prop · GL0360 · 1998-01-01 00:00:00 — 23.7 Köprättsliga frågor Distansavtal Direktivet 97/7/EG om konsumentskydd vid distansavtal antogs (EGT nr L 144). Det syftar till att underlätta varors och tjänsters fria rörlighet och stärka konsumentskyddet vid köp av varor och tjänster i de fall köpare och säljare inte träffar varandra i samband med att avtalet ingås (t.ex. vid postorderförsäljning, telefonförsäljning och försäljning via Internet). Direktivet innehåller bl.a. bestämmelser om säljarens informationsskyldighet och konsumentens ångerrätt. Direktivet skall vara genomfört . Köp av varor Ett direktivförslag som behandlats rör köp av varor (KOM (95) 520 slutlig). Direktivförslaget syftar till att säkerställa en lägsta konsumentskyddsnivå vad gäller fel i varor som konsumenter köper. Bakgrunden är att de existerande skillnaderna i medlemsstaternas lagar är stora, vilket medför svårigheter inte minst för den gränsöverskridande handeln. Arbetet med direktivförslaget i rådets arbetsgrupp för konsumentskydd och information har varit intensivt under det luxemburgska ordförandeskapet. är allmänt sett positivt inställt till förslaget. I samarbete med de andra nordiska medlemsstaterna har påverkat arbetet så att direktivförslaget har utvecklats i positiv riktning såväl rätts-politiskt som systematiskt och tekniskt. återstår dock mycket arbete innan en gemensam ståndpunkt kan antas. 23.8 Miljömärkning Arbetet med kriterieutveckling i det europeiska miljömärkningssystemet har gått fortsatt trögt. Kriterier för 12 produktgrupper har fastställts men endast inom 6 av dessa finns licenser tilldelade. Cirka 160 varor på den europeiska marknaden har märkts med EU-blomman. Som jämförelse kan nämnas att i det nordiska systemet har kriterier för 50 produktgrupper fastställts, och mer än 1 500 svanmärkta varor finns ute på den nordiska marknaden. Åtta medlemsländer har nationella märkningsordningar och tre länder , och planerar att starta egna system. , och saknar egna märkningssystem. genomförde kommissionen en översyn av den förordning som reglerar EU:s miljömärkningssystem, och har ett förslag till ändringar lagts fram. Förslaget syftar till att effektivisera arbetet med miljömärkning inom EU och till att åstadkomma ett trovärdigt system som får synligt genomslag på den europeiska marknaden. Enligt förslaget skall bl.a. ett graderat system införas. En produkt skall kunna märkas med en, två eller tre blommor beroende på vilken av tre fastställda kravnivåer produkten uppfyller. Enligt förslaget skall en från kommissionen fristående organisation, (), inrättas för att handha kriterieutveckling m.fl. uppgifter inom den europeiska miljömärkningen. Organisationen skall arbeta på mandat av kommissionen. I kommissionens förslag finns också regler om förhållandet mellan å ena sidan nationella miljömärkningsordningar, både offentliga och privata, och å andra sidan EU-systemet. Enligt förslaget skall nationella system dra tillbaka sina kriterier för en produktgrupp för vilken EU har fastställt kriterier senast efter det att EEO har inrättats. Förslaget behandlas i parlamentet men har ännu inte tagits upp till behandling i rådet. , i likhet med flera andra medlemsländer, har ställt sig tveksamt till att nå framgång med ett graderat system. Ett sådant kan vara svårtolkat för konsumenterna. Det är också tveksamt om producenter är intresserade av att ansöka om märkningar som är sämre än bäst. och flera andra länder med nationella märkningssystem är inte beredda att avstå från ordningar som har uppnått hög trovärdighet hos både konsumenter och producenter för ett system som har mötts med så föga intresse. Risken finns att nationella kriterier med högre miljö- och kvalitetskrav måste dras tillbaka av formella skäl och ersättas av kriterier med lägre kravnivåer. 23.9 Fjärde direktivet om motorfordonsförsäkringar har kommissionen arbetat med ett förslag till fjärde direktiv om motorfordonsförsäkring. Det har till syfte att skydda dem som drabbas av trafikskador i en annan medlemsstat än hemlandet. Direktivförslaget har behandlats i en expertgrupp och i försäkringskommittén under kommissionen. överlämnades direktivförslaget till rådet (KOM (97) 510 slutlig), och det skall nu diskuteras i en arbetsgrupp. Förslaget till direktiv innebär att det införs en rätt för den skadelidande att rikta krav direkt mot motpartens försäkringsbolag (direktanspråk), alla försäkringsbolag måste ha en skaderegleringsrepresentant i varje medlemsstat, informationsorgan inrättas i alla medlemsstater så att den skadelidande kan ta reda på vilken försäkringsgivare som försäkrat det aktuella fordonet och vem som är försäkringsgivarens representant i den aktuella medlemsstaten, varje stat inrättar skadeersättningsorgan som ansvarar för reglering av uppkomna skador om det inte finns någon skaderegleringsrepresentant i den skadelidandes hemland eller om försäkringsgivaren inte reagerar på framställda krav. 24 Immaterialrätt För att den inre marknaden skall fungera effektivt måste medlemsstaternas immaterialrättsliga lagstiftning på en del områden tillnärmas genom åtgärder på gemenskapsnivå. 24.1 Mönsterskydd Mönsterskydd är ett immaterialrättsligt skydd för varors utseende (design). Såväl rent funktionell formgivning som utsmyckningar och ornament kan skyddas. Skyddet innebär att formgivaren får en viss ensamrätt till det yrkesmässiga utnyttjandet av ett mönster. Inom EU varierar mönsterrätten från medlemsstat till medlemsstat både när det gäller förutsättningarna för att få mönsterskydd och skyddets omfattning och innebörd. arbete med ett direktiv som harmoniserar mönsterrätten inom EU antog rådet en gemensam ståndpunkt (EGT nr C 237, , s. 1). Den kontroversiella frågan om mönsterskydd för reservdelar till exempelvis bilar löstes i rådet genom att man uteslöt sådana produkter från harmoniseringen. Rådets gemensamma ståndpunkt innebär alltså att varje medlemsstat är fri att anta eller behålla olika särregler och undantag när det gäller mönsterskydd för reservdelar. genomförde sin andra läsning och antog då elva ändringsförslag. Ett av dessa gäller att införa en s.k. reparationsklausul. Genom denna undantagsregel föreslås det bli tillåtet att tillverka kopior av reservdelar utan att mönsterhavaren (ofta ett bilföretag) lämnat sitt samtycke. Denna rätt skall förenas med en skyldighet att betala skälig ersättning. 24.2 Upphovsrätt 24.2.1 Ersättning vid vidareförsäljning I de flesta medlemsstater, däribland , finns regler om rätt till ersättning för upphovsmän vid yrkesmässig vidareförsäljning av exemplar av deras konstverk (droit de suite). Arbete på ett direktiv i syfte att harmonisera de nationella reglerna pågår i en rådsarbetsgrupp. Arbetet kommer att fortsätta . 24.2.2 Upphovsrätt och informationssamhälle Vid en diplomatkonferens antogs vissa konventioner om upphovsrätten och informationssamhället. Diskussioner har pågått i en rådsarbetsgrupp om konventionernas innehåll m.m. Ett förslag till direktiv som ytterligare preciserar vissa frågor förväntas från kommissionen och kommer därefter att behandlas i en rådsarbetsgrupp. 24.3 Patent 24.3.1 Rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar Ett tidigare försök att harmonisera patenträtten när det gäller biotekniska uppfinningar misslyckades 1995, då röstade nej till det gemensamma utkast som en förlikningskommitté enats om. presenterade kommissionen ett nytt förslag till direktiv om det rättsliga skyddet för biotekniska uppfinningar (KOM (97) 446 slutlig). Därigenom inleddes den beslutsprocedur som pågår. Det föreslagna direktivet syftar till att harmonisera reglerna om förutsättningarna för att få patent på en bioteknisk uppfinning och rättsverkningarna av ett meddelat patent. Bl.a. anges principer för i vilka fall patent skall anses uteslutet på etiska grunder. lade kommissionen fram sitt ändrade förslag, varvid 65 av parlamentets 66 ändringsförslag beaktades på något sätt. Generellt kan sägas att förordade en starkare betoning av etiska aspekter och att kommissionen i stor utsträckning hörsammade detta. ansåg att man för att förverkliga konventionen om biologisk mångfald borde införa en regel om att en patentsökande som utvecklat sin uppfinning med hjälp av växt- eller djurmaterial måste visa att materialet åtkommits och exporterats i enlighet med lagarna på ursprungsorten. Kommissionen fann emellertid en sådan bestämmelse oförenlig med de internationella konventioner som gäller på immaterialrättsområdet och beaktade därför inte yttrande i den delen. I rådsarbetsgruppen för immaterialrättsliga frågor har det pågått ett intensivt arbete under ordförandeskap. Vissa tillägg och justeringar har utarbetats för att göra den etiska gränsdragningen ännu tydligare. Arbetet ledde fram till att rådet kunde anta en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt som ligger väl i linje med ställningstagande. Endast en medlemsstat röstade emot. Två länder lade ner sina röster. 24.4 Varumärken Enligt rådets förordning (EG) nr 40/94 av om gemenskapsvarumärket är det möjligt att på grundval av en enda ansökan till en varumärkesbyrå i få ett varumärkesskydd som gäller i samtliga medlemsstater. Det finns liknande system på en mera världsomspännande nivå. Ett sådant system kallas för Madridprotokollet. har arbete pågått i en rådsarbetsgrupp i syfte att tillskapa regler som förenar gemenskapsvarumärket och Madridprotokollet. 24.5 Handelsrelaterade immaterialrättsfrågor Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights (TRIPS)-rådet i WTO har genomfört de två återstående granskningarna av hur i-länderna genomfört i sin nationella lagstiftning. För träder avtalet i kraft först med några undantag. granskades berörda WTO-länders lagstiftning vad gäller patent, mönster, integrerade kretsar och opublicerad information respektive sanktionslagstiftningen. har därmed gått igenom översynen, och några utestående problem har inte konstaterats. begärde konsultationer med samt ytterligare några EU-länder inom ramen för WTO:s tvistlösningssystem för påstådda brott mot artikel 50, som handlar om interimistiska åtgärder. motivering var att man ansåg att artikel 50 i innehåller en skyldighet att på civilrättslig väg tillhandahålla rättsmedel för att möjliggöra bevissäkring i immaterialrättsmål utan motpartens hörande. Konsultationerna med genomfördes med Europeiska kommissionen och övriga intresserade EU-länder närvarande. Det område som konsultationerna gällde ligger inom den nationella kompetensen. kunde vid konsultationerna meddela att man av interna skäl håller på att se över sin lagstiftning vad gäller bevissäkring i civilrättsliga mål. uttryckte tillfredsställelse över denna information. 25 Utbildning Gemenskapen skall bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsländerna samt genomföra en yrkesutbildningspolitik som stöder och kompletterar medlemsländernas egna insatser. Det sker i programmen och , som genomförs 1999. Gemenskapen och medlemsstaterna skall också främja samarbete på utbildningsområdet med länder utanför EU och med internationella organisationer. 25.1 omfattar delprogrammen för högre utbildning och Comenius för skolan samt övergripande åtgärder. I de senare ingår språkprogrammet Lingua, olika nätverk och program för informations- och erfarenhetsutbyte samt distans- och vuxenutbildning. Budgeten är för programperioden 850 miljoner ecu. Efterfrågan på programmets tjänster har kraftigt överstigit tillgängliga resurser. Efter en översyn av utvecklingen i konstaterade kommissionen i en rapport, som presenterades , att programmålen inte skulle kunna uppfyllas inom den angivna budgetramen, och lade fram ett förslag om en höjning av programbudgeten med 50 miljoner ecu för perioden 1999. Rådet godkände ett budgettillskott om 25 miljoner medan i sitt yttrande förordade en höjning med 100 miljoner ecu. Deltagandet i Under /97 fullgjorde ungefär 3 000 svenska studenter delar av sin utbildning vid något universitet i ett annat europeiskt land inom ramen för delprogrammet . bedrev ca 2 500 utländska Erasmusstudenter studier vid svenska högskolor. Det finns ett växande intresse för deltagande i Comenius. Denna utveckling är särskilt markant beträffande fortbildning i annat medlemsland samt partnerskap mellan skolor för språkutbildning. 97 har deltagit i totalt 572 projekt (ej inräknat), varav 140 med svensk koordinator. 25.2 ger stöd till åtgärder för att förbättra den grundläggande yrkesutbildningen och kompetensutvecklingen i företag, inklusive åtgärder för bättre språkkunskaper, kunskapsutveckling och innovation samt informationsutbyte. Budgeten är för programperioden 620 miljoner ecu. På grundval av rapporter från medlemsländerna presenterade kommissionen en rapport om programgenomförandet 1996. konstaterade i sin rapport, som överlämnades , att programmet trots ett komplicerat förfarande för projektansökningar väckt stort intresse och redan haft positiva effekter. Skolor, företag, organisationer m.fl. har fått nya impulser, och intresset för språk, kultur och levnadssätt i andra länder har ökat hos både lärare och elever, särskilt genom de möjligheter till utlandspraktik och utbyten som programmet erbjuder. Till och med beviljade kommissionen medel till 141 svenska utbytesprogram och 47 projekt. 25.3 Utbildningsprogrammen efter 1999 lämnade kommissionen ett meddelande till rådet om programverksamheten när det gäller utbildning och ungdomsutbyte 2006. Förslag till beslut läggs fram . Kommissionen tänker sig tre nya program med en gemensam grundstruktur och de gemensamma målen att främja tillgång till utbildning och livslångt lärande för alla, aktivt och solidariskt medborgarskap samt kompetensutveckling för sysselsättning. Stöd skall ges till åtgärder för fysisk rörlighet, virtuell rörlighet och informationsteknik i undervisningen, nätverk för samarbete, språk- och kulturkunskap, innovation samt information. Administrationen skall förenklas och besluten om program-aktiviteterna fattas närmare dem som direkt berörs av dessa; därmed skall programmen bli synligare och lättare tillgängliga för medborgarna. De nya programmen förutsätts träda i kraft . 25.4 Europeiska skoldatanätet m.m. Uppbyggnaden av Europeiska skoldatanätet inleddes , sedan kommissionen beviljat medel till projektet. Där deltar samtliga EU- länder samt , och , men har svarat för samordningen av projektansökningar och kontraktsförhandlingar med kommissionen. har även, genom europeiska skoldatanätet som tillsatte , ansvarat för utvecklingen av en interimistisk plattform för skoldatanätet på Internet. Plattformen invigs och erbjuder bl.a. stöd till lärare, kontaktfunktioner och nyhetstjänster. hade vidare en aktiv roll i , som kommissionen genomförde den 18 för att öka användningen av Internet i skolorna ett led i uppföljningen av den handlingsplan för lärande i informationssamhället som kommissionen lade fram . Under kampanjen genomfördes 270 olika projekt i medlemsländerna. Det nederländska ordförandeskapet tog i anslutning till handlingsplanen upp frågan om lärarutbildning för användning av informations- och kommunikationsteknik i undervisningen. Vid ett informellt rådsmöte i ställde sig utbildningsministrarna positiva till samarbete på området och enades om rådsslutsatser. Kommissionen uppmanades där att i utbildningsprogrammen främja inrättande av nätverk för erfarenhetsutbyte och pilotprojekt mellan lärarhögskolor m.fl. samt samarbete kring programvaruproduktion. 25.5 Kvalitet i utbildningen Med utgångspunkt i bl.a. pilotprojekt som genomfördes 1995 lade kommissionen fram ett förslag till rekommendation från rådet om europeiskt samarbete i fråga om kvalitetssäkring i den högre utbildningen. Syftet skulle vara att främja varaktiga system för kvalitetsbedömning i medlemsländerna och institutionalisera ett europeiskt samarbete på området, exempelvis genom att inrätta ett nätverk bestående av berörda myndigheter och organisationer. ställde sig rådet bakom en reviderad version av förslaget men beslut kan fattas först . antogs även ett förslag från det luxemburgska ordförandeskapet till slutsatser om utvärdering av skolundervisningens kvalitet. Medlemsländerna uppmanades att utöka sitt samarbete på området, särskilt när det gäller utvärdering av elevresultat, och kommissionen fick i uppdrag att stödja detta i utbildningsprogrammen. Kommissionen uppmanades också att utnyttja resultaten av de pilotprojekt om utvärdering som genomförs 1997 1998 inom ramen för samt att beakta utvärderingsfrågor i utformningen av det framtida utbildningssamarbetet. I slutsatser som antogs , på initiativ av det nederländska ordförandeskapet, framhöll rådet att våld och andra övergrepp i skolan är faktorer som inverkar på utbildningskvaliteten och välkomnade ett informations- och erfarenhetsutbyte om åtgärder för att säkerställa en trygg skolmiljö. Kommissionen uppmanades att inrätta en expertgrupp med representanter för bl.a. europeiska lärar- och föräldrasammanslutningar samt genomföra pilotprojekt med särskild inriktning på hur våld i skolan kan förebyggas. 25.6 Övriga utbildningsfrågor lämnade medlemsländerna rapporter till kommissionen med kommentarer till den grönbok som kommissionen lade fram om undanröjande av hinder för rörlighet över gränserna för deltagarna i EG-programmen för utbildning, forskning och ungdomsutbyte. framhöll i sin rapport, som överlämnades , framför allt vikten av insatser för att se till att programdeltagarna har tillgång till god information om villkoren för studier och praktik i olika medlemsländer och för att främja ömsesidig respekt för skillnaderna mellan utbildningssystemen. Utbildningsministrarna gav även sina synpunkter på kommissionens överväganden och åtgärdsförslag vid det informella rådsmötet och vid rådsmötet . Kommissionen avser att presentera en handlingsplan för uppföljning av grönboken med målet att i nästa generations EG- program en halv miljon studenter, forskare, lärare m.fl. skall studera eller praktisera i ett annat medlemsland. antog rådet slutliga slutsatser om vitboken om utbildning för kunskapssamhället (1995). Utgångspunkten var ett meddelande från kommissionen om reaktionerna på vitboken och de försöksverksamheter som kommissionen inlett för att följa upp sina förslag, t.ex. projekt om en andra chans till utbildning för arbetslösa ungdomar och nya system för erkännande av kvalifikationer. Rådet konstaterade att kommissionen i utformningen av försöksverksamheterna tagit hänsyn till rådets ställningstagande i de preliminära slutsatser om vitboken som antogs , och att tillfälle till analys av verksamhetsresultaten skulle ges i arbetet med de kommande utbildningsprogrammen. Kommissionen tog i vitboken bl.a. fasta på rådets tidigare riktlinjer om undervisning i den obligatoriska skolan i minst två EU-språk utöver modersmålet. I en resolution som antogs , på förslag av det luxemburgska ordförandeskapet, anmodade rådet kommissionen att i utbildningsprogrammen främja sådan undervisning redan i de första årskurserna. Det skall t.ex. ske genom stöd till samarbete mellan skolor och spridning av undervisningsmaterial samt till rörlighet och kompetensutveckling för lärare. Kommissionen anmodades också att beakta vikten av tidig språkundervisning i utformningen av det framtida utbildningssamarbetet. antogs även ett uttalande om respekt för olikheter och kamp mot rasism och främlingsfientlighet. Rådet utvecklade där principerna i rådsresolutionen av om åtgärder inom utbildningssystemen mot rasism och främlingsfientlighet och beslutade att skall vara Den kulturella mångfaldens dag i skolorna. 25.7 Internationellt samarbete ingick EG avtal med om deltagande i och , och respektive associeringsråd fattade beslut om , och medverkan i dessa program. inleddes även förberedelser för motsvarande beslut om övriga ansökarländer. De öst- och centraleuropeiska länderna redovisade sina prioriteringar för programdeltagandet vid ett informellt möte i samband med rådsmötet . hölls ett första möte mellan utbildningsministrarna i EU- länderna och samtliga mottagarländer i Phare. Vid mötet, som ägde rum i , enades ministrarna om att utveckla ett samarbete när det gäller t.ex. kvalitetsfrågor, rörlighet över gränserna, erkännande av kvalifikationer, livslångt lärande och språk samt att fortsätta diskussionerna vid ett nytt möte . föreslog också kommissionen en ändring av förordningen om , som ger stöd till mottagarländerna i Phare och Tacis. Syftet är att även skall kunna omfattas av stiftelsens verksamhet. Arbetsmarknads- och socialministrarna godkände en reviderad version av förslaget men beslut fattas först . 26 Forskning För samarbetet inom forskning och teknisk utveckling skall gemenskapen ha som mål att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för industrin inom gemenskapen, att främja utvecklingen av dennas internationella konkurrensförmåga och att underlätta alla forskningsinsatser som anses nödvändiga enligt andra kapitel i EG- fördraget. 26.1 Svenskt deltagande i det fjärde ramprogrammet Det svenska deltagandet i det fjärde ramprogrammet är mycket högt i förhållande till den relativa andel som har inom forskningssamarbetet. svarar för av allt deltagande, vilket motsvarar cirka 1 500 projekt. betalar för ramprogrammet (av budgeten) och deltar för (). har det även visat sig att antalet svenska projekt- koordinationer har ökat. Dessutom har antalet småföretag som deltar i s.k. Craft-projekt ökat. 26.2 Det femte ramprogrammet för forskning och utveckling 2002 inleddes förhandlingarna om utformningen av det femte ramprogrammet för forskning och utveckling 2002. Kommissionen presenterade sitt förslag . Detta har varit föremål för omfattande beredning i olika EU-organ. Beslut om ramprogrammet väntas . Kommissionen föreslår att programmets struktur skall förändras. I stället för 18 särprogram enligt det fjärde ramprogrammet föreslås 3 tematiska och 3 horisontella program. De tematiska programmen utformas med en problemlösande utgångspunkt i stället för disciplin- orientering, vilket var utgångspunkten för de tidigare ramprogrammen. De tematiska programmen delas därefter in i 16 s.k. nyckelaktiviteter (key-actions). Dessa föreslås innehålla fokuserade och koordinerade FoU-insatser. I tillägg föreslås satsningar på såväl generiska teknologier (frågor med framtids-utvecklingspotential) samt infrastrukturåtgärder, för respektive tematiskt program. De tematiska programmen är: forska i bioresurser och ekosystem, utveckla ett användarvänligt informationssamhälle, främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt. De tre horisontella programmen är: stärka gemenskapens internationella roll, förnya samt integrera de små och medelstora företagen, stärka den mänskliga potentialen. 26.3 Svenska prioriteringar i det femte ramprogrammet Inför kommissionens förslag till utformning av det femte ramprogrammet har utarbetat egna prioriteringar. , liksom de flesta övriga medlemsstater, föreslår att antalet tematiska program skall vara fler än tre, dock högst sex stycken. har efter sin första läsning föreslagit fyra. Från svensk sida prioriteras särskilda program för miljö och energi. har begärt ett särskilt tematiskt program för humaniora och samhällsvetenskap. Dessutom betonas vikten av ökade satsningar för forskning om skog och landtransporter. En viktig fråga för är att regelverket om det femte ramprogrammets administration förenklas och förtydligas väsentligt i förhållande till vad som gäller för det fjärde ramprogrammet. Detta gäller inte minst reglerna för de små och de medelstora företagens deltagande. Kommissionen har föreslagit en budget på 16,3 miljarder ecu för det femte ramprogrammet inklusive Euratom. Parlamentet har föreslagit 16,7 miljarder ecu. Den svenska huvudlinjen är att budgeten för det femte ramprogrammet inte skall överstiga budgeten för det fjärde ramprogrammet, dvs. 13,2 miljarder ecu. 26.4 Internationellt samarbete har samarbetsavtal slutits med och . Dessutom har ministerrådet beslutat om ett förhandlingsmandat för ett samarbetsavtal med .