prop · GL0394 · 1998-01-01 00:00:00 — Kommittén föreslår en försöksverksamhet med ändrad betygssättning i från . Denna skall ge en annan form av urval, bedömning och skriftlig information till elever och föräldrar än de grade- rade betygen i . Försöksverksamheten är tänkt att gälla för ett begränsat antal kommuner i högst . I betänkandet föreslås att det i skolförfattningarna införs en möjlighet att delegera delar av rektors ansvar och befogenheter till andra personer eller grupper på en skola och att regeringen initierar en utredning om ledarskapet i skolan. Modersmålet för den som har annat modersmål än svenska föreslås av kommittén få en helt ny ställning och skall i utbildningssammanhang jämställas med svenska som modersmål. Det föreslås bl.a. att en elev skall ha rätt till modermålsundervisning under hela sin skoltid och att begränsningen till minst fem elever tas bort samt att ett av de tre språken franska, spanska och tyska skall kunna ersättas om man i stället kan erbjuda ett i kommunen förekommande invandrarspråk. I betänkandet föreslås att regeringen utfärdar föreskrifter om att det skall finnas en generell skyldighet att belysa konsekvenser med hänsyn till klass, kön och etnicitet i alla förstudier, utredningar och olika former av planeringsarbete i samband med reformer på skolområdet. Slutligen föreslår kommittén att ett europeiskt centrum för utveckling och forskning gällande barns och ungdomars likvärdiga möjligheter i barnomsorg och skola inrättas. Förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av remissyttrandena över betänkandet Skolfrågor Om skola i en ny tid (SOU 1997:121) Remissinstanser Remissyttranden har inkommit från Kammarrätten i , Social- styrelsen, , (), Jäm- ställdhetsombudsmannen (JämO), Statskontoret, (), , i skolan (), , , i , , Ale, , , , och kommuner, , , , , , , , , , , Norrkö- pings, , , och kommuner, , , och kommuner, , (), i (LO), (), Samarbetsorgan för Invandrarorganisationer i (SIOS), och Skola (RHS), Handikappförbundens samarbetsorgan, , . Dessutom har yttranden inkommit från och Trau- maskadade, , Lärare vid invandrarundervisningen i kommun, Skolledarna, (), Lärarför- bundet, demokratiserande och aktiverande skola (DAKS), vid , , Judiska i , Riksförbun- det för Rörelsehindrade Barn och Ungdomar (RBU), , Ungdomar och Vuxna (FUB) och . Allmänna synpunkter En övervägande del av remissinstanserna är positiva till kommitténs grundansats och till slutbetänkandet som helhet, då det anses ge en god bild av hur skolans inre arbete behöver förändras. Många remissinstanser har därför inte kommenterat de olika förslagen, alternativt endast kom- menterat de delar av slutbetänkandet som de har helt eller delvis annan uppfattning om. En vanlig åsikt är att det har varit svårt att ta ställning till vissa förslag, då en ekonomisk konsekvensanalys saknas i utredningen. Majoriteten av kommunerna tillstyrker flertalet förslag, några under förutsättning att de får full kostnadstäckning för de förslag som innebär ökade kommunala kostnader. är i stort sett positivt till kommitténs förslag, men konstaterar att den inte behandlat det som stått i centrum för de senaste årens debatt ute i skolorna, nämligen hur eleverna skall kunna uppnå de nationella kunskapsmålen med allt knappare resurser. RRV anser de att det är närmast omöjligt att bedöma om utredningens förslag är de som är mest angelägna att genomföra. Både RRV och SAF saknar en genomgående analys av vilka effekter utredningsförslagen kan tänkas medföra och i vilken utsträckning de kan bidra till den eftersträvade vitaliseringen av den lokala skolutvecklingen. Handikapporganisationerna anser att kommittén har frångått sina di- rektiv eftersom kommittén inte har belyst skolans arbete med utgångs- punkt från elever med funktionshinder. framför övervägande kritiska synpunkter. anser att kommittén använder sig av begrepp som i ljuset av den nya integrationspolitiken känns förgångna. Elevernas inflytande Två tredjedelar av remissinstanserna har kommenterat förslagen om ökat elevinflytande. Av dessa är flertalet positiva till elevforum på kommun- nivå och till att en elev som har arbetat för skolans bästa, utöver vad som är rimligt att begära av varje elev, skall få detta inskrivet i slutbetyget. SAF delar bl.a. kommitténs uppfattning om elevernas inflytande och förslaget om elevforum. Däremot anser SAF att kommittén har undvikit den allra viktigaste inflytandefrågan, nämligen rätten för elev och föräldrar att själva få välja skola samt att friskolor skall ha samma möjlighet att konkurrera med de offentliga skolorna på likvärdiga villkor. TCO anser att elevforum på nivå bör samordnas med de ungdomsråd som finns i vissa kommuner. , , , , och kom- muner är kritiska till elevforum på kommunnivå. menar att elevforum diskvalificerar alla strävanden att främja ett elevperspektiv i all verksamhet. I stället för elevforum föreslås en ändring i skollagen, vilken innebär att kommunen är skyldig att stödja elevernas strävan till inflytande över sin undervisning. BO är kritisk till att utveckla elevforum, då de anser att förslaget ökar avståndet mellan beslutsfattare och elever samt att ansvaret blir mer otydligt. är kritiskt inställt till förslaget om att en elev som arbetat aktivt för skolans bästa skall få det inskrivet i slutbetyget, eftersom det redan finns utrymme för detta inom regelsystemet då det i förordet till slutbetyget skall anges om en elev har haft ett förtroendeuppdrag. kommun föreslår ett intyg för elever som arbetat aktivt för skolan, ej be- tyg. FUB tillstyrker förlaget om inskrift i slutbetyget, men anser att lokala elevforum kräver insikt i andra elevers behov, vilket i sin tur kräver insikt hos pedagogerna i skolan om hur man utvecklar denna förmåga. anser att elevforum aldrig får ersätta de informella kontakterna i vardagssituationen mellan lärare och elev. kommun har i princip inget emot ett elevforum, men ställer sig tveksam till att inrätta ytterligare ett organ. kommun anser att förslaget om elevforum är alltför snävt och föreslår i stället ett Barn- och Ungdomsråd som kan öppna vidare möjligheter. Statlig styrning och lokalt ansvar samt uppföljning och utvärdering Flertalet remissinstanser är positiva till kommitténs förslag om att främja barns och ungdomars lärande och kunskapsutveckling samt de ändringar det medför i skollagens portalparagraf. tillstyrker dock inte helt den föreslagna ändringen utan föreslår en egen lydelse av 4 kap. 1 §. BO menar att kommitténs tillägg i portalparagrafen bör kompletteras med ytterligare ändringar i skollagen. är 4 kap. 2 § begränsad till inflytande över utbildningens utformning, men BO anser att det borde utvidgas till att omfatta inflytande över skolans verksamhet och organisation. BO anser vidare att det i skollagen bör införas en skyldighet för skolstyrelsen eller rektor att inhämta synpunkter från eleverna inför beslut som berör eleverna på ett påtagligt sätt. Statskontoret instämmer i kommitténs konstaterande att själva livsnerven i styrsystemet är förtroende och att det inte är statens sak att bestämma hur verksamheten skall organiseras, vad det konkreta innehål- let skall vara och vilka metoder som är tillämpliga . De särskilda statliga bestämmelserna för skolans område bör enligt Statskontorets mening utgå. Statskontoret anser att även staten måste utvärdera processerna, dvs. ytterst skolans arbetssätt. Den statliga tillsynen främst koncentrera sig på att följa upp kommunernas kvalitetssäkringssystem. Av de få remissinstanser som berört förslaget om ändring av benäm- ningen elev till barn och ungdomar är samtliga kritiska. Kammarrätten i och kommun anser att ändringen är olämplig och bidrar till att också övriga styrdokument och texter ändras. Avskaffandet av timplanen Även om inte alla tillstyrker förslaget om att avskaffa timplanen är dock de flesta remissinstanser positiva till en femårig försöksverksamhet i ett begränsat antal kommuner. Däremot anser fyra kommuner kommuner att timplanen skall avskaffas utan att en försöksverksamhet läggs fram. Statskontoret instämmer också i kommitténs förslag att slopa timplanerna och fokusera på elevernas kunskaper och färdigheter i förhållande till målen och inte på antalet timmar. anser att timplanen skall avskaffas i den takt som kommunerna beslutar om. i tillstyrker förslaget, men ser farhågor kring de praktiskt-estetiska ämnenas möjligheter att hävda sig vid en så- dan förändring. kommun föreslår att endast de totalt garanterade timmarna, 6 665, anges i skollagen. anser däremot att det krävs starkare incitament än att ta bort timplanen för att i läroplanens anda få in kommunalpolitiker och lokala skolor i en fruktbar diskussion om att utnyttja friutrymmet. , , , , , uni- versitet, TCO, och kommuner vill inte avskaffa timplanen. De är däremot positiva till alternativförslaget med en femårig försöksverksamhet. Kursplaneöversyn Överlag är remissinstanserna positiva till förslagen om kursplaneöversyn. SAF tillstyrker förslaget om kursplaner och anser även att kursplaneöversynen bör göras kontinuerligt för gymnasieskolan i samar- bete med berörda branschorganisationer. RHS tillstyrker förslagen, men tror till skillnad mot att ett nationellt avstämningstillfälle vid t.ex. år fyra eller fem är av stort värde. avvisar förslagen och menar att de redan ingår i generella uppdrag. Enligt skall kursplaner vara styrande för undervisningens utformning och innehåll, inte föreskriva en viss upp- läggning. betonar behovet av en rullande kurspla- neöversyn, men varnar för alltför detaljerat innehåll. DAKS avstyrker förslagen och anser att kursplanerna skall förändras, om de skall vara kvar, och att man bör skriva in det elevcentrerade arbetssättet. Rektorns roll Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget om utredning av rektors- rollen, men när det gäller förslaget om delegering går åsikterna isär. BO välkomnar en utredning om ledarskapet i skolan. Däremot ser BO en risk med att delegera rektorns ansvar och befogenheter till andra per- soner och grupper på skolan. Även tillstyrker förslaget om utredning, men anser att delegeringsmöjligheten för rektor behöver utvecklas. avstyrker förslaget om utredning av ledarskapet i skolan, då regeringens beslut om det första uppdraget till utbildningsinspektörerna innebär att rektorsfunktionen skall kvalitetsgranskas . Skol- verket avstyrker även förslaget att införa en delegeringsmöjlighet av de- lar av rektors ansvar och befogenheter till andra personer eller grupper på en skola. kommun anser att ansvaret även fortsättningsvis bör ligga hos skolledningen i och med att en skolledare annars kan välja att delegera ett obekvämt ärende så att en eventuell juridisk påföljd drabbar en annan person eller grupp. anser att frågan bör lösas inom ramen för en total skollagsöversyn. HO anser, i likhet med , att rektors roll är unik varför dennes för- valtningsrättsliga befogenheter bör analyseras i en framtida översyn av skollag och förordning. anser att rektorns möjligheter att delegera ansvar inte får innebära att det pedagogiska ledarskapet överlämnas till annan person än rektor. vill lyfta fram rektors roll som central i arbetet med att utveckla det inre arbetet och påpekar att den statliga rek- torsutbildningen bör innehålla grundläggande kunskaper i specialpeda- gogik. Skolledarna anser att rektorn måste ha en stab av medarbetare i likhet med vilket företag som helst för att administrativa rutinuppgifter inte skall ta all tid och energi. Betygssättningen i , förslag med ej graderade betyg Två tredjedelar av de remissinstanser, som svarat, stöder förslaget om en försöksverksamhet med andra former för urval, bedömning och skriftlig information än graderade betyg. i tillstyrker förslaget, men anser att det be- höver skapas ett forum, där dialog kan föras om sambandet mellan ambi- tioner, resurser och resultat. SAF anser att förslaget om försöksverksam- het är intressant, men att betyg behövs. anser att behörighetskraven skall ligga fast, men att några kommuner på försök skall beredas möjlighet att pröva andra vägar. Skol- verket avstyrker däremot förslaget att enbart ha kvar betyget Godkänd i . En tredjedel av instanserna avstyrker emellertid förslaget. Bland dessa finns , Skolledarna, , , , , , , och kommuner. En genomgående uppfattning bland dessa är att det nya betygssystemet inte införts fullt ut , vilket gör att det inte är bra att genom- föra en försöksverksamhet med borttagande av de graderade betygen innan det gamla systemet utvärderats. Däremot ses utvecklingssamtalen som ett led i utvecklingen mot bättre information till elever och föräldrar. Mot bakgrund av det uppdrag som har att bedöma och ge tillstånd till universitet och högskolor att använda alternativa urvalsmo- deller, anser verket att goda skäl finns för ett framtida kunskaps- och er- farenhetsutbyte mellan och . DAKS anser att både och gymnasieskolan bör bli betygs- fria och avstyrker således förslaget om försöksverksamhet. RRV ser gärna att en försöksverksamhet genomförs, men att de graderade betygen behålls och menar att kommitténs förslag ökar skälen att fokusera även annat än godkändgränsen. avstår från att yttra sig i frågan, men betonar att ett nytt betygssystem inte får försvåra lärarnas arbete med betygssättning. Programprov i gymnasieskolan Förslaget tillstyrks av två tredjedelar av de remissinstanser som svarat. Däremot är svarsbortfallet rörande detta förslag stort. RRV delar uppfattning att gymnasieskolans kursut- formning innebär risk för alltför stor splittring och att programprov där- för behövs. Ett programprov kan också ge lärarna underlag för att be- döma utbildningsresultatet i förhållande till läroplans- och program- målen. RRV anser att programproven skall vara obligatoriska. Högskole- verket tillstyrker förslaget om att utarbeta nationella prov för gymnasie- skolans olika program, men anser i likhet med SAF att programproven bör vara nationella och obligatoriska. Dessutom välkomnas åtgärder som syftar till att stärka och garantera betygsättningens jämförbarhet. avvisar förslaget om programprov såsom inaktuellt om pla- nerna på en gymnasieexamen genomförs. Kostnaderna för att utveckla och genomföra programprov skulle dessutom vara betydande. Även och kommuner är tveksamma till nationella programprov. Uppföljning och utvärdering Förslagen tillstyrks överlag av flertalet remissinstanser, men många har valt att inte ta ställning till förslagen. Handikappförbundens samar- betsorgan tillstyrker förslaget, men vill understryka vikten av att tydlig- göra statens krav på kommunernas system för utvärdering. Dessutom anser de att möjligheterna till sanktioner mot en kommun måste skärpas i skollagen så att staten kan ingripa på ett tidigare stadium. De flesta kommuner är negativa till förslaget om vidgade sank- tionsmöjligheter, men är positiva till att fokus i utvärderingen flyttas från nationell nivå till kommun- och skolnivå. avstyrker förslaget om förändringar i skollagens 2 kap. 8 § med hänvisning till regleringsbrevet , där verket ges i uppdrag att bedöma nuvarande åtgärdssystem. anser att frågan om uppföljning och utvärdering skall regleras i en ny skollag. TCO anser däremot inte att fokus bör flyttas över från den nationella till den lokala nivån när det gäller uppföljning och utvärdering. kommun efterfrågar tydligare besked från staten om önskade uppgifter, vilket skulle underlätta för alla kommuner och dessutom göra uppgifterna jämförbara. Lärares yrkesutveckling förslag om rekryteringstjänst Remissinstanserna är generellt sett positiva till förslagen om lärares yrkesutveckling och rekryteringstjänster. En genomgående uppfattning är emellertid att kommitténs förslag till åldersgräns bör höjas till . anser att idén med rekryteringstjänster är värd att pröva, men påpekar att arbetslöshet inte skall ge företräde till en rekryte- ringstjänst. Den enskilde personens vilja och intresse skall vara avgö- rande. anser att tanken med rekryteringstjänster kan vara fruktbar om man uppmärksammar att det finns en tydlig skillnad mellan att arbeta utan utbildning och med utbildning. i tillstyrker förslaget, men ser en risk för att ett system med rekryteringstjänster kan missbrukas i ett trängt ekonomiskt läge. LO anser att förslaget kan få nya grupper att söka sig till skolan och därigenom påskynda en utveckling av skolan. TCO anser att det är viktigt att få in fler män i läraryrket och fler lärare med annan kulturell och etnisk bakgrund. Dessutom instämmer de i kommitténs resonemang om att det behövs en ökad samverkan mellan skolan och lärarutbildningen. BO anser att det vore önskvärt med en ökad rörlighet bland lärarna och att det är nödvändigt att hitta nya former för lärarnas kompetensutveckling. Flertalet kommuner uppfattar dock förslaget om rekryteringstjänster som tveksamt. Finansieringsformerna måste utformas så att de nya tjäns- terna inte hotar att tränga undan ordinarie personal eller nyanställningar. anser att resonemanget om rekryteringstjänster uteläm- nar eleverna. ställer sig inte bakom förslaget, eftersom kommittén inte har preciserat hur rekryteringstjänsterna skall finansieras. För att rekrytera nya grupper till läraryrket föreslår att ett så kallat basår införs. Avsikten är att studerande, främst de med invand- rarbakgrund, skall kunna erbjudas möjlighet att förbättra sina språkkun- skaper och göra andra kompletteringar för att uppfylla de särskilda behö- righetskraven för att komma in på lärarutbildningens olika inriktningar. Detta tillämpas redan vid en del högskolor. anser att staten inte kan besluta om s.k. rekryteringstjänster då det är skolhuvudmännen, inom ramen för gällande lagar, som har de möjligheter som kommittén efterlyser. SAF är oroat över den statiska syn som kommittén har när det gäller skolans kompetensförsörjning där lärare, utbildade vid lärarhögskolor, ses som den enda rekryteringskällan. Kompetens kan också med fördel tillföras utifrån, exempelvis från näringslivet genom deltidslärare, projektmedlemmar och experter. RRV anser att utredningen inte tillräckligt diskuterat hur ett system med rekryteringstjänster bör vara utformat för att effektivt kunna bidra till att bredda och stimulera rekryteringen till läraryrket. RRV anser även att en koppling mellan rekryteringstjänsterna och antag- ning bör aktualiseras. anser att även fristående skolor som anställer personer på en rekryteringstjänst skall ha möjlighet till ekonomiskt bidrag från staten. Utlandsutbildade lärare samtliga remissinstanser är positiva till att en person med ut- ländsk lärarutbildning skall kunna få en fast anställning som lärare om hon eller han har tillräckliga kunskaper i svenska språket med hänsyn till tjänsten. Bland annat anser att skolan behöver fler lärare med annan nationell och etnisk bakgrund än den svenska för att kunna möta barn av olika nationalitet. Kraven på språkkunskaper och kompe- tens måste dock ställas i relation till den lärartjänst som är aktuell. Även finner det angeläget att fler lärare med utländsk bakgrund och utbildning rekryteras till svenska skolor och att möjligheter till fast anställning underlättas. avstyrker dock kommitténs för- slag till ändring i skollagen. avstyrker förslaget om uppluckrade behörighetskrav i svenska hos lärare med utländsk lärarutbildning. LR avstyrker också förslaget om ändring i skollagen rörande de sänkta språkkraven på utlandsutbildade lärare. BO stöder inte förslaget om utlandsutbildade lärare, utan menar att det måste vara det som gagnar eleverna som skall stå i centrum och har därför svårt att se hur sänkta språkkrav på något sätt skulle vara bra för eleverna. Skolan och kulturen Förslagen om skolan och kulturen tillstyrks nästan av samtliga remiss- instanser. Skolledarna anser att förslaget bör gälla för , gym- nasieskolan och vuxenutbildningen. avstyrker förslaget i läroplanen om krav på rektor att skolan bör se som sin uppgift att vara ett kulturellt centrum i närsamhället. Detta är ett område som ligger inom ramen för huvudmannens ansvar och bör ej vara föremål för statlig styrning. avstyrker dessutom för- slaget om kulturell yttrandefrihet. Skolan och arbetslivet Förslagen om skolan och arbetslivet tillstyrks av de flesta remissinstan- ser. SAF tillstyrker kommitténs förslag och menar att kontakterna mellan skolan och arbetslivet inte enbart är viktigt för att göra lärandet meningsfullt. Det handlar även om näringslivets framtida kompetensförsörjning och därmed utveckling. LO tillstyrker förslaget och vill att detta kopplas till en starkare gemensam styrning av utformningen av utbildningen som delas av skolan och arbetslivet. delar kommitténs uppfattning men anser att frågan bör genomlysas närmare. delar kommitténs värderingar i frågan men ser problem med det praktiska genomförandet av 15 veckors APU. Några av de mindre kommunerna är negativa till förslagen om skolan och arbetslivet, då de ser svårigheterna att finna till ytterli- gare gymnasieelever i kommunen. avstyrker förslagen och anser att det krav som finns i läro- planen att eleverna skall ha kunskap om arbetslivet är tillräcklig. Angående APU anser att frågan är för tidigt väckt och hänvisar till pågående arbete med APU och lärlingsutbildning. RRV anser att utredningens positiva argument för att genomföra arbets- platsförlagd undervisning är alltför allmänna och otillräckliga. En jämlik skola modersmål och andra språk Förslaget om elevers rätt till modersmålsundervisning under hela skol- tiden tillstyrks av flertalet remissinstanser. anser flera att modersmålsundervisningen inte får ställas mot andra ämnen i skolan. och LR tillstyrker samtliga förslag utom förslaget om att ett av de tre språken tyska, franska och spanska kan ersättas om man i stället erbjuder ett i kommunen förekommande invandrarspråk. Även RHS, TCO och SAF avstyrker förslaget om att ersätta B-språken. Orsaken är att detta skulle kunna få en segregerande effekt. instämmer i förslaget att en elev skall ha rätt till mo- dersmålsundervisning . Verket avstyrker dels försla- get om att begränsningen till minst fem elever tas bort, dels förslaget om fler B-språk i . En noggrannare kostnadsberäkning måste göras av vad detta skulle kosta kommunerna. tillstyrker förslaget att annat modersmål än svenska ges ny ställning, men avvisar förslaget om att rätten till undervisning i modersmål skall förlängas från sju till . Dessutom skall kommunen inte vara skyldig att anordna undervisning även om antalet elever understiger fem. Flertalet kommuner är överlag positiva till förslagen om modersmål. De tillstyrker emellertid inte förslaget om att ett i kommunen vanligt förekommande invandrarspråk. Dessutom är det tveksamt om det är ekonomiskt möjligt att ta bort skyldigheten att anordna modersmålsundervisning om antalet elever är färre än fem. Invandrarundervisningen i kommun anser att modersmålsundervisning skall erbjudas redan på förskolenivå. RRV avstyrker förslaget om att ändra reglerna för B- och C-språk och anser att beslut i frågan om modersmål inte bör tas förrän ett underlag för administrativa och ekonomiska konsekvenser föreligger. SAF anser att modersmålsundervisningen bör vara frivillig och ej stäl- las mot undervisningen i svenska som andraspråk och avstyrker förslaget om att inskränka ett av de tre språken tyska, franska och spanska. anser att den nedre gränsen på minst fem ele- ver bör finnas kvar och avstyrker således kommitténs förslag. Europeiskt centrum för barns och ungdomars likvärdiga möjligheter i barnomsorg och skola Förslaget om att ett europeiskt centrum inrättas för utveckling och forsk- ning rörande barns och ungdomars likvärdiga möjligheter i barnomsorg och skola tillstyrks av nästan samtliga remissinstanser som berör frågan. anser emellertid att frågan bör utredas ytterligare.