prop · GL0385 · 1998-01-01 00:00:00 — Det fortlöpande arbetet med uppföljning av tillämpningen av konventioner och rekommendationer fortsatte. Bland annat granskades parlamentariska församlingens rekommendationer 1325 (1997) om handel med kvinnor och påtvingad prostitution respektive 1331 (1997) om standarder för mätning av miljöpåverkan från industriföretag. Samarbetet i en rad olika rättsfrågor under CDCJ fortsatte i expertgrupper om familjerätt, förvaltningsrätt, integritetsskydd i datasamhället samt korruption. På det straffrättsliga området antog ministerkommittén ett tilläggsprotokoll till konventionen om överförande av dömda personer. Enligt protokollet skall den dömde i vissa fall kunna överföras till sitt hemland för straffverkställighet, även om vederbörande inte samtyckt till det. för frågor om brottslighet (CDPC) höll sitt 46:e möte, vid vilket bl.a. det ovannämnda tilläggsprotokollet behandlades. Utredningsarbete pågår om korruption. Den svenske representanten valdes in i . () höll sina 13:e och 14:e möten. CAHDI etablerades 1991 genom att en tidigare underkommitté till CDCJ ombildades och blev direkt underställd ministerkommittén. CAHDI skall enligt sina direktiv utbyta synpunkter på samt utreda folkrättsliga frågor på begäran av ministerkommittén, av CDCJ eller på eget initiativ. Staterna representeras i CAHDI företrädesvis av utrikesministeriernas rättschefer. Arbetet i CAHDI är inriktat främst på två områden: att se över statspraxis bland medlemsstaterna i olika folkrättsliga frågor och att tjäna som forum för en europeisk avstämning av de juridiska frågorna inom FN:s verksamhetsområde. har bl.a. statspraxis rörande statssuccessionerna till följd av de stora omvälvningarna i diskuterats och slutsatser dragits som kunnat läggas till grund för den folkrättsliga rådgivningen i frågor som uppkommit med anledning av de nya statsbildningarna. Vid en konferens med de europeiska justitieministrarna i behandlades kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Dessa frågor fanns också på dagordningen vid toppmötet liksom vid ministerkommittémötet , då ett antal vägledande principer antogs. 4.2 Sociala frågor och livskvalitet pågick en översyn av sociala dimension. , tidigare ordförande i den svenska delegationen till parlamentariska församlingen, utredde på generalsekreterare initiativ den verksamhet som anknyter till styrkommittéerna för social trygghet, socialpolitik respektive arbetsmarknadsfrågor. Uppföljningsarbetet i den relevanta rapportörgruppen har ännu inte avslutats men mycket tyder på att en ny kommitté med övergripande ansvar för sociala frågor enligt förslag kommer att ersätta nämnda tre styrkommittéer, som ett system med underordnade, flexibla expertgrupper med relativt få ledamöter inrättas. 4.2.1 Social trygghet antog resolutioner om tillämpningen av den europeiska balken om social trygghet och protokollet till denna i de medlemsstater som ratificerat instrumenten. I resolution CSS(97)12 konstaterades att fortsatt att uppfylla sina förpliktelser enligt balken och protokollet. för social trygghet (CDSS) sammanträdde två gånger. Arbetet med att färdigställa en förklarande rapport till den reviderade balken om social trygghet fortgick. Den reviderade balken, som undertecknats av bl.a. , har ännu inte ratificerats av någon medlemsstat. för tillämpningen av den europeiska konventionen om social trygghet och andra socialförsäkringsfrågor som berör personer som flyttar inom behandlade bl.a. problem när det gäller att erhålla sjukvård utomlands. En annan underkommitté arbetade vidare med socialförsäkringens situation under svåra ekonomiska förhållanden, med speciell hänsyn till problem i Central-och . anordnade styrkommittén en kurs för tjänstemän i medlemsländerna om europeisk samordning av social trygghet för personer som flyttar inom . Tonvikten låg speciellt på roll. Slutligen har en särskild tjänstemannagrupp förberett konferens för socialförsäkringsministrar, som kommer att äga rum i på temat Den sociala tryggheten inför det tjugoförsta århundradet . 4.2.2 Socialpolitik Dominerande projekt inom den socialpolitiska styrkommitténs (CDPS) ram har varit dels utarbetandet av en strategi för barn, dels programmet om mänsklig värdighet och socialt utanförskap. Det senare projektet kommer att avslutas med en konferens som ordnas i samverkan med den finska regeringen i den 18 . Den pågående omstruktureringen av verksamhet inom den sociala sektorn har givetvis också diskuterats mycket i kommittén. Det bedöms som angeläget att den kompetens och kunskap som finns inom CDPS tillvaratas i det fortsatta arbetet. Ämnet som behandlades var stöd till familjer med tonårsbarn. kommer att äga rum i . 4.2.3 Arbetsmarknadsfrågor I avvaktan på beslut om hur de sociala frågorna i fortsättningen skall hanteras inom sammanträdde styrkommittén för arbetsmarknadsfrågor (CDEM) inte alls . Däremot deltog representanter för kommitténs byrå i ett möte för att redigera ett dokument om de sociala och ekonomiska konsekvenserna av den ekonomiska omstruktureringen i . Dokumentet var avsett att utgöra underlag till den 6:e arbetsmarknadsministerkonferensen, som dock skjutits i väntan på ett avgörande om den sociala sektorns utformning. 4.2.4 Invandrares integration m.m. för migrationsfrågor (CDMG) ägnar sig huvudsakligen åt att utveckla det europeiska samarbetet på området invandrares integration. I viss utsträckning behandlas också migrationsfrågor. Arbetet syftar till att genom jämförande studier och erfarenhetsutbyte förse medlemsländernas regeringar med underlag till förbättrade insatser för att underlätta invandrares integration. Som ett led i verksamheten har CDMG börjat utarbeta en rapport som beräknas utkomma . Den kommer att innehålla redovisning av rådande politik och praxis på olika nivåer och i olika länder liksom förslag rörande inriktningen av framtidens integrationspolitik. Bland CDMG:s övriga aktiviteter kan nämnas seminarier om samrådsformer mellan regeringar och invandrarorganisationer, om kommunalt mottagande av nyanlända flyktingar samt om religionens roll i integrationsprocessen. Därutöver fortsatte CDMG sitt arbete för att förbättra situationen för romer. 4.2.5 för befolkningsfrågor (CDPO) höll ett möte . Mycket av den löpande verksamheten har tagits över av byrån, som sammanträdde och i vilken är representerat. En återkommande aktivitet är att framställa en översikt över befolkningsutvecklingen i medlemsländerna. Publikationen omfattar drygt 400 sidor med den mest aktuella information som går att få på området. Insamlingsförfarandet sköts av sekretariatet och de enskilda ländernas representanter i kommittén. Arbetet sker i nära kontakt med EU:s statistikkontor () och FN:s ekonomiska kommission för (ECE). Översikten och den analytiska texten skrivs av en av kommitténs medlemmar, senast representanten från . En viktig punkt vid CDPO:s årliga möte är presentationen av ny statistik och diskussion om nya trender och utvecklingsmönster. Expertgruppen PO-S-DLM kartlägger den demografiska utvecklingen och arbetsmarknaden. som helhet står inför en situation med folkminskning och en ökande andel äldre. Antalet personer i arbetskraftsåldrarna har ökat men beräknas börja minska som medelåldern stiger. Utvecklingen skiljer sig dock mellan länderna beroende på olikheter som rör faktorerna fruktsamhet och migration. Den första fasen av gruppens arbete avslutades som en empirisk studie av demografiska trender och arbetsmarknad inleddes. Ett antal scenarier som grundas på befintliga befolknings- och arbetskraftsprognoser skall utarbetas. Expertgruppen PO-S-MIN studerar den demografiska situationen för nationella minoriteter. Resultatet skall publiceras i två omgångar. I den första delen, som är klar, ingår ett avsnitt om tillgången på befolkningsstatistik med indelning efter religion, språk och nationell/etnisk grupp. Därtill finns ett avsnitt om och en sammanfattning av tre länderrapporter om , och . inleddes en demografisk studie om romer i åtta länder i . Expertgruppen PO-S-REG behandlar inrikes omflyttningar och regional befolkningsdynamik. Expertgruppens arbete finansierades i inledningsfasen till hälften av EU och planen var då att genomföra en komparativ studie omfattande 28 länder. har antalet länder begränsats till 10. Studien gäller landsbygdens avfolkning kopplad till den demografiska utvecklingen samt omflyttningsmönster och samband med utbildning, arbete och pensionering. Till gruppens förfogande har ställts statistik över mycket små geografiska områden i de utvalda staterna. Endast sammanfattningen beräknas bli publicerad av medan de enskilda länderrapporterna med grundlig redovisning av kartor bifogas på cd-rom. ingår inte i undersökningen. Expertgruppen PO-S-FF, där är representerat, skall analysera fruktsamhet, barnlöshet och nya hushålls- och familjetyper. Fruktsamhetsnivån har varit mycket låg i flera stater i . hade mer än hälften av medlemmar lägre fruktsamhet än . hade en fruktsamhet på 1,5 barn per kvinna, den lägsta . PO-S-FF har fått tillgång till ECE:s databaser som omfattar fruktsamhetsundersökningar i 20 länder. Mot bakgrund av de växande skillnaderna i hälsa och dödlighet i har befolkningskommittén förordat inrättandet av en ny expertgrupp, PO-S-MT. 4.2.6 Hälso- och sjukvård för hälso- och sjukvårdsfrågor (CDSP) arbetar inom tre programområden: utbildning och planering inom hälso- och sjukvården, etiska aspekter i vården samt hälsoupplysning. fick ytterligare två länder observatörsstatus i CDSP, nämligen Bosnien- och . Kommittén arbetar främst genom expertgrupper som inom ramen för givna riktlinjer tar fram underlag för rekommendationer och rapporter men också genomför seminarier och kurser. Stor vikt har lagts vid samverkan med andra internationella organ som agerar inom samma område, främst EU och . Syftet är att åstadkomma en rationell arbetsfördelning och undvika dubbelarbete som respektive organisations kompetens och erfarenhet tas tillvara. Ett bra exempel är projektet hälsosamma skolor som behandlades vid en konferens i . hölls den 5:e europeiska hälsoministerkonferensen i på temat Vård på lika villkor och patientens rättigheter i samband med reformer inom hälso- och sjukvården . I anslutning till konferensen uppmärksammades, , den enskildes roll och inflytande genom bl.a. följande aktiviteter: - En rekommendation med riktlinjer för medicinska undersökningar i samband med anställning respektive försäkring - En expertgrupp om psykiatri och mänskliga rättigheter - En projektgrupp om dataskydd - En samordnad forskningsstudie om metodutveckling för patienters/medborgares delaktighet. Nästa hälsoministerkonferens kommer, på inbjudan av hälsominister, att äga rum i . Förberedelserna har inletts och rör äldres hälsa. Samordning av blodtransfusions- och transplantationsverksamheten i är ett viktigt inslag i CDSP:s arbete. I frågor av detta slag gör sig etiska aspekter liksom specifika säkerhetskrav särskilt gällande. Samverkan med andra berörda organ är därför av vital betydelse. och EU har kommit överens om att diskutera hälsofrågor och särskilt frågor som rör blodtransfusioner. utarbetades den 4:e utgåvan av rekommendation R(95)15 om förberedelse, användning och kvalitetssäkring av blodpreparat. Vidare behandlades: blodbankers roll vid benmärgstranplantationer, sjukdom och blodtransfusioner, organisatoriska aspekter på samarbete vid organtransplantationer liksom kvalitetssäkring av organ och vävnader. Kommitténs arbete präglades också av flera aktiviteter med anknytning till utsatta grupper och jämlik tillgång till service och vård. Sålunda överlämnades ett förslag till rekommendationer för hälso- och sjukvård i samband med tvångsvård till ministerkommittén . Arbetet rörande hälso- och sjukvård för äldre som vistas på institutioner kommer att fortsätta. Avsikten är att en rekommendation inom detta område skall samordnas med förberedelserna för den 6:e hälsoministerkonferensen i . Bland nya projekt kan nämnas en expertgrupp om hantering av väntelistor och väntetider och en om kriterier för prevention. genomfördes ett seminarium om användning och utveckling av medicinteknik. CDSP följer vidare verksamheten inom och redovisar synpunkter till andra grenar av som har beröring med hälso- och sjukvård, bl.a. styrkommittén för bioetik (CDBI). 4.2.7 Miljö och regional planering fortsatte arbetet med den alleuropeiska naturvårdsstrategi som miljöministrarna tog beslut om vid ett möte i . Bland annat har riktlinjer utvecklats för hur strategin kan genomföras. En för ändamålet särskilt tillsatt kommitté skall ägna sig åt ett arbetsprogram som syftar till att etablera ett alleuropeiskt ekologiskt nätverk av skyddade områden. Samverkan kommer att äga rum med andra europeiska initiativ för att skydda värdefulla naturområden, som EU:s Natura 2000 och det s.k. inom ramen för (konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö). Frågor rörande regional utveckling och planering behandlas av den särskilda fackministerkonferensen för ministrar med ansvar inom detta område samt av den ämbetsmannakommitté som förbereder konferensens sessioner. Arbetet präglades av förberedelserna för och genomförandet av den 11:e sessionen (CEMAT 11) på temat Hållbar regional utveckling/fysisk planering och skydd av vattenresurser , som ägde rum på den 16 . beslöt uppdra åt ämbetsmannakommittén att utarbeta ett dokument med mål och vägledande principer för en hållbar utveckling i in på nästa sekel. Rapporten skall vara färdig till den 12:e sessionen, som skall hållas i på temat Strategi för samordnad utvecklingsplanering/hållbar utveckling i . arrangerades, som ett led i förberedelserna för den 11:e sessionen, ett seminarium i på temat Strategier för hållbar utveckling i norra . 4.3 Kulturfrågor och kulturell mångfald 4.3.1 Utbildning, kultur och kulturarv Med den kommittéstruktur som gäller för utbildnings- och kultursamarbetet bedrivs arbetet med programfrågor främst inom fyra specialkommittéer. för kulturfrågor (CDCC) har huvudsakligen en sammanhållande funktion. Den 22 hölls i , , den 19:e ministerkonferensen sedan medlemsländernas utbildningsministrar samlades första gången i . var 47 länder representerade och överläggningarna skedde till stor del i mindre grupper för att samtliga delegater skulle beredas möjlighet att göra inlägg. I sammanhanget kan nämnas att även stater som inte är medlemmar av har möjlighet att tillträda den europeiska kulturkonventionen och därigenom delta i rådets utbildnings- och kultursamarbete. Vid konferensen antogs resolutioner om de projekt om skolutbildningens europeiska dimension, historieundervisning respektive språkundervisning som avslutats sedan föregående ministerkonferens, liksom om riktlinjer för utbildningssamarbetet på medellång och lång sikt. Ministrarna uppmanade att ge fortsatt stöd till reformeringen av utbildningssystemen i genom att ställa sin expertis till förfogande på områdena demokrati, mänskliga rättigheter, nationella minoriteter och lagstiftning. äger rum i . (CC-ED) sammanträdde den 18 och . avslutades projektet om språkinlärning för europeiskt medborgarskap, som pågått . I projektet har utvecklats en gemensam europeisk referensram för nationell och lokal planering av språkundervisning samt ett s.k. språkpass, som skall underlätta för den som lär sig främmande språk att få sina kunskaper dokumenterade och erkända över hela . har spelat en mycket aktiv roll och var väl representerat bland de omkring 300 deltagarna vid den avslutande konferensen i den 15 . De riktlinjer för fortsatt verksamhet som man enades om ligger till grund både för det nya treåriga projektet om språkpolitik för ett mångspråkigt och mångkulturellt , som startar , och för en rekommendation om undervisning i moderna språk som överlämnats till ministerkommittén. samlades för representanter för och utbildningskommittén i . Vid mötet uppnåddes enighet om att vidarutveckla ett redan väl fungerande samarbete när det gäller språkundervisning, erkännande av examina, lärarfortbildning samt informations- och erfarenhetsutbyte med hjälp av databas för utbildningsforskning, Eudised, och som är för information om utbildning. inleddes arbetet i projekt om utbildning för demokratiskt medborgarskap respektive undervisning i 1900-talshistoria. I det förstnämnda projektet, som vänder sig till både skola och vuxenutbildning, har man främst inriktat sig på informations- och erfarenhetsutbyte kring god praktik medan man i det andra granskat hur historien framställs i skolböckerna. Båda dessa teman fick stort utrymme i kommitténs lärarfortbildningsprogram, som gav drygt 900 lärare och lärarutbildare möjlighet att med hjälp av stipendier fortbilda sig utomlands. Kurserna syftar till att främja den europeiska dimensionen i utbildningen och genomfördes i 23 länder, däribland . Andra verksamheter som i samma syfte fått fortsatt stöd är nätverket för skolutbyte, tävlingen i skolan med omkring 1 miljon deltagare samt ett seminarieprojekt för främst de central- och östeuropeiska länderna om demokratisk säkerhet, social samhörighet och utbildningspolitik. deltog också aktivt i förberedelserna inför toppmötet . utbildning och forskning utbildning och forskning (CC-HER) höll sin plenarsession i och sin höstkonferens i . Akademisk rörlighet och ömsesidigt erkännande av examina har ända sedan starten varit ett prioriterat område i verksamhet. Aktiviteterna inriktas dels på utveckling av ett rättsligt ramregelverk för samarbete, dels på praktiskt arbete för genomförande, i nära samarbete med Europaregionen av för utbildning, vetenskap och kultur (). En ny, för båda organisationerna gemensam, konvention om erkännande av examina m.m. öppnades för undertecknande vid en diplomatisk konferens i . Därefter inleddes nationella procedurer för ratificering och informationsspridning. Inom ramen för uppföljningen av projektet om tillträde till högre utbildning utarbetades ett utkast till rekommendation som sedan granskades och bearbetades på nationell nivå. Förslaget skall föreläggas styrkommittén för kulturfrågor (CDCC) innan det går vidare till ministerkommittén. I anslutning till rekommendationen färdigställs ett kompendium med goda exempel på tillämpning. Det legislativa reformprogrammet syftar till att ge länderna i stöd till reformer inom högre utbildning, inte minst på lagstiftningsområdet. Stödet består av experthjälp, kurser, seminarier och en serie publikationer. blev programmet i högre grad än tidigare beroende av extern finansiering. De frivilliga bidragen från medlemsländerna har reducerats och programmet drivs därför vidare i ett bantat och mer profilerat skick. Vid årets plenarsession diskuterades nya projekt . Beslut fattades om att förbereda en studie med den preliminära titeln i den högre utbildningen inom ramen för livslångt lärande , som bl.a. skall belysa strukturella problem i högre utbildning, distansutbildning och nya teknologier samt förhållandet mellan livslångt lärande och studieframgång. Den tredje utgåvan av studenthandboken är fortfarande under utarbetande. Den omfattar endast information om länder som står utanför EU. Årets tematiska höstmöte utgjorde ett led i det regionala samarbetet. Det ägde rum i på inbjudan av och det isländska . Exempel på regionalt samarbete mellan olika universitet presenterades och diskuterades. (CC-CULT) sammanträdde i den 15 och . Vid vårmötet hölls ett kulturpolitiskt länderförhör med och vid höstmötet ett motsvarande förhör med . Vid höstmötet fattade kommittén också vissa beslut rörande programmets fortsättning. De traditionella nationella förhören, som pågått , kommer att fortsätta men med fokusering på ett begränsat antal frågeställningar. Närmast i tur för granskning står , och . Härutöver skall försök inledas med jämförande tematiskt studium av kulturpolitiken i 5 6 länder. Det första projektet inriktas på de stora kulturinstitutionernas strukturella problem. Arbetet med en konventionstext om det audiovisuella arvet bordlades i avvaktan på ett ännu inte färdigställt förslag till tilläggsprotokoll om skydd för andra audiovisuella produkter än biograffilm. Kommittén diskuterade även ett utkast till rekommendation om tillträde till arkiv. Då flera länder, däribland , hade synpunkter på texten beslöts att behandlingen skulle fortsätta genom skriftlig procedur. Med hänvisning bl.a. till slutdeklarationen från toppmötet antog CC-CULT en plan för analys inom området kulturkommunikation och ny teknologi. Vikten av ett nära samarbete med styrkommittén för massmediefrågor (CDMM) i dessa frågor betonades. Kommittén beslöt delta i ett projekt om elektronisk bokpublicering, där och ytterligare sju länder samverkar med stöd från EU:s s.k. ADAPT-program. Som ett sidoevenemang till världskonferens om kultur och utveckling kommer ett expertsymposium på temat Kulturens betydelse för utvecklingen av det civila samhället att anordnas i . Den rapport som CC-CULT publicerat inför Unesco- konferensen blir ett viktigt underlag för diskussionerna vid symposiet. Vid vårmötet presenterades slutresultatet av en kultursociologisk undersökning av lokalkulturen i tolv europeiska storstäder. Studien, som har utgjort ett prioriterat projekt, föreligger nu i tryckt form i fem volymer. fortsatte debatten om formerna för ett närmare samarbete mellan och kulturkommittéer. Något konkret förslag föreligger inte . Frågan står på dagordningen för det brittiska ordförandeskapet i EU . Kommittén behandlade även programmet för europeiska kulturvägar, riktlinjer för sekretariatets nyinrättade enhet för kulturpolitisk dokumentation och information, utvärdering av utbildningsprogrammet för kulturadministratörer samt försäkrings- och garantifrågor i samband med konstutställningar. () sammanträdde den 20 . Kommitténs arbete kan indelas i följande huvudområden: kulturarv och samhälle, tekniskt samarbete och erfarenhetsutbyte samt utbildning och levandegörande. Årets verksamhet präglades av uppföljningen av den 4:e konferensen för ministrar med ansvar för kulturarvsfrågor som hölls i . Detta har bl.a. inneburit att kulturarvets sociala, ekonomiska och politiska vikt kommit i förgrunden. Kulturarvets betydelse för en långsiktigt hållbar utveckling är ett övergripande tema. har det tekniska samarbetet och erfarenhetsutbytet fortfarande en stark ställning. gjordes t.ex. flera expertinsatser för att rädda kulturarvet i f.d. . Genom nära samverkan med en bildad stiftelse bidrar till kvalificerat erfarenhetsutbyte mellan specialister inom kulturarvsområdet. har haft experter från i flera av CC- PAT:s arbets- och expertgrupper, bl.a. i dem som gäller tekniskt samarbete respektive kulturarvsdagarna. Svensk expertis medverkar även i kommunalkongressens (CLRAE) pågående arbete med en landskapskonvention, där landskapets natur- och kulturvärden skall behandlas integrerat. En rekommendation om skydd av kulturarvet mot fysisk nedbrytning till följd av luftföroreningar och andra liknande faktorer har utarbetats under svenskt ordförandeskap. Den antogs av ministerkommittén . I syfte att lansera rekommendationen inbjöd den 24 till en expertkonferens i , vid vilken ett 70-tal representanter från medlemsländer deltog. Kulturarvsdagarna är återkommande publika manifestation för kulturarvet med aktiviteter i ett 40-tal länder. I anordnas Kulturhusens dag regelbundet den andra söndagen . Det svenska temat 1997 var försvarsbyggnader genom tiderna. Evenemanget omfattade 310 lokaler och lockade 55 000 besökare. Totalt i deltog 18 miljoner människor, vilket är en ökning jämfört med . Vid sitt möte beslöt att officiella europeiska öppnande av kulturarvsdagarna skall ske i . 4.3.2 för idrottsfrågor (CDDS) höll sitt 20:e möte . Vid mötet diskuterades frågor av särskild betydelse för med anknytning till idrottens utveckling i . Efter förslag från styrkommittén antog ministerkommittén rekommendation R(97)8 om rehabilitering genom idrott av människor med handikapp i .