prop · GL031D16 · 1998-01-01 00:00:00 — En arbetsgrupp med uppgift dels att inventera det arbete som sker på myndighetsnivå och rör skolans värdegrund, dels att föreslå hur det kan samordnas och anpassas till skolans vardagsarbete har lämnat sin - idéer om samverkan och möjligheter (Ds 1997:57). Arbetsgruppen har bestått av representanter från olika departement och myndigheter. En del av rapportens förslag behandlas i propositionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6). I övrigt berör arbetsgruppens förslag i huvudsak ansvarsområde. Den av regeringen tillsatta utredningen om funktionshindrade elever i skolan (dir. 1995:134) har bl.a. till uppgift att kartlägga samhällets nuvarande insatser för funktionshindrade elever i skolan samt beskriva hur dessa insatser tillgodoser deras behov av samhälleligt stöd. Kommittén skall utifrån detta analysera hur ansvaret skall fördelas mellan stat, kommun och landsting för utbildning av funktionshindrade och deras omvårdnad i anslutning till utbildningen. Kommittén har lämnat delbetänkandet Gymnasieutbildning för vissa ungdomar med funktionshinder (SOU 1996:167). Regeringen avser att på begäran av kommittén förlänga tiden för kommitténs arbete till . Läs- och skrivkommittén (dir. 1996:60) skall redovisa viktiga utgångspunkter för arbetet med att stödja elever med läs- och skrivsvårigheter samt föreslå åtgärder i förebyggande och avhjälpande syfte. Uppdraget skall slutföras . Kommittén (dir. 1994:29 och 1994:128) med uppdrag att följa den pågående utvecklingen inom gymnasieskolan kommer att lämna sitt slutbetänkande Den nya gymnasieskolan - problem och möjligheter (SOU 1997:107). Inom har, som tidigare nämnts, en arbetsgrupp bildats för att bereda och utarbeta förslag för en fortsatt utveckling av gymnasieskolan enligt den inriktning som presenterats i regeringens utvecklingsplan. Kommittén (dir. 1997:55) för uppföljning av resursfördelningen till fristående grundskolor skall följa och utvärdera kommunernas tillämpning av de nya bidragsreglerna för fristående grundskolor under läsåren 1997/98 och 1998/99. Kommittén skall belysa effekterna för såväl fristående grundskolor som för kommuner. En delrapport skall lämnas . Uppdraget skall slutredovisas . Kultur i skolan, en interdepartemental arbetsgrupp mellan Utbildnings- och Kulturdepartementen, har tillsatts för att stärka kulturen i skolan. Arbetsgruppen skall behandla tre områden: skolan som kulturmiljö, kulturarbetet i undervisning samt delaktighet och eget skapande. Arbetet skall vara avslutat . Regeringen har givit i skolan () i uppdrag att, i samråd med vid , göra en analys av vilken kompetens lärare för olika teckenspråksutbildningar för barn och vuxna behöver. I uppdraget ingår också att göra en kartläggning av behovet av utbildning i teckenspråk för andra yrkeskategorier än lärare. Uppdraget skall redovisas . 4.3.5 Vuxenutbildning i förändring Vuxenutbildningen befinner sig i ett intensivt expansions- och förnyelseskede som sammantaget kommer att innebära en omfattande successiv reformering av vuxenutbildningen . Grunden för denna reformering är den femåriga vuxenutbildningssatsning () som har inletts i landets samtliga kommuner. är också ett viktigt inslag i regeringens strävan att halvera arbetslösheten. Fullt utbyggd kommer expansionen av vuxenutbildningen att motsvara av arbetskraften. har fått ett starkt gensvar både från kommunerna som ansvariga för satsningen och från målgruppen för satsningen, lågutbildade arbetslösa och anställda. beslutade i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 1996/97:150, bet.1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) om en utökning med ytterligare 10 000 platser i och regeringen fördelade statsbidrag till kommunerna motsvarande 104 000 årstudieplatser. Såvitt nu kan bedömas efter kontakter med kommunerna är tillströmningen mycket god. Antalet ansökningar om vuxenstudiestöd pekar i samma riktning. beslutade också i samband med vårpropositionen 1997 att av de tillkommande platserna skall även ett begränsat antal kommuner kunna få bidrag för en utökning av vuxenutbildningen på grundskolenivå. Bakgrunden var att satsningen på lett till kraftigt ökad efterfrågan också på grundskoleutbildning för vuxna, som särskilt kommuner med hög andel invandrare och hög arbetslöshet har svårt att fullt ut tillgodose med egna kommunala medel. Regeringen fastställde kriterierna för fördelningen av bidraget och att det skulle motsvara 5 000 årstudieplatser. Den delegation regeringen tillsatt för att leda arbetet med kommer att följa utvecklingen i direkt dialog med kommunerna fram till dess tar över ansvaret . Regeringen har också givit i uppdrag att i samråd med , och ansvara för uppföljning och insamling av data från kommunerna för . Rapporteringen skall ske halvårsvis och redovisas respektive . Regeringen beräknar i budgeten , i enlighet med beslut, medel för en fortsatt expansion av . Vuxenutbildningen byggs ut till totalt 124 300 platser, varav 10 000 platser avser folkbildningen (UO 17). Utbyggnaden innefattar även en utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen. måste nu ökad tyngdpunkt läggas på att också utveckla och förnya vuxenutbildningen både vad gäller pedagogik, organisation och innehåll. För att skall kunna leda till en reformering av vuxenutbildningen behöver förnyelsen av utbildningen bli en allt viktigare del i alla kommuners arbete. Vid delegationens kontakter med kommunerna har framkommit att redan inneburit starka incitament till förnyelse på en lång rad områden. har kommunerna givetvis kommit olika långt i fråga om utvecklingen av vuxenutbildningen. Delegationen för kommer tillsammans med att - då delegationens uppgifter övertas av - verka för att stödja utvecklingsarbetet i kommunerna, bl.a. genom ökat erfarenhetsutbyte mellan kommunerna och genom insatser för att stimulera kommunernas fortbildnings- och utvecklingsinsatser inom vuxenutbildningsområdet. har i uppdrag att lägga förslag om framtida vuxenutbildning (dir.1995:67). Regeringen har också givit i uppdrag att särskilt följa utvecklingsarbetet i kommunerna och till regeringen och lämna delrapporter (dir.1996:71). Hela uppdraget skall vara slutfört . Avsikten med delrapporterna är att regeringen successivt skall kunna vidta åtgärder som bidrar till att påskynda förnyelsen av vuxenutbildningen. Som ett led i förnyelsen av vuxenutbildningen och den högre utbildningen utökas också försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå (KY). Försöksverksamheten kommer att totalt omfatta 8 800 platser. Med anledning av den stora efterfrågan på den kvalificerade yrkesutbildningen och utbildningens betydelse för att tillgodose arbetslivets efterfrågan föreslår regeringen att utbyggnaden tidigareläggs med 1 000 platser . Försöksverksamheten utgör en väsentlig del i regeringens strävan att utveckla nya vägar att tillgodose de utbildningsbehov som ett snabbt föränderligt arbetsliv ställer på kvalificerad yrkesutbildad personal. Kommittén som leder försöksverksamheten (dir. 1996:41) skall slutföra arbetet före utgången av 1999. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp inom som bl.a. med utgångspunkt från försöksverksamheten skall förbereda ett regeringsförslag om den kvalificerade yrkesutbildningens framtid. Distansutbildning kommer att få en allt större betydelse i hela utbildningsväsendet inte minst inom vuxenutbildning och folkbildning. Inom ramen för utvecklas nu i kommunerna nya metoder att med informationsteknik kombinera nät- och mediaburen utbildning med handledning via lokala lärcentra. Statens skolor för vuxna (SSV) har en strategisk roll för att utveckla distansundervisningen och som stöd för att bredda kommunernas användning av distansutbildning. Regeringen har i detta syfte avdelat särskilda resurser för ett gemensamt utvecklingsarbete vid SSV vad gäller läromedel, pedagogik och metodutveckling. Arbetet kommer att ske i nära samverkan med den distansutbildningskommitté (DUKOM) som regeringen gett i uppdrag att senast lämna förslag som kan främja en ökad användning av distansmetoder i utbildningen. Regeringen avser att efter det att DUKOM presenterat sitt slutbetänkande och med utgångspunkt i det utvecklingsarbete som inleds inom ramen för återkomma till om SSV:s framtida utveckling och roll inom utbildningsväsendet. budgetproposition anmälde regeringen att det fanns ett behov av att se över vilka kompletterande skolor som skall få del av offentligt stöd. Regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir.1997:42) med uppgift att se över det statliga stödet till kompletterande skolor. Uppdraget skall vara slutfört . Regeringen har för avsikt att utfärda tilläggsdirektiv till (U 1995:09) att se över funktionshindrade elevers situation inom alla former av vuxenutbildning. 4.3.6 Åtgärder för att säkra kvaliteten En likvärdig utbildning kräver att arbetet med att bedöma, värdera och utveckla kvaliteten i skolväsendet stärks på alla nivåer. För att säkra utbildningens kvalitet avser regeringen att i samarbete med berörda myndigheter och organisationer ta fram riktlinjer för särskilda kvalitetsgranskningar av skolan. Dessa skall ha till syfte dels att kontrollera och redovisa skolans resultat och föreslå förändringar, dels att ge stöd till kvalitetsutvecklingen lokalt. Kommunernas ansvar för det offentliga skolväsendet förutsätter att varje kommun uppfyller de krav på uppföljning och utvärdering samt vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa utbildningens kvalitet i enlighet med de nationella målen. I enlighet med utvecklingsplanen bör en skyldighet finnas för huvudmännen och för varje skola att regelbundet upprätta kvalitetsredovisningar. Dessa blir ett komplement till de årsredovisningar som enligt kommunallagen skall göras av kommunerna. Enligt regeringens bedömning skall huvudansvaret för att genomföra kvalitetsgranskningarna och den nationella redovisningen ligga på . Det blir komplement till den tillsyn, uppföljning och utvärdering som kontinuerligt ansvarar för. har fått en tydligare roll i arbetet att följa upp, utvärdera och säkra utbildningens kvalitet. De särskilda kvalitetsgranskningar, som kommer att genomföras av statliga utbildningsinspektörer, är ett led i detta arbete. Förutom att göra en bedömning av verksamheten i ett nationellt perspektiv kommer utbildningsinspektörerna att stödja arbetet med kvalitetssäkring lokalt i dialog med de ansvariga. skall också i andra former stödja detta. Regeringen avser att ändra instruktionen för och förtydliga arbetsuppgifter och ansvar. 4.3.7 Jämställdhet Kvinnors och mäns, flickors och pojkars lika rättigheter och möjligheter till utbildning är en väsentlig del av jämställdhetspolitiken. Skolans värdegrund betonar jämställdhet mellan kvinnor och män och i skollagens s.k. portalparagraf (1 kap. 2 §) slås fast att alla barn och ungdomar, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, skall ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Utbildningen skall vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. I skollagen sägs också att alla som verkar inom skolan skall främja jämställdhet mellan könen. Jämställdhetsarbetet i skolan är en fråga om kunskap om flickors och pojkars villkor, intressen, utveckling, sätt att arbeta m.m. Det blir härigenom även en pedagogisk fråga för läraren hur undervisningen skall läggas upp för att på bästa sätt passa både flickor och pojkar. Ett grundläggande arbete för att säkerställa att flickor och pojkar, kvinnor och män får utveckla alla sina möjligheter, får likvärdig utbildning och likvärdiga chanser i livet måste ske i skolan. Det är viktigt att jämställdhetsperspektivet genomsyrar skolans arbete. Lärarna måste ha goda kunskaper om jämställdhetsfrågorna och dess betydelse för samhällslivet och hur jämställdhetsarbetet kan bedrivas på ett bra sätt i skolan, så att både flickor och pojkar får de bästa förutsättningar att utvecklas kunskapsmässigt och i sin personliga utveckling. Vuxenutbildningen och då särskilt regeringens satsning, , kan ha en särskilt betydelsefull roll för kvinnor och män i yrken och branscher som drabbas av konjunktur- och strukturförändringar, t.ex. inom kontor, vård och tillverkningsindustri. De kan genom vuxenutbildning få möjlighet till en ny yrkesinriktning. Därvid kommer satsningen på vuxenutbildning också aktivt att bidra till att bryta den könsmässiga snedfördelningen på arbetsmarknaden. I förslag till instruktionsändring för har verkets ansvar för att inom sitt verksamhetsområde aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter lyfts fram. 4.3.8 Kompetensutveckling och lärarförsörjning Regeringen har under genomfört olika insatser för att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik. Det femåriga i och regi, det s.k. basåret och nationella resurscentra i fysik, kemi och teknik liksom stöd till lärarfortbildning i samarbete med teknik- och naturvetenskapscentra (Science centers) i landet är några exempel på detta. Intresset för det naturvetenskapliga programmet har ökat kraftigt. Antalet elever som valde programmet ökade . Utbildningen inom hela det naturvetenskapliga och tekniska området och de alltmer betydelsefulla miljöfrågorna måste även fortsättningsvis stärkas för att möta framtidens krav. Genom det tidigare redovisade resurstillskottet till kommunerna har dessa fått ökade förutsättningar att satsa på kompetensutveckling av lärare inom dessa områden. De tre nationella resurscentra i fysik, kemi och teknik som finns är uppskattade och efterfrågade av lärare och elever inom skolväsendet. Samtliga centra bör för sin verksamhet erhålla en ekonomisk förstärkning. Regeringen återkommer till frågan vad avser centret i teknik under ramanslaget A 2. Utveckling av skolväsende och barnomsorg. Resurs- centra i fysik och kemi behandlas under verksamhetsområdet B. Universitet och högskolor. Stor uppmärksamhet måste ägnas åt lärarförsörjningen, bl.a. med anledning av de kraftigt ökade barnkullarna. Lärarförsörjningen är en fråga om både tillgång på och kompetensutveckling av lärare liksom om skolan som en attraktiv arbetsmiljö. När det gäller tillgång på lärare bedömer regeringen att dimensioneringen av lärarutbildningen för grundskollärare med inriktning mot årskurserna 4-9 och gymnasielärare bör öka . En viss brist riskerar annars att uppstå i vissa regioner. bör utbildningen av gymnasielärare fortsätta att öka medan utbildningen av grundskollärare med inriktning mot årskurserna 4-9 bör minska. Dimensioneringen av lärarutbildningen måste också beakta det lärarbehov som blir en följd av vuxenutbildningssatsningen med . Tillgången på förskollärare och fritidspedagoger för skola och barnomsorg bör säkras genom oförändrad examination. Behovet av specialpedagogisk utbildning behöver uppmärksammas. Skolorna bör försäkra sig om specialpedagogisk kompetens för att kunna ge god hjälp och stöd till alla elever och framför allt elever med behov av särskilt stöd. Dimensioneringen av lärarutbildningen behandlas under verksamhetsområdet B. Universitet och högskolor. Det är viktigt att innehållet i lärarutbildningen både kunskapsmässigt och i andra avseenden motsvarar de krav som ställs på lärare i dagens skola. Den tillsatta lärarutbildningsutredningen (dir. 1997:54) har i uppdrag att behandla bl.a. innehåll, dimensionering och rekrytering avseende olika lärarutbildningar. i skolan () har på uppdrag av regeringen gjort en översyn av lärarbehovet vid specialskolorna. Resultatet av översynen visar bl.a. att specialskolorna kommer att få ett stort behov av lärare beroende på stora pensionsavgångar. Regeringen avser att överlämna SIH:s rapport till den nämnda lärarutbildningsutredningen. Kompetensutveckling av lärare efter grundutbildningen är ett ansvar för kommunen som arbetsgivare. Staten har dock ett ansvar för att det finns tillgång till likvärdig fortbildning i alla delar av landet. Regeringen har tidigare redovisat en ökning av statsbidragen till kommuner och landsting. Satsningen ger ökade möjligheter till skapandet och vidmakthållandet av en likvärdig skola för alla. 4.3.9 Internationellt samarbete deltar på skolområdet i internationellt samarbete, t.ex. inom EU, , , samt i . EU deltar 1997/98 för tredje året i EU:s samarbetsprogram , vilket omfattar all utbildning från förskolan till högskolan. Det främsta syftet är att bidra till att höja kvaliteten inom all utbildning och göra den tillgänglig för fler. En viktig del är att främja kontakter mellan elever och lärare i olika länder. Under /96 deltog svenska skolor i över 300 projekt inom skolprogrammet Comenius och språkprogrammet Lingua. Inemot 500 lärare och skolledare har fått EU-stöd till besök och fortbildning i andra EU-länder. syftar till att utveckla yrkesutbildningen inom medlemsländerna genom satsning på kvalitet och nytänkande. Även i detta ramprogram finns viktiga delar på skolans område. Under /96 fick över 300 svenska elever och unga yrkesarbetande möjlighet att praktisera i ett annat EU-land. Ett fyrtiotal utbildare deltog i utbyten med andra EU-länder. Svenska utbildningsanordnare samordnade 10 och deltog i 100 projekt för att förbättra den grundläggande yrkesutbildningen. har påbörjat förberedelserna för nästa generation utbildningsprogram. Kommissionen kommer att lämna ett förslag som sedan skall underställas och för ställningstagande. deltar aktivt inom ramen för arbete på utbildningsområdet. Därigenom ges vidgade möjligheter till sådana internationella perspektiv som får allt större betydelse för utvecklingen av den svenska skolan. Av stort intresse är rapporter, t.ex. när det gäller översikter av nationell utbildningspolitik eller olika aspekter av utbildningssystemen. I sammanhanget bör också nämnas arbete med att utveckla utvärderingsindikatorer inom utbildningsområdet (det s.k. ). Arbetet bedrivs i projektform. spelar en aktiv roll i detta arbete. presenteras en rapport, Education at a Glance, med de mest aktuella indikatorerna. deltar i projektet Lifelong Learning som syftar till att kartlägga och finna nya vägar att finansiera det livslånga lärandet. arrangerade i samarbete med upptaktskonferensen till detta projekt i . har deltagit i projekt inom utbildningsområdet, t.ex. projekt om språkundervisning, sekundärutbildning m.m. fortbildningsprogram gör det möjligt för lärare, skolledare, lärarutbildare m.fl. att delta i gemensamma fortbildningsaktiviteter i medlemsländer samarbete på utbildningsområdet inom består bl.a. i att delta i och att medverka vid världsomspännande konferenser på området och i att anordna möten och konferenser tillsammans med . har bl.a. deltagit i internationella utbildningskonferenser om lärarnas arbetssituation, vuxenutbildning och miljöundervisning. ingår i för en fyraårsperiod. deltar i det nordiska samarbetet under och är aktivt i ett flertal projekt inom olika områden exempelvis språksamarbete, entreprenörskap inom skolans område, IT i undervisningen, bl.a. det nordiska skoldatanätet, utbildning för små hantverksyrken m.m. 4.3.10 Skoldatanät En följd av den snabba förändring som teknik och samhällsliv genomgår är att hela skolområdet utsätts för ett starkt förändringstryck. Den nya informationstekniken förändrar förutsättningarna för lärandet, t.ex. när det gäller arbetssätt, arbetsredskap och arbetsmiljö. Allt fler skolelever söker sig fram i Internet - bl.a. med det svenska skoldatanätet som utgångspunkt - och i databaser och skaffar på detta sätt information och kunskaper. Det svenska skoldatanätet, som byggts upp inom , är ett virtuellt nätverk och är baserat på Internet och webb. Innehåll och användande av nätet bygger i allt väsentligt på brukarnas, dvs. skolornas, intresse och ambitioner. Expansionen sedan starten har varit framgångsrik. Innehållet i skoldatanätet behöver ständigt utvecklas och hållas aktuellt. Det fortsatta utvecklingsarbetet för det svenska skoldatanätet fokuseras på tre huvudområden: information till skolor, utveckling av informationsstrukturer i nätet och olika särskilda pedagogiska utvecklingsprojekt kring användning av Internet. På svenskt initiativ har EU:s samtliga medlemsländer samt , och gemensamt påbörjat ett arbete att skapa ett europeiskt skoldatanät. Det europeiska skoldatanätet, vars syfte är att underlätta, fördjupa och öka antalet internationella kontakter för elever, lärare och skolledare, har mött stort internationellt intresse. Det svenska initiativet har väckt stor uppmärksamhet och har fått starkt stöd i EU- kommissionen. kommer en första version av det gemensamma nätet att tas i bruk, finansierad och skapad av . Med hjälp av medel från kommissionen kommer därefter en treårig uppbyggnadsprocess att inledas. 4.4 Regeringens bedömningar med anledning av revisionens iakttagelser bedömer att årsredovisningarna inom verksamhetsområdet i allt väsentligt är rättvisande. Samtliga myndigheter har således fått s.k. ren revisionsberättelse. Några myndigheter har dock i revisionsrapporter fått påpekanden om vissa formella brister. 4.5 Anslag A 1. 72 598 Därav 1996 Utgift 224 085 255 000 1998 Förslag 236 995 1999 Beräkna t 252 675 2000 Beräkna t 250 146 Beloppen anges i tusental kronor är statlig sektorsföreträdare på skolområdet. Effektmålet för är att genom uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkringsarbete, särskilda utvecklingsinsatser, tillsyn samt nyttjande av forskningsresultat aktivt verka för att de mål och riktlinjer förverkligas för skola och vuxenutbildning, som och regeringen har fastställt. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar ett överskott på . Överskottet beror på att successivt byggt upp sin organisation och under haft ett flertal vakanta tjänster. Omorganisationen av fältorganisation har också bidragit till överskottet. Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett överskott på . Regeringens överväganden Resultatinformation organisation består av en central del i och en fältorganisation som täcker landet. hade 240 fast anställda , varav 101 personer arbetar inom fältorganisationen. Härtill kommer experter och konsulttjänster. har i sin årsredovisning redovisat målen för samtliga verksamhetsgrenar och vilka prestationer man använt för att nå målen. I årsredovisningen redovisas utvärderingar och mätningar som skett av verksamhet. Redovisning av uppnådda resultat är inte lika utförlig. Bland annat behandlas kvalitetsaspekter översiktligt. Detta arbete, liksom arbetet att säkra kvalitet och likvärdighet i undervisningen, bör utvecklas. rapporter, referensmaterial, statistik m.m. är enligt verket lästa och uppskattade men bör nå ut i skolorganisationen i kommunerna i större utsträckning. söker finna sätt att effektivt och i konkurrens med det stora flödet av information nå ut till olika målgrupper med den kunskap som producerar, så att den bidrar till en positiv utveckling av svensk skola. Regeringen finner det angeläget att metoder utvecklas så att informationen når skolans personal och får avsett resultat. stöder kompetensutveckling av lärare inom strategiska områden, bristområden etc. Det är ett angeläget och av målgrupperna uppskattat stöd. behöver dock i större utsträckning än följa upp, utvärdera och till regeringen återrapportera hur kompetensutvecklingen av skolans personal fullgörs i kommunerna. har strävat efter att öka sitt tillsynsarbete, vilket är positivt. Under verksamhetsåret har tagit ett mer samlat grepp inom sex områden som bedömts vara nationella brist- och/eller nyckelområden. Ett decentraliserat mål- och resultatstyrt skolsystem kräver en stark central myndighet som aktivt följer upp och hävdar utbildningens likvärdighet och kvalitet. Regeringen har i skrivelse Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet (skr. 1996/97:112) beskrivit en förändrad roll för . Bland annat bör tillsynsarbete, genom den nya roll föreslås få i utvecklingsplanen, utvecklas ytterligare och bli tydligare och bredare.