prop · GL03151 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår således att föräldrar som båda uppfyller villkoren för att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår gemensamt skall kunna anmäla vem av dem som skall tillgodoräknas detta. Görs ingen sådan anmälan skall den förälder som har det lägsta pensionsunderlaget, exklusive barnårsrätten, tillgodoräknas beloppet. Det har tidigare påpekats att regeln om moderns företrädesrätt kan visa sig strida mot EG-rättens jämställdhetsregler. En ordning för tillgodoräknande av barnårsrätt med en sådan regel som den nu föreslagna torde dock vara förenlig med dessa bestämmelser. Behovet av att av jämställdhetsskäl införa en särskild ordning för del- ning har således minskat eller i det närmaste bortfallit. Som Lagrådet påpekar innebär den föreslagna ordningen med tillgodoräknande i dessa situationer av ett halvt enhetligt belopp även att det finns risk för slumpmässiga och oförutsebara effekter samt att den som främst har hämmats i sin förvärvsförmåga med denna modell riskerar att få ett betydligt sämre utfall än enligt övriga beräkningsalternativ. Detta kan även totalt sett bli effekten om makarna frivilligt väljer att dela på det enhetliga beloppet. Eftersom behovet av särskilda regler i dessa situationer med den nu föreslagna företrädesregeln har bortfallit eller i vart fall minskat avse- värt samt med hänsyn till de effekter som Lagrådet påpekar i sitt ytt- rande anser regeringen att något förslag, som innebär en möjlighet för makar att dela det pensionsgrundande beloppet för barnår, inte heller bör läggas fram. Inte heller bör, av samma skäl, det föreslås någon möjlighet för fadern att ensidigt begära tillgodoräknande av barnårsrätten. I sist- nämnda avseende har regeringen samma ståndpunkt som den Lagrådet redovisar i sitt yttrande. Med en företrädesregel som den här föreslagna krävs av administrativa skäl att en bestämmelse införs för situationen då makarna har lika eller inget pensionsunderlag. Med hänsyn till de låga belopp som krävs för att kvalificera sig för pensionsgrundande inkomst samt med vilken noggrannhet den pensionsgrundande inkomsten bestäms, rör det sig här om rena undantagsfall. För en sådan situation föreslår regeringen, i likhet med vad som i avsnitt 15.4 föreslås gälla för förfluten tid, att modern får företrädesrätt. Pensionsgrundande belopp för barnår kommer inte att kunna beräknas och fastställas förrän efter det att skattemyndigheten fastställt den försäkrades pensionsgrundande inkomst, dvs. först efter det aktuella intjänandeåret. Det torde därför knappast finnas skäl att kräva att föräldrarna redan under barnåret i fråga måste bestämma vem av dem som skall tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet för barnår. I Ds 1995:41 föreslogs att föräldrarna genom en gemensam anmälan till året efter det aktuella barnåret skulle kunna ange vem av dem som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp eller begära att båda skall tillgodoräknas sådant. Flera remissinstanser har haft synpunkter på denna tidpunkt och menat att den i stället bör sammanfalla med deklarationstidpunkten då makarna har bättre överblick över sin ekonomi. Pensionsgrundande belopp för barnår bör emellertid inte i första hand tillgodoräknas den som för ett visst år får det största ekonomiska utbytet därav. Föräldrarnas beslut bör i stället fattas på andra grunder, t.ex. med beaktande av vem som tagit hand om barnet och som därför på grund av livsinkomstprincipen behöver kompenseras härför. Att samordna anmälningstidpunkten med deklarationstidpunkten skulle därmed enligt regeringens uppfattning kunna ge felaktiga signaler. Vid bedömningen av vilken tidpunkt som skall väljas som sista anmälningsdag bör också beaktas att denna tidpunkt rimligen bör sammanfalla med sista tidpunkt för återkallelse av en anmälan. En åter- kallelse bör rimligen kunna ske även efter intjänandeårets utgång; frågan om återkallelse behandlas vidare nedan. Detta är ett skäl till varför an- mälningstidpunkten inte har förlagts till slutet av intjänandeåret något som delvis skulle lösa den arbetsanhopning som också anförts som ett argument för att anmälningstidpunkten skulle förläggas till en annan tid än . Det bör i detta sammanhang framhållas att är den tidpunkt då anmälan senast skall ha gjorts och RFV eller försäkringskassorna har därför möjlighet att genom att lämna in- formation till viss del styra bort arbetsanhopningen från årsskiftena. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att anmälan om vem av föräldrarna som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår skall få ske året efter intjänandeåret. En synpunkt som framförts under remissbehandlingen av Ds 1995:41 är att en anmälan som den nu ifrågavarande skulle kunna gälla tills vidare och alltså inte behöva göras på nytt . En grundläggande princip vid utformningen av reglerna för tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår har varit att föräldrarna själva skall ges möjlighet att välja vem av dem som skall tillgodoräknas detta. Pensionsgrundande be- lopp för barnår kommer visserligen bara att vara aktuellt under ett be- gränsat antal år, men kan det ske många förändringar i familjesituationen som kan påverka rätten till pensionsrätt i detta avse- ende. För att bidra till att föräldrarna verkligen gör ett aktivt val be- träffande fördelningen av de pensionsgrundande beloppen anser rege- ringen att det i vart fall tills större erfarenheter har vunnits om hur systemet fungerar i praktiken är lämpligast om föräldrarna på nytt tar ställning till hur det pensionsgrundande beloppet skall fördelas. Det kan dock inte uteslutas att man , då man fått en bättre uppfattning om vilket beteende som blir vanligast hos de pensionsberättigade och var eventuella administrativa vinster kan göras, kan övergå till att låta anmälningar gälla tills vidare eller på annat sätt förenkla hanteringen. Om föräldrarna gör en gemensam anmälan om att det pensionsgrun- dande beloppet för barnår skall tillgodoräknas en av dem men denna för- älder inte uppfyller villkoren för att kunna tillgodoräknas sådant belopp, t.ex. på grund av att föräldern inte har den rättsliga vårdnaden om barnet, bör den andra föräldern inte därigenom anses ha förlorat möjligheten att tillgodoräknas pensionsgrundande beloppen för barnår. Regeringen föreslår därför att om en anmälan görs som inte kan ligga till grund för beslutet om tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnår skall bortse från anmälan och det pensions- grundande beloppet skall i stället tillgodoräknas den förälder som upp- fyller villkoren för ett sådant tillgodoräknande. bör dock underrätta föräldrarna om att förutsättningarna för att följa den aktuella anmälan inte föreligger. Vad som sagts avser fall då en av föräldrarna inte uppfyller villko- ren för att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. Om det däremot förhåller sig på det sättet att den förälder som enligt anmälan skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår inte får någon eller endast en begränsad nytta av detta belopp på grund av att han eller hon har höga andra inkomster som överstiger eller nästan når upp till intjänandetaket, bör detta inte innebära att anmälan förlorar sin giltighet. Pensionsgrundande belopp för barnår föreslås beräknas på ett sådant sätt att utfallet blir olika beroende på vem som skall tillgodoräknas rätten och det bör inte finnas något generellt åliggande för försäkringskassorna att se till att föräldrarna väljer den lösning som bäst skulle tillgodose de intressen de kan ha. Det sagda väcker en annan fråga som delvis berörts ovan i sam- band med resonemangen kring tidpunkt för anmälan, nämligen om en anmälan om vem som skall tillgodoräknas pensionsgrundande beloppen för barnår skall kunna återkallas och, i så fall, när en sådan återkallelse senast skall få ske samt av vem den skall få göras. I Ds 1995:41 föreslogs att återkallelse skulle kunna ske fram t.o.m. den tidpunkt då en anmälan senast kan ges in, dvs. enligt förslaget året efter det aktuella barnåret. En sådan återkallelse skulle kunna göras ensidigt av endera föräldern, eftersom den enighet som är en förutsättning för att en anmälan skall kunna göras då inte längre föreligger. Under remissbehandlingen av Ds 1995:41 har framförts den synpunk- ten att en återkallelse bör kunna ske ända tills beslut om pensionsgrun- dande belopp för barnår fattas. Ett skäl som anförts till stöd för denna uppfattning är att det inom förvaltningsrätten som regel är möjligt att återkalla en hos myndighet anhängig anmälan ända tills beslut har färdig- ställts för expediering. En ordning där en anmälan av nu ifrågavarande slag skulle kunna återkallas ända tills pensionsgrundande beloppen har fastställts skulle emellertid vara administrativt ohanterlig eftersom detta i de flesta fall skulle innebära att den andra föräldern skall tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet i stället. Regeringens förslag i denna del är därför detsamma som förslaget i promemorian, dvs. att en återkallelse för att få verkan skall ske året som pensionsgrundande beloppen avser. Återkallelsen kan göras ensidigt av den ena föräldern. En annan fråga som uppkommer i detta sammanhang är vem som skall tilldelas det pensionsgrundande beloppet för barnår om båda föräldrarna uppfyller kraven för sådant tillgodoräknande för ett visst intjänandeår men den förälder med lägst pensionsunderlag dör innan anmälan om vem som skall tillgodoräknas beloppet har gjorts. Om t.ex. föräldrarna och barnet har bott tillsammans och föräldrarna har haft gemensam vårdnad om barnet men den förälder med lägst pensionsunderlag dör utan att anmälan om vem av föräldrarna som skall tillgodo- räknas pensionsgrundande belopp för barnår har getts in till försäkrings- kassa, kan fråga uppkomma vem som skall tillgodoräknas detta belopp. Enligt vad som framgått ovan föreslår vi att anmälan om vem av föräld- rarna som skall tilldelas det pensionsgrundande beloppet för barnår skall göras gemensamt av föräldrarna och före året efter in- tjänandeåret. Om den förälder med lägst pensionsunderlag dör efter det aktuella barnåret men före nästföljande år och någon an- mälan inte gjorts kommer enligt vårt ovan redovisade förslag han eller hon ändå att tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet. I denna si- tuation skulle det kunna hävdas att det är rimligt att den andre föräldern skulle kunna göra anmälan om att han eller hon skall tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet för barnår. Emellertid grundas i nu gällande ATP-system efterlevandepension i form av barnpension, omställ- ningspension och särskild efterlevandepension på den avlidnes fastställda pensionspoäng. Vid beviljande av efterlevandepensioner tas i beaktande även pensionspoäng för tilläggspension som intjänats närmast före dödsfallsåret. Poängen för tilläggspension i form av ålderspension för det året kan vara av stor betydelse även för beviljande av s.k. antagandepoäng för åren fr.o.m. dödsfallet t.o.m. året för fyllda . Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att bl.a. utforma förslag till en anpassning av efterlevandepensioneringen till det reformerade ålderspensionssystemet. Det torde kunna förutsättas att efterlevandepension även efter den pågående anpassningen kommer att beräknas på grundval av den avlidnes pensionsrätt i det reformerade ålderspensionssystemet. Detta innebär att det pensionsgrundande be- loppet för barnår kan komma att påverka den inkomstgrundade efter- levandepensionen i höjande riktning. Med beaktande härav är det inte rimligt att den efterlevande föräldern skulle kunna påverka storleken av hans egen och barnens efterlevandepension. Någon särregel för denna situation föreslås således inte. Ingen av föräldrarna är berättigad Pensionsarbetsgruppen pekade på att det kan förekomma situationer där pensionsgrundande belopp för ett visst barnår inte kan tillgodoräknas någon av föräldrarna trots att båda, gemensamt eller var och en för sig, varit vårdnadshavare för barnet och båda har haft barnet boende hos sig. I skeden av förändringar är det inte säkert att den rättsliga vårdnaden hinner följa den faktiska vården. Den som haft barnet boende hos sig under större delen av året kanske inte har haft den rättsliga vårdnaden att vårdnadsvillkoret är uppfyllt. Pensionsarbetsgruppen ansåg därför att en kompletterande regel borde finnas för dessa fall. Pensionsgrundande belopp för barnår skulle då kunna ges åtminstone i de fall då barnet bott hos någon av sina föräldrar och någon av föräldrarna varit vårdnadsha- vare. Pensionsarbetsgruppen utvecklade dock inte diskussionen rörande sådana situationer; exempelvis angavs inte vem av föräldrarna som skulle tillgodoräknas pensionsrätten i dessa fall. Det kan i och för sig finnas skäl för en kompletterande regel av det slag som Pensionsarbetsgruppen diskuterade. Det kan emellertid också sägas att situationer av nu diskuterat slag skulle kunna uppkomma enbart under ett enda år i samband med separation etc. men knappast . Ett problem är också att det inte är alldeles givet vem av för- äldrarna som med en kompletterande regel för dessa slags situationer i så fall skall tillgodoräknas beloppet. Den administrativa hanteringen av pensionsgrundande beloppen för barnår skulle också komma att komp- liceras. Regeringen lägger därför inte fram något förslag om en komp- letterande regel av det slag som Pensionsarbetsgruppen diskuterade. Flera barn i "rätt" ålder För samma barn och år skall, som redovisats, pensionsgrundande belopp för barnår enligt förslaget tillgodoräknas endast en av föräldrarna, oavsett om föräldrarna lever tillsammans eller inte. Inte heller föreslås en och samma person med flera barn kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår dubbelt eller flerfaldigt. Om föräldrarna lever tillsammans och de har mer än ett gemensamt barn som berättigar till pensionsgrundande belopp för barnår, skulle en- ligt Pensionsarbetsgruppens förslag ändå bara en av föräldrarna till- godoräknas pensionsgrundande belopp för ett och samma barnår. Något principiellt hinder mot att i dessa situationer låta föräldrarna få pen- sionsgrundande belopp för ett barn vardera föreligger inte, men en sådan lösning skulle komma att medföra en icke oväsentlig ökning av statens kostnader. Regeringen föreslår därför, i likhet med vad som föreslogs i Ds 1995:41, att principen att endast en av föräldrarna skall tillgodorä- knas pensionsgrundande belopp för ett och samma barnår skall gälla även i fall då föräldrarna har mer än ett barn i "rätt" ålder. Om föräldrarna lever åtskilda och de har mer än ett gemensamt barn som berättigar till pensionsgrundande belopp för barnår och som de har gemensam vårdnad om men som samtliga bor hos samma förälder, bör naturligtvis inte heller pensionsgrundande belopp tillgodoräknas dubbelt eller flerfaldigt. Detta blir i de allra flesta fall en självklarhet eftersom det i dessa situationer endast undantagsvis kommer att förekomma att båda föräldrarna uppfyller villkoren för att kunna tillgodoräknas pen- sionsgrundande belopp för barnår. Om föräldrarna lever åtskilda och de har mer än ett gemensamt barn i rätt ålder och dessa inte bor hos samma förälder, skulle kunna tänkas att båda föräldrarna under förutsättning att de var för sig uppfyller villko- ren för att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår fick tillgodoräkna sig pensionsgrundande belopp för barnår, eftersom det i sådana fall är mera sannolikt än annars att båda föräldrarnas för- värvsbeteende påverkas av förekomsten av barn. En sådan ståndpunkt har också hävdats under remissbehandlingen av Ds 1995:41. Eventuellt skulle en sådan möjlighet kunna begränsas till fall då föräldrarna inte har gemensam vårdnad om barnen. Reglerna för vilka som kan tillgodoräk- nas pensionsgrundande belopp för barnår bör emellertid enligt rege- ringens uppfattning vara neutrala och inte mer eller mindre fördelaktiga beroende på vem som har vårdnaden om barnen eller var barnen är bo- satta. Vidare skulle även en sådan ordning medföra en icke oväsentlig ökning av statens kostnader. Regeringen föreslår därför även för nu diskuterade fall att endast en förälder skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. Annorlunda uttryckt innebär vad som föreslagits att för ett föräld- rapars samtliga gemensamma barn i "rätt" ålder skall för ett och endast en av föräldrarna tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp. Föräldrarna kan om de var för sig uppfyller villkoren för att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår för något av barnen själva välja vem av dem som skall tillgodoräknas detta. Görs ingen sådan anmälan tillgodoräknas den av föräldrarna som för året har lägst pensionsunderlag, exklusive det pensionsgrundande beloppet för barnår. Den föreslagna regeln kan tillämpas även i fall då en kvinna har flera barn men med olika män eller då en man har flera barn men med olika kvinnor. Konsekvensen av regeln blir i sådana fall att bedömningen av vem som kan tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet för barnår skall göras för varje "biologisk" familj. Om exempelvis en kvinna har ett barn med en man och ett barn med en annan man skall för ettvart av barnen avgöras vem som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. Uppfyller kvinnan och de båda männen var för sig villkoren för att kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår för något av barnen, kan respektive föräldrapar själva avgöra vem av dem som skall tillgodoräknas sådant belopp för sitt gemensamma barn. Ingen av dem kan dock tillgodoräknas mer än ett belopp. Med föräldrar likställda Pensionsarbetsgruppens förslag innebar att även särskilt förordnade för- myndare och personer som med socialnämnds medgivande hade tagit emot ett utländskt barn i syfte att adoptera det, skulle kunna tillgodoräk- nas pensionsgrundande belopp för barnår på samma sätt som föräldrar till barn (med föräldrar avses såväl biologiska föräldrar som adoptivför- äldrar). Frågan om vem som i en sådan situation skulle kunna tillgodo- räknas pensionsgrundande belopp för barnår lämnades delvis öppen i princippropositionen. Regeringen föreslår att med föräldrar skall vid tillämpningen av reg- lerna om pensionsgrundande belopp för barnår likställas särskilt förord- nad vårdnadshavare och den som med socialnämnds medgivande tagit emot ett utländskt barn i syfte att adoptera det. Begreppet särskilt förordnad vårdnadshavare knyter an till förändringar i som trädde i kraft . Med sådan vårdnadshavare kommer enligt övergångsbestämmelser till de ändringarna att avses också tidigare särskilt förordnad förmyndare i vars uppdrag vårdnad ingår. Normalt får den som avser att adoptera ett barn inte vårdnaden om barnet förrän adoptionen har genomförts. Den tid under vilken en försäkrad med socialnämnds tillstånd tagit vård om ett utländskt barn i syfte att adoptera det bör därför anses som tid under vilken den försäkrade haft vårdnaden om barnet. Vi föreslår vidare att en kvinnlig särskild förordnad vårdnadshavare eller blivande adoptivförälder vid tillämpning av reglerna om pensions- grundande belopp för barnår skall likställas med en moder. Några särskilda frågor En särskild fråga är vad som skall gälla om ett barn som kan berättiga en förälder till pensionsgrundande belopp för barnår avlider. Enligt vad vi föreslagit ovan skall villkoret att barnet under hela det året skall ha varit bosatt i anses uppfyllt om barnet är bosatt i under den del av året som barnet har levt. Om barnet inte levt under det år då det avlider kommer emellertid inte heller kraven på vård- nad och sammanboende med barnet dvs. att den försäkrade under minst halva året skall ha haft vårdnaden om och bott tillsammans med barnet att kunna uppfyllas. För att undvika konsekvenser som kan upplevas som stötande föreslår regeringen att följande särregler skall gälla för fall av detta slag. Om barnet avlider och barnet då är bosatt till- sammans med den försäkrade och den försäkrade då också har vårdnaden om barnet, skall det anses som om detta förhållande bestått även under resten av . Om barnet avlider redan under födelseåret är olika alternativ tänkbara i fråga om i vilka situationer pensionsgrundande belopp för barnår skall kunna tillgodoräknas föräldrarna. I Ds 1995:41 föreslogs som villkor för att pensionsgrundande belopp för barnår skulle kunna tillgodoräknas en förälder, att barnet måste ha uppnått minst en månads ålder. Barn som avlidit under efter födelsen skulle således inte i något fall kunna berättiga till pensionsgrundande belopp för barnår. Om barnet emellertid uppnått en månads ålder skulle pensionsgrundande belopp för barnår kunna tillgodoräknas föräldern oberoende av om barnet är fött tidigt eller sent , förutsatt att föräldern fram till dödsfallet haft vårdnaden om barnet och då bott tillsammans med barnet i . Syftet med denna bestämmelse var att undvika de gränsdragningsproblem som skulle kunna uppstå då rätten till pensionsgrundande belopp skulle kunna bli beroende av svåra medicinska gränsdragningar om vad som är levande fött barn och ett dödfött barn. Under remissbehandlingen har synpunkten framförts att en tidsgräns av nu diskuterat slag kan upplevas som stötande och att det i stället borde räcka med att barnet är levande fött för att pensionsgrundande belopp för barnår under ovan angivna förutsättningar skall kunna tillgodoräknas. Oavsett vilken lösning som väljs kan det uppstå gränsdragningssitua- tioner där resultatet för den enskilde pensionsberättigade kan komma att upplevas som stötande. Regeringen anser mot denna bakgrund inte att det finns skäl att införa en särskild tidsgräns på det sätt som föreslagits i promemorian. En annan fråga är om kravet på sex månaders vårdnad och bosättning tillsammans med barnet skall upprätthållas. Ett sådant villkor skulle innebära att en förälder till ett barn som föds juli december och dör aldrig skulle kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. En sådan ordning skulle kunna få stötande konsekvenser. Det är inte heller befogat att upprätthålla olika krav beträffande barn som är födda tidigt eller sent . Mot bakgrund av det sagda anser regeringen att kravet på sex månaders vårdnad och bosättning tillsammans med barnet inte skall upprätthållas. Det skall i stället krävas att föräldern är vårdnadshavare och är bosatt med barnet för dödsfallet. Regeringens föreslår alltså att om ett barn, som är levande fött, avlider under födelseåret och föräldrarna vid dödsfallet har vårdnaden om barnet och bor tillsammans med det, skall villkoren för tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för det året i dessa avseenden anses uppfyllda. Detta skall gälla oavsett när barnet är fött, således även om barnet är fött under någon av månaderna juli december och barnårsrätt annars skulle ha tillgodoräknats först för året därpå. En annan fråga är vad som skall gälla om faderskapet till ett barn som kan berättiga till barnår ändras genom en dom. Att en man som i en dom fastställs som barnets far skall anses vara far till barnet när det gäller framtida rätt till pensionsgrundande belopp för barnår är självklart, lik- som att sådan rätt framöver inte skall kunna tillgodoräknas den som felaktigt har antagits vara barnets far. Vad som skall gälla för tid före det att en lagakraftvunnen dom i faderskapsfrågan föreligger är dock inte givet. En fråga som inställer sig är om de beslut om pensionsgrundande be- lopp för tidigare barnår som vid lagakrafttidpunkten redan har fattats skall omprövas mot bakgrund av innehållet i domen, på så sätt att den tidigare berättigade går förlustig rätten till pensionsgrundande belopp för barnår. Beslut om pensionsgrundande belopp för barnår kommer att fattas först under slutet av året efter ett intjänandeår eller därefter. En annan fråga är därför hur en situation där en dom i ett fader- skapsmål vinner laga kraft efter intjänandeåret men före det att beslutet fattas skall hanteras.