prop · GL031 · 1998-01-01 00:00:00 — Viktiga utgångspunkter är beslut om energipolitiken , den energiintensiva industrins konkurrenskraft, de betänkanden som presenterats av och samt förslag till ett nytt energibeskattningsdirektiv. Även vägtrafikens beskattning ses över, med syfte att inom ramen för ett oförändrat skatteuttag åstadkomma bättre styreffekter vad avser trafiksäkerhet och miljö. I denna proposition redovisar regeringen dessutom förslag till nya riktlinjer för beskattningen av biobränslen i fordonstrafik. Den internationella dimensionen i skattepolitiken blir allt viktigare. Varje lands förutsättningar att ta ut skatter och tillämpa egna regler förändras. Regeringen arbetar inom ramen för EU och för att etablera en uppförandekod som förhindrar att enskilda länder genom illojal skattekonkurrens söker locka till sig företag och kapital. Ett exempel på att detta arbete kan vara framgångsrikt är de gemensamma regler om mervärdesskatt på teletjänster som EU-länderna enades om . Reglerna bidrar både till att motverka skatteflykt från EU-länderna och till att motverka snedvridning av konkurrensen mellan inhemska och utländska telebolag. Skattefusk skall bekämpas Bekämpningen av ekonomisk brottslighet och skattefusk är en angelägenhet för alla i samhället. Den ekonomiska brottsligheten innebär att hela bördan för skatter och avgifter läggs på de hederliga skattebetalarna och de seriösa företagen. Skattefusk utsätter den seriöse företagaren för en snedvridning av konkurrensen. Bekämpningen av skattefusk är därför en viktig del i en politik för företagande. Regeringen har föreslagit en rad åtgärder. Generalklausulen mot skatteflykt föreslås få en ny och något skarpare utformning inom ramen för bevarad rättssäkerhet. Reglerna för taxeringsrevision har setts över och förstärkts. Revision skall i fortsättningen få ske under löpande räkenskapsår och hos tredje man. Kontrolluppgiftsskyldighet har införts om aktie- försäljning. Särskilda brottsutredande enheter föreslås inrättas inom skattemyndigheterna. Därigenom kommer den kompetens och erfarenhet som finns inom skatteförvaltningen att kunna utnyttjas effektivare vid brottsbekämpningen. I kampen mot internationell brottslighet är informationsutbyte och underrättelseverksamhet av avgörande betydelse. Regeringen har presenterat förslag till en ny lag som klargör och reglerar tullens underrättelseverksamhet och brottsregister. deltar också aktivt i det arbete som pågår för att reformera transiteringssystemet inom EU. I samband med inträde i EU genomfördes stora förändringar av verksamheter. En särskild utredare har fått i uppdrag att göra en utvärdering av dimensionering och organisation. har lämnat förslag som bland annat innebär förbättrade möjligheter till kontroll och indrivning av punktskatter samt utökad legitimationskontroll. En proposition på grundval av betänkandet planeras . Socialavgifterna Socialförsäkringssystemen har genomgått stora förändringar. Både reglerna för socialförsäkringsförmåner och uttaget av sociala avgifter har ändrats som den ekonomiska krisen i början inneburit att beteendemönstren förändrats. Detta har bidragit till att intäkterna från olika avgifter inte motsvarar kostnaden för de försäkringar de skall finansiera. Regeringen föreslår därför en omfördelning av socialavgifterna inom ramen för ett i princip oförändrat totalt uttag för att skapa bättre samstämmighet mellan inkomster och utgifter i bland annat sjukförsäkringssystemet. omvandlas den allmänna egenavgiften till sjukförsäkringen till en pensionsavgift 1.6. Fördelningspolitiken För bara stod på randen till en statsfinansiell kollaps. I budgetpropositionen beräknades lånebehovet till . Enbart ränteutgifterna för denna upplåning motsvarade med dåvarande 12-procentiga räntor mer än för varje arbetsför svensk. till med denna upplåning hade fördubblat beloppet. En trygg välfärd går inte att bygga på lånade pengar. Om det saknas en fast grund bestående av sunda finanser finns det i längden inte något utrymme för en rättvis fördelningspolitik. Det är därför de svagaste grupperna som har allra mest att vinna på starka offentliga finanser. För att bemästra den statsfinansiella krisen har nästan alla medborgare fått göra betydande uppoffringar. Konsolideringsprogrammet för att sanera de offentliga finanserna omfattar . Knappt hälften utgörs av skatter och resten av besparingar. Budgetsaneringsprogrammet är i och med budget nu fullt ut genomfört. Saneringspolitiken har utformats med sikte på att alla medborgare rättvist skall vara med om att dela på bördorna. Med hjälp av fördelningsberäkningar har regeringen fortlöpande analyserat och redovisat effekterna av de ändrade reglerna i skatte- och bidragssystemen. Beräkningarna är viktiga underlag men de ger inte en fullständig bild av fördelningsutfallet eftersom de inte beaktar att skolan, vården och omsorgen har prioriterats eller att inkomstfördelningen också påverkas av att saneringen förbättrar samhällsekonomin, t.ex. att räntan nästan har halverats . De är också statiska; för- delningsutfallet hade varit gynnsammare om man hade kunnat jämföra saneringsprogrammets effekter med vad som hade hänt utan budgetförstärkningarna eller med en politik som inte prioriterat en rättvis fördelning. En mer utförlig fördelningsanalys av saneringsprogrammet redovisas i bilaga 7 där beräkningarna uppdaterats med hänsyn till nya beslut i , förändrade ekonomiska antaganden och de åtgärder som föreslås i denna budgetproposition. Hushållen har därvid delats in i 10 lika stora grupper, decilgrupper, så att hushållen som har de lägsta disponibla inkomsterna med hänsyn till försörjnings- bördan hamnar i decilgrupp 1, de med näst lägst i decilgrupp 2 osv. till decilgrupp 10 med hushållen som har den högsta ekonomiska standarden. Den femtedel av hushållen som har högst ekonomisk standard (decilgrupp 9 och 10) bidrar med av de totala budgetförstärkningarna, medan den femtedel som har lägst ekonomisk standard (decilgrupp 1 och 2) bidrar med (diagram 1.10). Hushållen i decilgrupp 10 bidrar . Fördelningseffekterna kan också visas genom att man beräknar vad respektive decilgrupp bidrar med i procent av deras disponibla inkomster, dvs. decilgruppernas relativa bidrag. Beräkningarna visar att tiondelen med den högsta ekonomiska standarden får vidkännas den största relativa inkomstminskningen genom saneringsprogrammet (diagram 1.11). Hushållen med lägre ekonomisk standard träffas också något hårdare än andra grupper men efter de åtgärder som föreslagits har skillnaderna minskat avsevärt. Resultaten för decilgrupp 1 är svårtolkade eftersom den innehåller många hushåll som endast har en tillfälligt låg inkomst t.ex. i samband med studier, värnpliktstjänstgöring eller i samband med ledighet. Det är också ofta hushåll med en låg ekonomisk standard som gynnas av att vården och omsorgen prioriteras och av de stora satsningarna på utbildningen. De utförligare analyserna i den fördelningspolitiska redogörelsen (bilaga 7) visar dessutom följande: Nettoeffekterna av saneringsprogrammet är i genomsnitt i stort sett lika för män och kvinnor. Män berörs i högre grad av skatteåtgärderna, kvinnorna främst av minskade transfereringar. Saneringsprogrammet har rimliga jämställdhetseffekter. Flerbarnsfamiljer och ensamföräldrar har träffats något hårdare av budgetåtgärderna än andra familjetyper. Därför är det rimligt att dessa grupper prioriteras när det ekonomiska utrymmet medger det. Efter nu föreslagna åtgärder minskar skillnaderna påtagligt. Även här bör man också beakta att om inte skolan, vården och omsorgen hade prioriterats hade barnfamiljer och kvinnor drabbats ännu hårdare. Företagar- och tjänstemannahushåll har betalat mer av saneringen än arbetarhushåll. Ålderspensionärer och ungdomar har som grupper betraktat klarat sig relativt väl medan det är hushåll i förvärvsaktiv ålder som har fått bära de största inkomstminskningarna. Dessa beräkningar inkluderar inte fördelningseffekterna av den sänkta räntan. Den ekonomiska politiken och saneringsåtgärderna har haft som en central uppgift att skapa förutsättningar för en lägre ränta. var räntan på en tioårig statsobligation . , , ligger motsvarande ränta på . Som framgår av diagram 1.12 är fördelningseffekterna av en lägre ränta i huvudsak positiva. Den största fördelningspolitiska orättvisan finns dock mellan dem som saknar arbete och dem som har. I nedanstående diagram visas en beräkning av de direkta fördelningseffekterna av en halverad arbetslöshet. De fördelningspolitiska effekterna är mycket goda. Det är ett av många skäl till att regeringen har som mål att halvera den öppna arbetslösheten . I den fördelningspolitiska redogörelsen (bilaga 7) kom- pletteras regelanalyserna av saneringsprogrammet med en analys av utvecklingen av fördelningen av den ekonomiska standarden 1997. Den innefattar således de samlade effekterna av saneringsprogrammet, andra åtgärder i skatte- och transfereringssystemen och den allmänna ekonomiska utvecklingen. Den bygger på en framskrivning av inkomstfördelningen och 1997. Resultaten visar således inte den faktiska inkomstfördelningen utan en bedömning av det troliga utfallet. I diagram 1.14 visas Gini-koefficientens utveckling , ett högt värde innebär större inkomstspridning än ett lägre. Huvudresultaten är följande: Det kan inte urskiljas någon tydlig trend i inkomstspridningen . Skatternas och transfereringarnas sammantagna utjämningseffekt har ökat 1991 1997. grupper av vanliga löntagare, ungdomar och även personer med höga inkomster har fått en påtagligt minskad ekonomisk standard , trots en viss återhämtning . Flerbarnsfamiljer har förlorat mest medan gruppen ålderspensionärer har fått en ökad standard under krisåren. Andelen hushåll med en svag ekonomi (av medianinkomsten) har ökat något . Statistiken påverkas dock av att antalet studerande ökat.. De välbeställdas andel av de totala inkomsterna har inte ökat. Sammanfattningsvis kan sägas att saneringen av de offentliga finanserna i huvudsak har skett rättvist. har klarat den ekonomiska krisen utan att klyftorna har tillåtits öka påtagligt. Tack vare den framgångsrika saneringen av de offentliga finanserna står nu åter starkt. Därmed finns det en fast grund för en mera offensiv fördelningspolitik. 2 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att såvitt avser den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för 1. godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordar (avsnitt 1), 2. bemyndigar regeringen att under ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning (avsnitt 4.3.5), 3. godkänner en reviderad beräkning av de offentliga utgifterna (avsnitt 4.5.2, tabell 4.9), 4. beslutar om fördelning av utgifterna för på utgiftsområden i enlighet med vad regeringen anfört (avsnitt 4.5.3, tabell 4.10), 5. godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden för budgetåren 1999 och 2000 som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 4.5.3, tabell 4.10), 6. godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster för (bilaga 1), 7. godkänner beräkningen av förändringar i anslagsbehållningarna under (tabell 4.10), 8. godkänner beräkningen av förändringar av myndigheters m.fl. in- och utlåning i för (avsnitt 4.3.5, tabell 4.4), 9. bemyndigar regeringen att för dels besluta om lån i till investeringar i anläggningstillångar intill ett sammanlagt belopp av 15 , dels besluta om krediter för myndigheters räntekonton intill ett sammanlagt belopp av 13 (avsnitt 4.6, tabell 4.11 och 4.12), 10. godkänner beräkningen av budgeteffekter för av förändrade skatte- och avgiftsregler (avsnitt 4.8), 11. bemyndigar regeringen att under enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten besluta att ett ramanslag, med undantag för anslag anvisade för förvaltningsändamål, får överskridas om ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas och om överskridandet ryms inom utgiftstaket för staten (avsnitt 4.9), 12. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:1387) om statens upplåning, såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för 13. godkänner det som regeringen förordar om principerna för tillfälligt driftsstöd (avsnitt 5.2), 14. bemyndigar regeringen att för vissa länder fastställa utgiftsramen till fem gånger landramen för /96 omräknat på 12-månadersbasis (avsnitt 5.6), 15. godkänner att det under utgiftsområde 14 anvisade ramanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder används för utgifterna för ett nationellt program för IT-utbildning (avsnitt 5.11), 16. bemyndigar regeringen att överta Kungliga Dramatiska Teatern AB:s lån i (avsnitt 5.13), 17. godkänner att regeringen får använda högst av det under utgiftsområde 19 uppförda ramanslaget Regionalpolitiska åtgärder till ett program för regional näringspolitik och särkilda regionalpolitiska åtgärder (avsnitt 5.15), 18.bemyndigar regeringen att under ge befogenhet att inom en sammanlagd ram om 2 få ta upp lån i och utanför (avsnitt 5.17), 19. godkänner vad regeringen anför om (avsnitt 5.18), 20. godkänner att regeringen får använda det under utgiftsområde 22 uppförda ramanslaget Informationsteknik: Telekommunikationer till en förstudie om IT-utveckling (avsnitt 5.18), 21. godkänner att det under utgiftsområde 23 uppförda ramanslaget Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. även får belastas med s.k. tekniska kostnader till följd av offentlig lagring (avsnitt 5.19), 22. godkänner vad regeringen föreslagit avseende avgiftsfinansieringen av det under utgiftsområde 23 föreslagna ramanslaget Djurregister (avsnitt 5.19), 23. på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i bifogade tabell, såvitt avser skattefrågor 24. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter, 25. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 26. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, 27. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, 28. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, 29. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m., 30. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 31. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1332) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 32. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 33. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1336) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 34. antar regeringens förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324), 35. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning, 36. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:439) om beskatning, förtullning och folkbokföring under krig eller krigsfara m.m., 37. antar regeringens förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 38. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1331) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 39. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1345) om ändring i lagen (1983: 1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden, 40. antar regeringens förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483), 41. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, 42. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:324) om begränsning av skatt, 43. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, 44. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus. SPECIFIKATION AV ÄNDRADE RAMAR FÖR UTGIFTSOMRÅDEN SAMT ÄNDRADE OCH NYA ANSLAG FÖR BUDGETÅRET 1997 TUSENTAL KRONOR BELOPP ENLIGT FÖRÄNDRING AV NY / UTGIFTSOMRÅDE NUMMER STATSBUDGET 1997 + TB1 1997 / ANSLAG NY ANSLAGSNIVÅ 1 3 761 330 763 330 D3 , ramanslag 10 497 497 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 4 307 556 310 056 , ramanslag 29 208 208 A6 , ramanslag 110 105 605 A8 : Förvaltningskostnader, ramanslag 83 348 848 A9 : Kostnader för upplåning och låneförvaltning, ramanslag 1 500 000 -2 500 1 497 500 4 Rättsväsendet 20 842 537 0 20 842 537 D1 Kriminalvården, ramanslag 3 837 161 -9 000 3 828 161 F1 , ramanslag 25 355 355 F6 Rättshjälpskostnader, ramanslag 853 972 -14 000 839 972 F7 Diverse kostnader för rättsväsendet, ramanslag 10 222 222 6 Totalförsvar 42 522 642 0 42 522 642 A1 Försvarsmakten, ramanslag 38 333 826 -50 000 38 283 826 B3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst, ramanslag 1 141 578 191 578 8 Invandrare och flyktingar 3 453 088 0 3 453 088 A1 , ramanslag 506 603 603 , ramanslag 66 675 175 A5 Rättshjälp i utlänningsärenden, ramanslag 64 240 -1 500 62 740 A6 Utresor för avvisade och utvisade, ramanslag 130 000 -34 000 96 000 B1 Särskilda insatser i invandrartäta områden, ramanslag 125 000 -70 000 55 000 B2 Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism, obetecknat anslag 20 000 -10 000 10 000 B5 Kommunersättningar vid flyktingmottagande, ramanslag 1 160 591 +110 000 1 270 591 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 23 671 787 +344 320 24 016 107 A1 Sjukvårdsförmåner m.m., ramanslag 15 512 000 -130 000 15 382 000 A2 Bidrag till hälso- och sjukvård, obetecknat anslag 908 150 150 A5 Bidrag till WHO, ramanslag 32 780 100 , ramanslag 113 460 -10 000 103 460 B7 Kostnader för statlig assistansersättning, ramanslag 4 138 000 +338 000 4 476 000 C5 , ramanslag 507 720 720 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 35 161 050 +588 550 35 749 600 A3 Underhållsstöd, ramanslag 2 411 450 +588 550 3 000 000 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 41 730 384 43 315 384 A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning, ramanslag 39 644 334 41 229 334 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 50 160 947 167 240 A5 Vissa kostnader för avveckling av AMU- gruppen som myndighet, ramanslag 14 917 710 D1 Stabsuppgifter vid , ramanslag 3 000 -2 500 500 BELOPP ENLIGT FÖRÄNDRING AV NY / UTGIFTSOMRÅDE NUMMER STATSBUDGET 1997 + TB1 1997 / ANSLAG NY ANSLAGSNIVÅ 16 Utbildning och universitetsforskning 25 562 559 +159 500 25 722 059 B45 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., ramanslag 534 155 +159 500 693 655 C1 , ramanslag 143 671 -22 000 121 671 , ramanslag 276 727 727 D18 Europeisk forskningssamverkan, ramanslag 317 367 -10 000 307 367 E1 Kostnader för medlemsskap i m.m., ramanslag 35 828 828 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 33 368 197 371 197 A11 Bonusränta för ungdomsbosparande, ramanslag 3 000 000 20 Allmän miljö- och naturvård 1 335 971 364 726 A2 Miljöövervakning m.m., ramanslag 93 952 936 A11 Utbildning och information om , reservationsanslag nytt 000 B4 Visst internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m., ramanslag 26 752 +771 27 523 22 Kommunikationer 25 267 942 0 25 267 942 B2 Transportstöd för , ramanslag 175 000 000 B5 Övervakning av , reservationsanslag 24 000 -9 166 14 834 B7 Utredningsarbete m.m. med anledning av förlisning, obetecknat anslag 4 500 500 B8 Vissa kostnader för övertäckning av , ramanslag nytt 166 D2 Köp av interregional persontrafik på järnväg, ramanslag 412 946 -3 000 409 946 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 13 556 858 593 308 B1 , ramanslag 187 614 614 B2 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m., ramanslag 45 000 -22 000 23 000 B8 Strukturstöd inom livsmedelssektorn, ramanslag 149 000 -16 000 133 000 B18 Djurregister, ramanslag nytt 000 B19 Vissa saneringsåtgärder i , obetecknat anslag nytt 000 C1 , ramanslag 58 166 816 E2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen, obetecknat anslag 77 691 491 E5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, ramanslag 110 000 000 Summa anslagsförändringar på tilläggsbudget 3 Lagförslag Regeringen har följande förslag till lagtext. 3.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1387) om statens upplåning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:1387) om statens upplåning dels att 2 och 3 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införs en ny paragraf, 1 a §, av följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Efter särskilt bemyndigande som lämnas av för ett budgetår i sänder får regeringen eller efter regeringens bestämmande ett affärsverk ta upp lån till staten för affärsverkets verksamhet. Lån som har tagits upp av staten enligt 1 § förvaltas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av Riksgäldskon- toret. Lån som har tagits upp av staten enligt 1 eller 1 a § förvaltas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av eller affärsverket. Om staten tar upp ett lån för att tillgodose behov av valutareserv, får de medel som tillför staten i utbyte mot de lånade medlen endast användas för återbetalning av samma lån. Regeringen kan dock, i samråd med , besluta annat om det finns särskilda skäl. För samtliga lån och garantier som regeringen eller ombesörjer är staten ansvarig. För samtliga lån och garantier som regeringen, eller ett affärsverk ombesörjer är staten ansvarig. Denna lag träder i kraft . 3.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter samt 1 4, 6 och 7 §§ lagen skall ha följande lydelse. NUVARANDE LYDELSE FÖRESLAGEN LYDELSE Lag om allmänna egenavgifter Lag om allmän pensionsavgift Allmänna egenavgifter skall betalas enligt denna lag. Allmän pensionsavgift skall betalas enligt denna lag. Den som uppbär sådan inkomst som avses i 3 § skall på avgifts- underlaget betala allmänna egenavgifter i form av 1. pensionsavgift , 2. sjukförsäkringsavgift . Avgifterna avrundas var för sig till närmast hela hundratal kronor. Avgift som slutar på avrundas till närmast lägre hundratal kronor. Den som uppbär sådan inkomst som avses i 3 § skall på avgifts- underlaget betala allmän pensionsavgift . Avgiften avrundas till närmast hela hundratal kronor. Avgift som slutar på avrundas till närmast lägre hundratal kronor. Avgifterna beräknas på sådan inkomst av anställning som avses i 11 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och sådan inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 11 kap. 3 § nämnda lag om den enskilde är skattskyldig för inkomsten enligt kommunalskattelagen (1928:370). Inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete skall därvid var för sig avrundas till närmast lägre hundratal kronor. Avgiften beräknas på sådan inkomst av anställning som avses i 11 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och sådan inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 11 kap. 3 § nämnda lag om den enskilde är skattskyldig för inkomsten enligt kommunalskattelagen (1928:370). Inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete skall därvid var för sig avrundas till närmast lägre hundratal kronor. Vid beräkning av inkomst av anställning skall avdrag göras för kostnader som arbetstagaren haft att bestrida i innehavd anställning, i den mån kostnaderna, minskade med erhållen kostnadsersättning, överstiger . Avgifterna beräknas på summan av inkomsterna till den del summan inte överstiger det förhöjda basbeloppet som anges i 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring. Avgiften beräknas på summan av inkomsterna till den del summan inte överstiger det förhöjda basbeloppet som anges i 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring. Avgifter skall inte betalas av den som vid årets ingång har fyllt . Avgifter skall inte heller betalas av den som har sådana inkomster som avses i 3 §, om inkomsterna understiger av det vid årets ingång gällande basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Avgift skall inte betalas av den som vid årets ingång har fyllt .