prop · GL03108 · 1998-01-01 00:00:00 — Vårdbegreppet torde omfatta hälso- och sjukvårdslagens definition med det tillägget att även tandvård omfattas. I sekretesslagen återfinns ytterligare en variant av vårdbegreppet. Enligt 7 kap. 1 § gäller sekretess inom hälso- och sjukvården och annan medicinsk verksamhet. Begreppet hälso- och sjukvård enligt detta lagrum innefattar även tandvård. Som exempel på annan medicinsk verksamhet anges i lagen rättsmedicinsk och rättspsykiatrisk undersökning, insemination m.m. Till sådan verksamhet räknas dessutom bl.a. transplantation samt verksamheten vid . En möjlighet kan vara att anknyta registerlagens tillämplighet till bestämmelserna om förande av patientjournal. Fördelen med att bestämma tillämpningsområdet på detta sätt skulle vara att all patientjournalföring skulle komma att omfattas oavsett inom vilken verksamhet på vårdområdet journalföringen sker. Emellertid skulle denna metod även innebära nackdelar. Som tidigare nämnts är det vanligt att patientjournalföring och patientadministration integreras i system som är gemensamma för dessa ändamål. Även om åtskilliga patientadministrativa åtgärder skall dokumenteras i patientjournalen är dessa begrepp inte synonyma. Dessutom förekommer det att anteckningar görs av personalkategorier som inte omfattas av skyldigheten enligt patientjournallagen att föra patientjournal. Det är oklart om sådana anteckningar i formell mening utgör en patientjournal. Vid nu angivna förhållanden synes det uppkomma risk för oklarheter i fråga om registerlagens tillämpningsområde om man väljer att anknyta till patientjournalbegreppet. Regleringen vinner i tydlighet om lagens tillämplighet bestäms genom en hänvisning till de lagar som reglerar vårdarbetet inom de verksamhetsområden som omfattas av registerlagen. Tillämpningsområdet bör bestämmas på så sätt att all patientjournalföring oavsett om den grundar sig på patientjournallagen eller annan författning omfattas av registerlagen. Vårdbegreppet enligt denna lag skall därför avse vård enligt hälso- och sjukvårdslagen, psykiatrisk vård, rättspsykiatrisk vård, tandvård samt smittskydd enligt smittskyddslagen. Frågan som väckts av om vem som anses bedriva vården och är skyldig att föra patientjournal påverkas inte av denna lagstiftning utan löses genom tillämpning av bestämmelser i annan författning. Privat vård Skäl kan anföras för att inte författningsreglera den behandling av personuppgifter som förekommer inom den privat bedrivna hälso- och sjukvården. Ett sådant skäl är att dessa privata register inte omfattas av grundlagsreglerna om allmänna handlingars offentlighet. Vidare torde spridningen av uppgifter till andra personer än sådana som är engagerade i vården och behandlingen av patienten i flertalet fall kunna antas vara mindre inom privat bedriven vård. En viktig omständighet som talar för att behandla privat och offentligt bedriven hälso- och sjukvård på samma sätt är att patientens intresse av integritet torde vara detsamma oavsett om man erhåller offentlig eller privat vård. Vidare skall beaktas att genom sekretesslagens regler för utlämnande av allmänna handlingar är integritetsskyddet mycket starkt även inom den offentliga vården. Man bör också beakta att utvecklingen inom den privata sektorn går mot större vårdgivare, såsom t.ex. . Sammantaget och främst mot bakgrund av den enskildes intresse av integritetsskydd oavsett om han eller hon bereds offentlig eller privat vård, framstår det som omotiverat att inte även den privat bedrivna vården skall omfattas av lagen om vårdregister. Gränsdragning mot kvacksalveri Avsikten är inte att författningsregleringen skall omfatta behandling av personuppgifter som sker inom verksamhet som avses i lagen (1960:409) om förbud i vissa fall mot verksamhet på hälso- och sjukvårdens område (kvacksalverilagen). Begreppet hälso- och sjukvårdspersonal definieras i 1 § lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården. Personer som inte omfattas av uppräkningen i den nämnda paragrafen får inte med stöd av vårdregisterlagen behandla personuppgifter. Kvacksalverilagen är föremål för översyn och regeringen avser att lägga fram förslag om lag om yrkesverksamhet inom hälso- och sjukvårdens område varvid de otydligheter som pekat på bör komma att undanröjas. 11.3 Ändamål Regeringens förslag: Personuppgifter i ett vårdregister får behandlas i och för vården av patienter. Detta innebär att registret skall användas för dokumentation av vården eller för sådan administration som rör patienter och som syftar till att bereda vård i enskilda fall. Uppgifter i vårdregister får även behandla personuppgifter för den ekonomiadministration som föranleds av vård i enskilda fall. Behandling får utföras för ett eller flera av dessa ändamål. Uppgifter som finns i ett vårdregister får dessutom behandlas för framställning av statistik, för uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring, för administration på verksamhetsområdet samt för uppgiftslämnande som föreskrivs i lag eller förordning. förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Datainspektionen anser att det är oklart vilka slags register som omfattas av registerändamålet. anser att det är oklart om även ekonomiadministration som föranleds av vård i enskilda fall och som utförs utanför hälso- och sjukvården omfattas. anser att frågan om behovet av en bestämmelse som med patient jämställer den som t.ex. frivilligt donerar organ för transplantation eller annat medicinskt ändamål och den som frivilligt deltar som försöksperson i medicinsk forskning bör övervägas. Styrelsen anser vidare att åtgärder med stöd av smittskyddslagen (1988:1472), vilka inte avser vård av enskilda patienter och som inte torde omfattas av det föreslagna ändamålet, bör uppmärksammas. Styrelsen anser dessutom att möjligheten att för tillsynsändamål bearbeta vårdregister bör lagregleras. anser det vara mest praktiskt att data som förekommer i vården får användas för alla de verksamheter som kan förekomma hos vårdgivaren. Institutet anser därför att databearbetning enligt vårdregisterlagen bör få omfatta alla sådana ändamål. kommun finner det angeläget att det inte inrättas en generell möjlighet till förande av lokala vårdregister. Även om det blir den enskilda vårdgivaren som beslutar om vårdregistrets existens anser kommunen att det skall föreligga anmälningsskyldighet till Datainspektionen. Skälen för regeringens förslag: Bestämningen av ändamålet för ett vårdregister är av central betydelse ur integritetssynpunkt. Härigenom ges den allmänna ramen för registrets användning eftersom uppgifter i registret endast får behandlas i överensstämmelse med ändamålet. Vidare ger ändamålsbestämmelsen ramen för vilka uppgifter som får ingå, skyldigheten för den personuppgiftsansvarige att övervaka behandlingen av uppgifter m.m. Regeringens förslag beträffande registerändamål blir till stor del en direkt följd av regeringens förslag om vilka personregister som bör författningsregleras. Som framgår av avsnitten 11.1 och 11.2 anser regeringen att det är registeranvändningen i den individinriktade verksamheten inom vården som bör författningsregleras. Detta innebär att vårdregisterlagen bör omfatta all registrering av vårddokumentation i enskilda fall och detta oavsett om dokumentationen formellt sett utgör en patientjournal enligt patientjournallagen eller inte. Regeringen anser dessutom att behov av personuppgifter som utförs för patientadministration skall omfattas av regleringen. Någon allmänt vedertagen definition av begreppet patientadministration finns inte. Det finns heller inte någon klart identifierbar gräns mellan vad som är patientadministration och vad som är patientjournalföring. Mot den nu redovisade bakgrunden skall som ett registerändamål anges att uppgifter i ett vårdregister får behandlas i och för vården av patienter, varmed avses att registret används för dokumentation av vården eller för sådan administration som avser patienter och som syftar till att bereda vård i enskilda fall. Regeringen anser även att behandling som utförs för ekonomiadministration som föranleds av vård i enskilda fall skall författningsregleras och omfattas av samma reglering som datoriserad patientjournalföring och patientadministration. Behandling av uppgifter i ett vårdregister skall således få utföras för ett eller flera av dessa ändamål. Personregister som har ett registerändamål som helt eller delvis faller utanför lagens ändamålsbestämmelse och som således inte omfattas av lagen får regleras av personuppgiftslagen och tillsynsmyndigheten. Utöver den patientrelaterade administration som avses ovan föranleder vårdverksamheten administration av annat och mer övergripande slag. Sådan administration kräver ibland tillgång till individuella uppgifter som härrör från den individinriktade vårdverksamheten, ibland tillgång till statistik som härrör därifrån. Vårdgivaren har även ett ansvar för uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring (Jfr. 31 § hälso- och sjukvårdslagen och 16 § tandvårdslagen). Även dessa verksamheter kräver tillgång till uppgifter från den individinriktade vårdverksamheten. Mot bakgrund härav bör uppgifter som finns i ett vårdregister få användas för nu angivna ändamål. Tillsynsverksamheten på hälso- och sjukvårdens område utövas i princip av . Styrelsen har för sitt arbete rätt att företa inspektioner samt att begära att personal inom hälso- och sjukvården lämnar ut handlingar, prover och annat material som rör verksamheten. Med hänsyn till detta skall i vårdregisterlagen anges att den som är ansvarig för ett vårdregister får använda det för uppgiftslämnande som föreskrivs i lag eller förordning. har i sitt remissyttrande förespråkat en lagreglering av styrelsens rätt att bearbeta de personregister som tillsynen avser. Enligt regeringens mening bör frågan om tillsynsmyndigheter generellt bör få rätt att få bearbeta ett omhändertaget personregister övervägas i annat sammanhang. 11.4 Innehåll Regeringens förslag: Ett vårdregister får innehålla de uppgifter som enligt lag eller förordning eller enligt föreskrifter som meddelas med stöd av lag eller förordning antecknas i en patientjournal. Det får dessutom innehålla andra uppgifter som antecknas i och för vården av patienter samt uppgifter som behövs för den ekonomiadministration som föranleds av vård i enskilda fall. förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: ifrågasätter att, enligt kommunens mening, mycket vaga registerprinciper anges. anser att administrativa informationssystem inom hälso- och sjukvården skall skiljas från system för vård och behandling. Skälen för regeringens förslag: Det är från integritetssynpunkt väsentligt att ett register inte innehåller andra personuppgifter än vad som är nödvändigt för att registret skall kunna användas för sitt ändamål. Genom en bestämmelse om innehållet ges ramarna för vilka uppgifter som får behandlas. Andra personuppgifter än vad som omfattas av denna bestämmelse får inte samlas in och registreras. En reglering av innehållet har därför stor betydelse för skyddet av den personliga integriteten. utgör den mest centrala patientdokumentationen. Termen patientjournal utgör dock inget exakt begrepp såtillvida att man generellt kan ange dess konkreta innehåll. Inte heller patientjournallagen innehåller någon detaljreglering av vad som skall journalföras. Lagen ger i stället minimiregler om vad patientjournalen skall innehålla. Det finns vidare andra regler och föreskrifter som påverkar journalens innehåll. innehåll kan således variera betydligt från fall till fall och variationsmöjligheterna synes oändliga. Mot den nu redovisade bakgrunden är det inte möjligt att detaljerat precisera patientjournalens innehåll. Vårdregisterlagens bestämmelse om registerinnehåll måste utformas på sådant sätt att patientjournalföringen kan ske i enlighet med de bestämmelser som reglerar vad som skall antecknas i en patientjournal. Behandling skall därför få ske av de uppgifter som enligt lag eller förordning eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lag eller förordning skall antecknas i en patientjournal. Som tidigare anförts anser regeringen att ett vårdregister skall få användas för all dokumentation i och för vården av patienter, dvs. även om dokumentationen formellt sett inte utgör patientjournal. Inte heller beträffande sådan dokumentation samt patientadministration som inte sammanfaller med patientjournalföringen kan det förutses exakt vilka uppgifter som behöver behandlas. Under dessa förutsättningar riskerar en precisering av registerinnehållet att begränsa IT-användningen på ett inte avsett sätt utan att ge någon nämnvärd vinst i integritetshänseende. Registerinnehållet bör därför i denna del regleras på så sätt att ett vårdregister får innehålla de uppgifter som antecknas i och för vården av patienter. Den ekonomiadministration som föranleds av vård i enskilda fall är nödvändig och intimt förknippad med de faktiska vårdfall den avser. Även i fråga om ekonomiadministration av detta slag bedömer regeringen att en precisering av registerinnehållet kan få en hämmande inverkan på effektiviteten utan att ge någon direkt vinst i integritetshänseende. Skyddet för patientens integritet kan även i denna del tillgodoses genom en allmänt hållen bestämmelse som anknyter till ändamålet. En förväxling av patienter kan få mycket allvarliga konsekvenser. Det är därför av mycket stor vikt att patientens identitet säkerställs på sådant sätt att det inte föreligger någon tvekan om vilken patient en uppgift avser. Mot denna bakgrund måste registrering av personnummer tillåtas i vårdregistren. 11.5 Samkörning Regeringens förslag: Uppgifter om en patient som behövs för vården av denne samt uppgifter som behövs för den ekonomiadministration som föranleds av den aktuella vården skall få inhämtas till ett vårdregister från andra sådana register genom samkörning. Dessutom får uppgifter om patientens folkbokföringsförhållanden genom samkörning hämtas till ett vårdregister från andra personregister än vårdregister. förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Övervägande delen av remissinstanserna, däribland läns landsting, välkomnar att möjligheterna till samkörning regleras genom lag. vill betona respekten för den enskilde patienten och hans/hennes integritet. anser att om uppgifterna skall användas för forskning eller samkörning för något annat ändamål så skall uppgifterna om den enskilde vara helt avidentifierade. förutsätter att man från centralt håll med uppmärksamhet kommer att följa eventuella samkörningar av register. anser att sådana inte får ske slentrianmässigt utan att de måste vara påkallade av ett reellt behov. Mental Hälsa anser att höga krav måste ställas på regelverket, bl.a. informerat samtycke, för att godta samkörning. Skälen för regeringens förslag: Bearbetning av uppgifter från olika personregister kan bidra till att göra verksamheten säker och effektiv. kan sådan behandling innebära risker ur integritetssynpunkt. Så kan t.ex. samkörning minska den enskildes möjlighet att överblicka hur uppgifter som han eller hon lämnat om sig själv används. Samkörning kan också innebära att uppgifter används i andra sammanhang än de egentligen är avsedda för, och det kan finnas risk för att uppgifterna blir missvisande i sitt nya sammanhang. För att möjliggöra ett rationellt inhämtande av uppgifter bör en generell möjlighet till samkörning lämnas i lagen i sådana fall där en sådan är till nytta för patienten eller vårdgivaren. Härigenom möjliggörs t.ex. att analysresultat från laboratorer, remissvar och uppgifter som finns i annan journal och som är relevanta för det aktuella vårdtillfället inhämtas till ett vårdregister från ett annat genom samkörning. I samband härmed får även uppgifter för den ekonomiadministration som eventuellt uppkommer i anledning av den aktuella vården inhämtas genom samkörning. Den samkörning som föreslås innebär inte någon frihet för en vårdgivare att okontrollerat öka mängden uppgifter om patienten. Det är i stället enbart fråga om att med viss teknik få inhämta de uppgifter som under alla förhållanden skall tillställas vårdgivaren. Möjligheterna till samkörning innebär inte att utlämnandet av uppgifter får ske utan att föregås av sedvanlig prövning av vilka uppgifter som kan lämnas ut. I samband med utlämnandet skyddas patientens integritet av bl.a. bestämmelserna i sekretesslagen och åliggandelagen. Det ligger i såväl patientens som vårdgivarens intresse att vårdgivaren har aktuella adressuppgifter om patienten. Uppdatering av adressuppgifter sker ofta genom det statliga person- och adressregistret . Det förekommer dock att landstingen för egna befolkningsregister som används på motsvarande sätt. För att undvika den tänkbara situationen att tillstånd skall komma att krävas för samkörning av ett vårdregister med ett sådant befolkningsregister föreslår regeringen att sådan samkörning skall tillåtas genom en bestämmelse i lagen om vårdregister. 11.6 Sökbegrepp Regeringens förslag: Som sökbegrepp får inte användas personuppgifter som avses i 13 eller 21 § förslaget till personuppgiftslag (1998:000). Inte heller får uppgifter om att någon fått ekonomisk hjälp eller vård inom eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (1989:529) användas som sökbegrepp. Dock får uppgift om sjukdom och hälsotillstånd samt att någon varit föremål för tvångsingripande enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård användas som sökbegrepp. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Komitténs förslag innehöll dock en hänvisning till begrepp i 4 § datalagen (1973:289). Remissinstanserna: instämmer helt i förslaget. anser att det i bland kan vara nödvändigt att sökning får ske även på vissa begrepp som föreslås uteslutna. kommun anser att det bör vara möjligt att söka även på de begrepp som används inom omvårdnads- och äldrenämndens verksamhet. anser att det är svårförståeligt att åtkomsten till registersökning avseende vissa känsliga sjukdomar såsom AIDS, könssjukdomar och psykiatriska diagnoser inte begränsats på ett mycket starkt sätt. Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av de krav som ställs på en patientjournals innehåll kommer vårdregistren att innehålla en stor mängd uppgifter som är mycket känsliga ur integritetssynpunkt. Genom sökningar på vissa uppgifter sökbegrepp som finns i ett personregister kan olika urval och sammanställningar av information göras. Användningen av olika uppgifter som sökbegrepp kan ge oönskade och oförutsedda följder. Redan sammanställningar av flera var för sig tillsynes harmlösa uppgifter kan framstå som integritetskränkande. Än mer integritetskränkande framstår sammanställningen om den dessutom innehåller känsliga uppgifter. Sammanställningen kan upplevas som obehaglig för den enskilde även om den omfattas av sekretess. En myndighet är enligt tryckfrihetsförordningen i princip skyldig att använda alla uppgifter som sökbegrepp för att ta fram den information som någon begär att få ta del av. Ett utlämnande skall dock alltid föregås av en sekretessprövning. En myndighets befogenhet att göra upptagningar tillgängliga för egen räkning kan dock begränsas genom lag, förordning eller särskilt beslut som grundar sig på lag. Detta gäller oberoende om uppgifterna omfattas av sekretess eller ej. En sådan föreskrift 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen att upptagningen i fråga inte är allmän handling. I 4 § datalagen anges en mängd uppgifter som lagstiftaren ansåg vara av särskilt känslig natur. Det är här fråga om uppgifter som t.ex. att någon blivit dömd för brott, har erhållit ekonomisk hjälp eller vård inom . Vidare omfattas uppgifter om någons sjukdom, hälsotillstånd, sexualliv, ras eller politiska uppfattning. Motsvarande reglering återfinns i 13 och 21 §§ förslaget till personuppgiftslag som i princip omfattar samma uppgifter som i datalagen. Det faller sig naturligt att ta denna reglering som utgångspunkt för bedömningen av vilka uppgifter i ett vårdregister som inte skall få användas som sökbegrepp. En värdefull tillgång hos datoriserad journalföring är just möjligheten att genom sökning på begrepp som beskriver sjukdom och hälsotillstånd snabbt och effektivt finna relevanta journalanteckningar från patientens tidigare vårdtillfällen. Fördelarna med att tillåta sökning på dessa ur integritetssynpunkt känsliga begrepp är så stora att intresset av begränsning av sökmöjligheterna härvid bör få vika. Uppgifter om att patienten varit föremål för psykiatrisk tvångsvård eller rättspsykiatrisk vård är av särskilt intresse när det gäller användningen av ett vårdregister för andra ändamål än i och för patientens vård såsom uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring av psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård. Mot den nu redovisade bakgrunden föreslår regeringen inte något förbud mot att uppgifter om sjukdom eller hälsotillstånd eller uppgifter om att någon har beretts psykiatrisk tvångsvård eller rättspsykiatrisk vård används som sökbegrepp i vårdregistren. Övriga uppgifter av de slag som ansetts vara särskilt känsliga enligt 13 och 21 §§ förslaget till personuppgiftslag får däremot inte användas som sökbegrepp. Därutöver skall, i överensstämmelse med vad som gäller enligt datalagen, inte uppgifter om att någon har fått ekonomisk hjälp eller vård inom eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (1989:529) få användas som sökbegrepp. 11.7 Direktåtkomst Regeringens förslag: Direktåtkomst till uppgifter i ett vårdregister får endast den ha som behöver tillgång till uppgifterna för att kunna utföra sitt arbete. Vidare skall uppgifterna behövas för något av de ändamål för vilka ett vårdregister får användas. Åtkomsten får inte avse andra uppgifter än vad som behövs för att arbetsuppgifterna skall kunna utföras. förslag: Överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: Kammarrätten i anser att mer preciserade riktlinjer bör meddelas för att syftet med förslaget skall uppnås. Kammarrätten anser vidare att det är av betydelse att regelbundna och dokumenterade kontroller utförs för att säkerställa att obehörig åtkomst inte förekommer. Datainspektionen anser att om den föreslagna möjligheten till direktåtkomst läggs till grund för lagstiftning bör sekretessregeln i 7 kap. 1 § femte stycket sekretesslagen ses över. anser att det bör klart framgå i vilken form tillhandahållandet av uppgifterna i vårdregistret kan ges direkt åtkomst eller utlämnande på ADB-medium och om detta kräver reglering i förordningsform. läns landsting anser att hälsodatakommittén tydligare borde ha kommenterat risken för otillbörlig åtkomst. anser att det finns behov av mer allmänna principer för bl.a. registeråtkomst. Skälen för regeringens förslag: En reglering i lag av tillhandahållande av uppgifter avser det sätt på vilket uppgifterna får tillhandahållas och inte frågan om uppgifterna får lämnas ut. Den som avser att lämna ut uppgifter måste först ta ställning till om uppgifterna får lämnas ut. Frågan om sekretess behandlas nedan i avsnitt 12.5. Om ett utlämnande kan ske blir det aktuellt för den personuppgiftsansvarige att med beaktande av lagens bestämmelser om direktåtkomst och om utlämnande på medium för automatiserad behandling ta ställning till på vilket sätt uppgifterna skall tillhandahållas. Från integritetssynpunkt är det mycket angeläget att direktåtkomsten till uppgifterna inte är vidare än vad som behövs med hänsyn till de ändamål för vilka uppgifterna behandlas. Med beaktande av bestämmelsen i 7 § patientjournallagen om s.k. inre sekretess bör möjligheterna till direktåtkomst till uppgifter i registret begränsas på så sätt att sådan enbart får ges den som behöver uppgifterna för att kunna utföra sitt arbete och att åtkomsten inte får avse andra uppgifter än vad denne behöver ha tillgång till för arbetets utförande.