prop · GL03150D4 · 1998-01-01 00:00:00 — För att få en tydligare bild av lånebehovets underliggande utveckling redovisas även en rensad serie i diagram 4.4. Det kraftiga fallet 1996 beror bland annat på försäljningar och på omläggning av uppbörden av mervärdesskatt . Ytterligare förklaringar är stora utdelningar från affärsverk och bolag samt överföringen av Kärnavfallsfonden till . Statsskuldens utveckling bestäms i huvudsak av lånebehovet. Förändringen av statsskulden påverkas även av ändrade valutakurser, eftersom av statsskulden är upplånad i utländsk valuta. Till följd av de stora budgetunderskotten växte statsskulden mycket snabbt. Vid utgången av uppgick statsskulden till ca . År 1994-1995 kulminerade statsskulden som andel av BNP. Skuldkvoten uppgick då till . Skuldkvoten förväntas minska till av BNP. Pensionsreformen kommer dock att leda till en annorlunda utveckling av såväl lånebehov som statsskuld, se avsnitt 4.8. 4.4 Utgiftstaket för den offentliga sektorn beslutade om ett utgiftstak för staten. Utgiftstaket var treårigt och gällde . beslutade om utgiftstak för . I denna proposition föreslås ett utgiftstak för . Vid varje beslut om ett statligt utgiftstak har riks- dagen även godkänt beräkningen av ett utgiftstak för den offentliga sektorn . Utgiftstaket för den offentliga sektorn omfattar utgiftstaket för staten samt den beräknade utgiftsnivån för kommunerna. Vid beräkningen av taket för offentlig sektor elimineras interna transaktioner mellan staten och kommunsektorn. TABELL 4.11 STATENS LÅNEBEHOV OCH STATSSKULDEN Inkomster 376,9 465,6 600,5 648,9 686,3 694,4 716,4 729,5 Utgifter exkl. statsskuldsräntor 459,3 513,4 559,2 569,2 586,7 598,0 598,7 598,6 Statsskuldsräntor m.m. 1 94,7 104,7 99,5 98,4 103,4 95,0 81,6 73,2 nettoutlåning m.m. 2 7,8 -13,9 -37,3 -12,4 -4,9 -4,7 -4,2 -5,5 Lånebehov 184,9 138,6 21,0 6,2 -1,1 -6,2 -40,3 -63,2 Beräkningsteknisk överföring 16,5 32,3 Lånebehov efter överföring 184,9 138,6 21,0 6,2 -1,1 -6,2 -23,9 -30,9 Skulddispositioner m.m 3 -30,5 -38,9 4,4 14,7 1,5 -4,3 1,9 -0,2 Statsskuld 1 286,6 1 386,2 1 411,2 1 432,1 1 432,5 1 422,0 1 400,1 1 369,0 Procent av BNP Inkomster 24,6 28,2 35,6 37,3 37,7 36,5 35,8 34,9 Utgifter exkl. statsskuldsräntor 30,0 31,1 33,1 32,7 32,2 31,4 29,9 28,6 Statsskuldsräntor m.m. 1 6,2 6,3 5,9 5,7 5,7 5,0 4,1 3,5 nettoutlåning m.m. 2 0,5 -0,8 -2,2 -0,7 -0,3 -0,2 -0,2 -0,3 Lånebehov 12,1 8,4 1,2 0,4 -0,1 -0,3 -2,0 -3,0 Beräkningsteknisk överföring 0,8 1,5 Lånebehov efter överföring 12,1 8,4 1,2 0,4 -0,1 -0,3 -1,2 -1,5 Skulddispositioner m.m 3 -2,0 -2,4 0,3 0,8 0,1 -0,2 0,1 0,0 Statsskuld 84,0 84,0 83,6 82,4 78,6 74,7 69,9 65,4 1 Posten statsskuldsräntor m.m. motsvarar utgiftsområde 26 . 2 Posten nettoutlåning m.m. omfattar såväl nettoutlåning som en kassamässig korrigeringspost. 3 Under rubriken m.m. redovisas bl.a. effekter på valutaskulden av ändrade växelkurser. 4.4.1 Den offentliga sektorns utgiftstak Utgiftstaket för den offentliga sektorn beräknas som summan av det statliga utgiftstaket och de beräknade kommunala utgifterna med avdrag för interna transaktioner mellan staten och kommunerna. De interna transaktionerna består huvudsakligen av olika former av statsbidrag. Att godkänna ett tak för hela den offentliga sektorn motiveras med att det är de offentliga utgifterna som är avgörande för skatteuttagets nivå. Utgiftstaket har en annan innebörd för den kommunala sektorn än för staten. Eftersom kommunernas utgifter inte fastställs av påverkar inte direkt utgifternas storlek. I det statliga utgiftstaket ingår dock statens bidrag till kommunerna, vilket innebär att indirekt påverkar de kommunala utgifternas storlek. Utvecklingen inom den kommunala sektorn påverkas i hög grad av de åtgärder som föreslås i denna proposition. Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen ökar kommunernas utgifter till följd av de ytterligare medel som tillförs enligt regeringens förslag. Vid beräkning av utgiftstaket för den offentliga sektorn dras emellertid de statliga överföringarna till kommunerna av varför utgiftstaket inte påverkas av de ökade kommunala utgifterna. Därtill kommer att den lägre inflationen ger lägre skatteinkomster för kommunerna som därmed antas anpassa utgiftsnivån så att balanskravet uppfylls. Utgiftstaket för den offentliga sektorn är därför, trots ökad konsumtion, något lägre än vad som redovisades i budgetpropositionen . En utförlig redovisning av kommunernas finanser ges i avsnitt 7. TABELL 4.12 UTGIFTSTAK FÖR DEN OFFENTLIGA SEKTORN MILJARDER KRONOR 2001 Staten inkl. socialför- säkringssektorn 720 735 744 770 Kommunerna 459 475 492 509 Interna transaktioner -148 -159 -160 -162 Summa 1 Procent av BNP 56,6 55,2 53,8 53,4 4.4.2 Utgiftstaket för staten totala utgifterna indelas i 27 utgiftsområden. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. inkluderas dock inte i utgiftstaket. I taket ingår socialförsäkringssektorns utgifter samt en budgeteringsmarginal. Budgeteringsmarginalens syfte är att minska behovet av revideringar av utgiftstaket och motiveras av den osäkerhet som ligger i beräkningarna. Beräkningarna bygger på den tidigare redovisade prognosen över den makroekonomiska utvecklingen. Då beräkningarna sträcker sig ökar osäkerheten mot slutet av perioden. Detta motiverar en budgeteringsmarginal som ökar över tiden. bedöms en lämplig storlek på marginalen vara av utgiftstaket, vilket motsvarar ca . Denna marginal ingår inte i de tidigare redovisade saldoberäkningarna över staten och offentliga sektorn. Ianspråktagande av budgeteringsmarginalen försämrar därmed statsfinanserna. I nuvarande beräkning är dock hela budgeteringsmarginalen finansierad i den meningen att den kan utnyttjas utan att de fastställda saldomålen frångås. För att ta hänsyn till den möjlighet som myndigheter har att föra över medel till kommande budgetår ingår i utgiftstaket posten minskning av anslagsbehållningar. Denna post är en prognos på användningen av tidigare anslagna men ännu ej förbrukade medel. Det angivna beloppet avser skillnaden mellan användningen av sparade medel från tidigare budgetår och uppbyggandet av nytt anslagssparande. Denna post beräknas minska över tiden då reservationsanslagen efterhand blir färre. ligger de tidigare beslutade utgiftstaken fast på 720, 735 respektive men med förändrad preliminär fördelning mellan utgiftsområden. föreslås ett utgiftstak på . 4.5 Utgiftstak för staten fördelat på utgiftområden 4.5.1 Preliminär fördelning på utgifts- områden I budgetpropositionen presenterades en preli- minär fördelning av utgifterna på utgiftsområden . Regeringen föreslår nu en revide- rad fördelning av utgifterna samt en preliminär fördelning för . Det är flera faktorer som leder till reviderade utgiftsområdesramar. De nya satsningarna som regeringen föreslår i denna proposition är medräknade. Vidare har de reviderade ekonomiska förutsättningarna påverkat fördelningen av utgifterna. Slutlig pris- och löneomräkning av förvaltningskostnadsanslagen för har beräknats med utgångspunkt i den allmänna prisutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn. I beräkningen ingår inte effekterna av förslaget om ett nytt reformerat ålderspensionssystem. Dessa effekter presenteras i stället i avsnitt 4.8. I tabell 4.13 nedan presenteras den preliminära fördelningen på utgiftsområden samt differenser i förhållande till de preliminära ramar som redovisades i budgetpropositionen . Det har skett vissa för- ändringar av redovisningsteknisk karaktär sedan budgetpropositionen. Delpensionen och arbetsskadeförsäkringen bruttoredovisas på statsbudgeten. Utgifterna redovisades tidigare inom socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Denna post består därför endast av utgifterna för ATP. Redovisningsförändringen påverkar inte det totala utgiftstaket. Utgifterna inom utgiftsområde 10 (arbetsskadeersättningen) och utgiftsområde 11 (delpension) ökar, medan utgifterna inom socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten minskar i motsvarande mån. Detta förklarar ca av ökningen av utgiftsområde 10 jämfört med budgetpropositionen. För utgiftsområde 11 förklaras av ökningen och av ökningen av omläggningen. Nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen och arbetslösheten jämfört med de som gjordes i budgetpropositionen leder till att utgifterna inom utgiftsområde 13 minskar. Dessutom minskar utgifterna inom utgiftsområde 13 då anslaget för lönegarantiersättning inte längre belastas av utgifter för räntor och amorteringar. Lägre marknadsräntor ger lägre utgifter för räntebidrag inom utgiftsområde 18 och för statsskuldsräntor. Avgiften till Europeiska gemenskapen, utgiftsområde 27, ökar kraftigt jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Orsaken är en tidigare underskattning av mervärdesskattebasen, vilken ligger till grund för en del av avgiften. Posten minskning av anslagsbehållningar är en schablonuppskattning av hur mycket av tidigare beviljade medel som kan komma att förbrukas respektive år. Beloppet skall ses som en prognos på nettot av förändrade anslagsbehållningar. Netto- minskningen bedöms bli , och . Orsaken till avtrappningen är att antalet reservationsanslag på statsbudgeten minskade kraftigt vid omläggningen av budgeten . TABELL 4.13 PRELIMINÄR FÖRDELNING PÅ UTGIFTSOMRÅDEN MILJONER KRONOR 1999 2000 2001 1999 2000 UO1 4 163 4 216 4 548 222 321 UO2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2 060 2 008 2 010 23 21 UO3 och uppbörd 5 786 5 864 6 023 -41 -58 UO4 Rättsväsendet 21 611 22 209 22 886 -36 -95 UO5 och internationell samverkan 2 949 2 947 3 003 76 4 UO6 Totalförsvar 44 267 45 682 45 714 356 -68 UO7 Internationellt bistånd 12 002 13 020 13 866 -25 -21 UO8 Invandrare och flyktingar 4 389 4 228 4 467 627 658 UO9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 24 326 25 911 26 397 -34 309 UO1 0 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 43 749 44 777 45 425 4 729 4 469 UO1 1 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 62 708 63 239 63 837 -222 -229 UO1 2 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 34 780 35 503 36 287 -1 551 -1 334 UO1 3 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 31 149 24 531 21 696 -2 392 -749 UO1 4 Arbetsmarknad och arbetsliv 48 524 48 919 47 308 -847 256 UO1 5 Studiestöd 21 863 22 951 24 420 -756 -864 UO1 6 Utbildning och universitetsforskning 29 245 30 457 32 199 1 112 1 055 UO1 7 Kultur, medier, trossamfund och fritid 7 499 7 640 7 782 39 26 UO1 8 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 19 501 16 643 13 595 -926 -931 UO1 9 Regional utjämning och utveckling 3 501 3 154 3 351 -83 -130 UO2 0 Allmän miljö- och naturvård 1 286 1 289 1 310 88 136 UO2 1 Energi 1 831 1 592 1 568 -11 -11 UO2 2 Kommunikationer 26 -625 -610 UO2 3 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 13 083 13 165 13 190 -709 -696 UO2 4 Näringsliv 2 870 2 852 2 895 280 280 UO2 5 Allmänna bidrag till kommuner 104 118 105 214 105 394 3 830 3 366 UO2 6 Statsskuldsräntor m.m. 94 989 81 567 73 167 -3 246 -11 843 UO2 7 Avgiften till Europeiska gemenskapen 21 650 22 011 22 866 1 330 1 029 Summa utgiftsområden 689 945 678 241 670 795 1 210 -5 711 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 594 956 596 674 597 628 4 456 6 132 Minskning av anslagsbehållningar 3 000 2 000 1 000 0 -1 000 Socialförsäkringar vid sidan av statsbudgeten 130 970 137 591 143 900 -6 958 -6 760 Summa takbegränsade utgifter 728 926 736 265 742 528 -2 502 -1 628 Budgeteringsmarginal 6 074 7 735 27 472 2 502 1 628 Utgiftstak 735 000 744 000 770 000 0 0 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte. 4.5.2 Beskrivning av utgiftsområden I följande avsnitt redovisas förändringar som regeringen avser att föreslå i budgetpropositionen inom varje utgiftsområde utöver det som aviserades i budgetpropositionen . Nedan angivna utgiftsområdesprognoser avviker i vissa fall från utgifter enligt statsbudget. Detta beror bland annat på att anslagssparanden och reservationer ianspråktas samt förändrande antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Väsentliga avvikelser kommenteras i avsnitt 5.3. Regeringen lägger med den ekonomiska vårpropositionen fram förslag om reformering av ålderspensionssystemet. Förslaget redovisas dels i propositionen Inkomstgrundad ålderspension m.m. (prop. 1997/98:151), dels i propositionen Garantipension m.m. (prop. 1997/98:152). Förslagen i dessa propositioner bygger på den uppgörelse som slöts mellan socialdemokraterna och de fyra borgerliga partierna. Den exakta utformningen av det nya pensionssystemet och övergången till de nya reglerna har fram till varit föremål för beredning. Det har därför inte funnits möjlighet att i denna proposition beakta ålderspensionsreformens effekter på statsbudgeten. I regeringens förslag till utgiftstak för inkluderas inte de ålderspensionsavgifter som skall belasta statsbudgeten, således har inte ålderspensionsreformen beaktats i beräkningen av utgiftsområdenas ramar. Även vissa administrationskostnader är inte beaktade av samma skäl. Regeringen avser att i budgetpropositionen lämna reviderade förslag till utgiftstak och utgiftsområdesramar där hänsyn tas till effekterna av ålderspensionsreformen (se avsnitt 4.8). UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 3 910 3 977 4 163 4 216 4 548 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna statschefen, och dess myndigheter, regeringen, centrala myndigheter samt mediefrågor. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till ca , varav till regeringen m.m., till och dess myndigheter samt till mediefrågor. I syfte att förstärka regeringens ledning och styrning av statsförvaltningen, öka kvaliteten i beredning av regeringsärenden samt förbereda och genomföra det svenska ordförandeskapet i EU m.m. tillförs utgiftsområdet för , för och för . Genom den personuppgiftslag som föreslås träda i kraft kommer Datainspektionen inte längre att uppbära de licensavgifter som finansierar verksamheten. Datainspektionens huvudsakliga verksamhet bör därför finansieras med ett förvaltningsanslag på statsbudgeten . Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvalning UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 2 504 2 322 2 060 2 008 2 010 Utgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter som , , , , , , , m.fl. Vidare ingår kostnader för statsskuldens upplåning och låneförvaltning, vissa tidsbegränsade åtaganden samt revisorer. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav till centrala myndigheter och nämnder samt till tidsbegränsade åtaganden. Regeringen har i förhållande till tidigare redovisad beräkning utökat ramen med för förstärkning av vissa myndigheter samt för finansiering av en ny myndighet för kvalitets- och kompetensutveckling i statsförvaltningen. Utgiftsområde 3: och uppbörd UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 5 735 6 009 5 786 5 864 6 023 Utgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna och . uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till ca varav ca till skatteförvaltningen. Prioriterade uppgifter för skatteförvaltningen är att fortsätta uppbyggnaden av skattemyndigheternas skattebrottsenheter och att slutföra omorganisationen inom ramen för den nya region-indelningen. måste kontrollverksamheten värnas och utvecklas med sikte på förbättring av den preventiva effekten. Beslagen av narkotika, alkohol och tobak har ökat kraftigt. Regeringen anser det angeläget att fortsätta bekämpningen av bedrägerier inom alkohol- och tobaksområdet och har därför i proposition 1997/98:100 föreslagit att skall ges förbättrade möjligheter att kontrollera underlaget för punktskatter avseende alkohol, tobak och mineral- oljor i den EU-interna trafiken. Regeringen redovisar i proposition 1997/98:100 motiven för detta förslag. Under förutsättning att godkänner regeringens förslag i proposition 1997/98:100 tillförs utgiftsområdet ytterligare och framåt. I nämnda proposition redogör regeringen närmare för de ekonomiska förutsättningarna för att utföra punktskattekontrollen. Mot bakgrund av bl.a. EU-medlemskapet har en utvärdering gjorts avseende den tidigare neddragningen av anslag och dess effekter på kontrollverksamheten och tullverksamheten i övrigt (SOU 1998:18). Utredningen remissbehandlas och regeringen avser att återkomma i denna fråga i budgetpropositionen . Utgiftsområde 4: Rättsväsendet UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 21 160 21 796 21 611 22 209 22 886 Utgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet, rättshjälpen, kriminalvården, exekutionsväsendet, , , och . uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav polisväsendet svarar för . Utgiftsområdet tillförs , utöver de höjningar som beslutades föregående år, ytterligare för , för och för . De nya medlen skall bl.a. användas för att säkerställa närpolisreformen och kampen mot vardagsbrottsligheten samt för att förstärka ekobrottsbekämpningen. En utgångspunkt för beräkningen är att det pågående arbetet med effektivisering och modernisering av rättsväsendet intensifieras. Vid beräkningen av ramen för utgiftsområdet har även beaktats en överföring till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner på och på . Överföringen är föranledd av att regeringen i proposition 1997/98:7 Vårdnad, boende och umgänge lämnar förslag som innebär att kommunerna i ökad utsträckning skall hjälpa föräldrar att träffa avtal om vårdnad, boende och umgänge. Förslagen förväntas medföra minskade kostnader för domstolarna som kommunernas kostnader ökar. Utgiftsområde 5: och internationell samverkan UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 2 476 2 802 2 949 2 947 3 003 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak utrikesförvaltningen, dvs. och de 102 utlandsmyndigheterna, bidrag till vissa internationella organisationer, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor, handelspolitik, information om i utlandet samt Europainformation. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav anslaget till utrikesförvaltningen uppgår till och bidragen till internationella organisationer till . Utgiftsområdet tillförs och med anledning av regeringens satsning på europafrågor, bl.a. för att öka kunskapen om Europapolitiken och dess möjligheter (avsnitt 1.5.5). Ansvaret för regeringens verksamhetsbidrag till överförs från utgiftsområde 17 till utgiftsområde 5. Utgiftsområde 6: Totalförsvar UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 40 978 42 567 44 267 45 682 45 714 Utgiftsområdet omfattar verksamheter inom det militära och det civila försvaret, , nämnder samt stödverksamhet till det militära och det civila försvaret. I utgiftsområdet ingår även den internationella fredsfrämjande verksamhet som genomförs med svensk militär trupp utomlands. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav 37, till det militära försvaret, till det civila försvaret och till övrig verksamhet. Regeringen har lämnat två propositioner till avseende myndigheten , och . Den förstnämnda propositionen (1997/98:83) behandlar förslag till förändrad styrning av Försvarsmakten. I den andra propositionen (1997/98:84) ges förslag till åtgärder för att komma till rätta med den ekonomiska obalansen inom Försvarsmakten. I denna proposition konstaterar regeringen att extraordinära åtgärder fordras för att bringa ordning i Försvarsmaktens ekonomi och planering. Regeringen har i proposition 1997/98:83 föreslagit att den säkerhetspolitiska kontrollstationen flyttas fram . Regeringen har meddelat att den i anslutning till kontrollstationen bland annat avser att ta upp frågan angående det säkerhetspolitiska läget, den långsiktiga anpassningsförmågan och omprövning av systemet med teknikfaktor. Utgiftsområde 7: Internationellt bistånd UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 12 139 12 292 12 002 13 020 13 866 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna internationellt utvecklingssamarbete samt samarbete med . uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till ca , varav ca till utvecklingssamarbete med och ca till samarbete med . Den totala biståndsramen (inklusive. utgifter som redovisas under andra utgiftsområden) beräknas till ca motsvarande av bruttonationalinkomsten (BNI). Regeringen har i sin beräkning av ramen utgått från att biståndsramen även för skall uppgå till av BNI 2000 ökas till av BNI och ökas ytterligare till att motsvara av BNI. Inom biståndsramen redovisas vissa asylkostnader, medel för EU:s gemensamma bistånd samt vissa administrationskostnader. Dessa s.k. avräkningar minskar med ca , vilket innebär att bidrag till andra utvecklingsändamål kan öka med samma belopp. Avräkningens storlek beräknas utifrån vid budgeteringstillfället tillgängligt prognosunderlag. Regeringen har, efter en utvärdering, i proposition 1997/98:70 Att utveckla ett grannlandssamarbete, lämnat förslag till ett nytt treårigt program för samarbetet med . Regeringen bedömer att samarbetet kommer att fortsätta och har därför beräknat . Insatsen utgör en del av regeringens prioriterade områden för 2000-talet. Utöver dessa medel avsätts inom utgiftsområde 24 Näringsliv, för näringslivsinsatser inom . Utgiftsområde 8: Invandrare och flyktingar UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 3 583 4 374 4 389 4 228 4 467 Utgiftsområdet omfattar statlig migrations- och integrationspolitik. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav till migrationspolitiken och till integrationspolitiken. Ett sammanhållet arbete pågår för att effektivisera samverkan mellan berörda myndigheter vid handläggningen av ansökningar om uppehållstillstånd och visering, bl.a. som en förberedelse inför deltagande i . Fler skyddsbehövande med anhöriga får nu uppehållstillstånd och tas emot i kommunerna än vad som antogs i budgetpropositionen för . Ökningen tog fart och bedöms kulminera innevarande budgetår. De medel som anslagits till statlig ersättning till kommunerna 1998 kommer därför sannolikt inte att räcka till. Utgifterna bestäms till stor del av utflyttningstakten till kommunerna. Regeringen avser att avvakta utfallet för att sedan återkomma till i frågan i samband med budgetpropositionen. Även kommer att innebära ökade statliga ersättningar för kommunernas flyktingmottagande jämfört med antagandena i den senaste budgetpropositionen. Vidare föreslår regeringen att utgiftsområdesramen utökas med , samt med anledning av den treårssatsning som genomförs inom ramen för framtidssatsningen Ett för alla som redovisas i avsnitt 1.5.6. Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 24 218 22 873 24 326 25 911 26 397 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna hälsovård, sjukvård och social omsorg. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav ca avser hälsovård och sjukvård, omsorg om äldre och personer med funktionshinder och åtgärder för barn, socialt behandlingsarbete samt alkohol- och narkotikapolitik. Statens utgifter för utgiftsområdet utgör en mindre del av de samlade offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård och social omsorg. Huvudmannaskapet för dessa verksamheter ligger huvudsakligen hos kommuner och landsting. Statens stöd till den kommunala sektorn utgår främst från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringen har i beräkningen av den ekonomiska ramen för utgiftsområdet utgått från att tidigare beslutade besparingar genomförs inom utgiftsområdet. Regeringen har genom särskilda ägardirektiv ålagt att genomföra kostnadsminskningar om och . Regeringen överlämnade till proposition 1997/98:112 Reformerat tandvårdsstöd. Förslagen i propositionen innebär en förändrad inriktning av tandvårdsförsäkringen fr.o.m. . Propositionen medför också en årlig ökning av kostnadsramen för tandvård med i förhållande till vad som angavs i budgetpropositionen för . Under förutsättning att godkänner regeringens förslag kommer den totala utgiftsramen för tandvårdsförsäkringen att uppgå till totalt . Regeringen har även beslutat överlämna proposition 1997/98:113 Nationell handlingsplan för äldrepolitiken till .