillnaden mellan länsmusikinstitutioner och symfoni- /kammarorkestrar i bidragsgivningen kommer därmed i princip att upphöra. beräknas, i enlighet med vad som anförts i inledningen, särskilda förstärkningar på sammanlagt till Musik i , och kammarorkester. Teater- och dansinstitutioner Som anförts i inledningen till verksamhetsområdet har många stads- och regionteatrar en svag ekonomi. Trots detta har teatrarna kunnat upprätthålla en verksamhet av hög konstnärlig halt och med god publiktillströmning. Regeringen erinrar om att för har avsatts engångsvis för bidrag till vissa regionala dansensembler. Härav finns , avseende NorrDans, uppförda under anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Hela beloppet bör fr.o.m. nästa budgetår anvisas under detta anslag och användas för fortsatta satsningar på dans. Som anmälts i samband med förslaget om läns- musiken förordar regeringen att Musik och Dansteater tillförs , utöver det bidrag på som utgår under innevarande år. Med hänsyn till den organisatoriska integration som i flera fall förekommer på musikteaterområdet kan det finnas skäl att överge den hittillsvarande uppdelningen av anslaget på teater- och dans- resp. musikinstitutioner. Tills vidare bör dock medel anvisas separat för resp. kategori. Det bör vara regeringens uppgift att i regleringsbrevet fördela medlen på anslagsposter. Enligt de riktlinjer för bidragen till regional kulturverksamhet som har godkänt (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) skall en viss del av det reguljära stödet avsättas till riktade tidsbegränsade bidrag, bl.a. för att stimulera en utveckling mot ökad tillgänglighet. Bland annat mot bakgrund av de ekonomiska svårigheter som vissa institutioner redovisar anser regeringen att avsättningen för bör ligga kvar på nuvarande nivå, som är . räknar regeringen med att resp. av stödet skall avsättas till riktade bidrag. Eftersom medelsanvisningen till länsmusiken innebär en viss besparing bör någon avsättning till riktade bidrag inte göras från den delen av stödet . Med anledning av den försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel som inleds (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77, SFS 1996:1414) har anslaget minskats med . Medlen beräknas under anslaget A 5 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Slutsatser Regeringen föreslår att totalt anvisas under detta anslag för . beräknas anslaget preliminärt till och för preliminärt till . I anslagsberäkningen för ingår bl.a. en ytterligare minskning av stödet till länsmusiken med ca . Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 1 Utgifts - progno s 86 306 1998 Förslag 94 894 1999 Beräkna t 104 779 2000 Beräkna t 106 874 Beloppen anges i tusental kronor Under detta anslag anvisas medel för bidrag enligt förordningen (1974:452) om statsbidrag till teater-, dans- och musikverksamhet i mindre ensembler och fria grupper. Från anslaget bekostas också stöd enligt förordningen (1982:505) om statsbidrag för framställning och utgivning av fonogram, samt ett särskilt bidrag till fonogramdistribution. Från anslaget ges vidare stöd till arrangerande musikföreningar och skådebanor samt till och vissa mindre teaterinstitutioner av nationellt intresse, såsom , (Confidencen), Internationella och Marionetteatern. Ändamålsbestämda bidrag för notutgivning och information ges till och Svenska tonsättares internationella musikbyrå () Svensk Musik. Regeringens överväganden Resultatinformation har i sin årsredovisning analyserat resultaten av bidragsgivningen till fria grupper, arrangerande musikföreningar, skådebaneverksamhet samt utgivning och spridning av fonogram. Härutöver har regeringen tagit del av årsredovisningar och anslagsframställningar från bl.a. , Svensk Musik och vissa av de teaterinstitutioner som får stöd från detta anslag. Som angivits i propositionen (prop. 1996/97:3) om kulturpolitik bör statens insatser för lokala mu- sikarrangörer och fria musikgrupper förstärkas. Regeringen räknar med att huvuddelen av förstärkningen skall genomföras . föreslås en anslagsökning på . Vissa riktlinjer för det framtida stödet har redovisats i inledningen till verksamhetsområdet. Utvecklingen inom fonogramområdet går alltjämt mot en allt större företagskoncentration, med stor dominans för ett fåtal multinationella mediekoncerner. Enligt regeringens bedömning bidrar det statliga stödet till att ett stort antal mindre svenska fonogrambolag med kvalitetsutgivning fortfarande finns på marknaden. I inledningen till verksamhetsområdet har regeringen översiktligt redovisat läget på teaterområdet. Regeringen erinrar om att stödet till fria teater- och dansgrupper förstärktes för .