prop · GL03119 · 1998-01-01 00:00:00 — Att lösa också dessa problem är en uppgift för den framtida bostads- politiken i nära samverkan med politiken inom andra områden och inom de ramar som ges av den allmänna ekonomiska politiken. Stabila statsfinanser är en grundläggande förutsättning för framtidens bostadspolitik. Regeringens ekonomiska politik för att sanera statsfinan- serna har varit framgångsrik och har bidragit till att räntenivån har halverats sedan regeringen tillträdde . Detta har lett till sänk- ta boendekostnader för många hushåll med bostadsrätt och i egnahem. kommer också den låga räntan hushåll med hyresrätt till del. Det innebär att bostadskostnadens andel av den disponibla inkomsten minskar. Om räntenivån till följd av ett minskat förtroende för de svenska statsfinanserna skulle öka med en procentenhet skulle det inne- bära ökade kostnader för bostadshushållen med år- ligen. Alla åtgärder som bidrar till att upprätthålla förtroendet för statens finanser är därför betydelsefulla inslag även i bostadspolitiken. Den ekonomiska politiken är dessutom av avgörande betydelse för möjlig- heterna att öka sysselsättningen och därmed hushållens möjligheter att efterfråga bostäder. Statlig medverkan vid finansiering av nyproduktion och ombyggnader av bostäder krävs även i fortsättningen. Det nuvarande finansierings- systemet reformeras efter de krav som ställs för ett hållbart samhälle. Vid sidan av produktionsstödet är bostadsbidragen till barnfamiljer, de bibehållna bostadsbidragen till ungdomar samt bostadstillägget till pensionärer av stor betydelse för att garantera alla rätten till en god bostad till en rimlig kostnad. En grundläggande förutsättning för stabilitet är att de regler som gäller för boendet behandlar alla lika. Regeringen kommer att låta en parlamen- tarisk kommitté göra en allmän översyn av fastighetsskatten m.m. Kom- mittén får ett brett mandat att pröva olika principfrågor. Neutraliteten mellan olika upplåtelseformer blir en central fråga. I analysen måste beaktas också inverkan av det bostadspolitiskt motiverade stöd som lämnas för olika slag av bostäder. Kommittén skall koncentrera sitt arbete till strukturfrågan medan en bedömning av skatteuttagets nivå ligger utanför uppdraget. Bostadspolitiken skall skapa förutsättningar för alla att växa upp och leva i en stimulerande och trygg miljö Bostadsområdena har grundläggande betydelse för de enskildas möjlig- heter till stimulans och personlig utveckling. Det är särskilt viktigt att bostadsmiljön kan främja en god uppväxt för barn och ungdom. God arkitektur, stadsbyggnadskonst och varsamhet med kulturmiljöns värden är viktiga förutsättningar för att skapa vackra och funktionella boende- miljöer. Bostadsmiljöns kvalitet har särskild betydelse för de äldre, funktions- hindrade eller andra som är i behov av vård och stöd och som vistas en stor del av sin tid i bostaden och dess grannskap. års reformer inom äldreomsorgen, omsorgsverksamheten och psykiatrin har haft som utgångspunkt att bostaden och bostadsmiljön också kan fungera som en plats för vård och omsorg och skapa trygghet. Ett viktigt mål för förnyelsen av bostadsbeståndet är därför att öka tillgängligheten för äldre och personer med funktionshinder. Även ungdomars bostadsbehov måste uppmärksammas. Regeringen avser att i anslutning till vårpropositionen överväga om det nuvarande stödet till studentbostäder kan vidgas till att även omfatta anordnande av ungdomsbostäder. De boendes inflytande över den egna bostaden och det egna bostads- området skall öka Bostaden och bostadsområdet är en av de viktigaste platserna för indi- viden. Där tillbringar de flesta människor den största delen av sin lediga tid. Samhörighet mellan dem som bor i området motverkar främlingsskap och ökar tryggheten och välfärden, både för de boende som grupp och för varje enskild individ men i alltför många bostadsområden saknas delaktighet och engagemang. De boendes inflytande över boendet måste öka. För att skapa lik- värdiga sociala villkor krävs att skillnaderna i delaktighet och inflytande minskar mellan olika upplåtelseformer. Genom självförvaltning stärks de boendes inflytande och engagemang. Goda exempel finns runt om i landet. I har det kommunala bostadsföretaget genom ett självförvaltningsavtal överlåtit en del av ansvaret för fastighetsförvaltningen i bl.a. bostadsområdet . Ytterligare exempel på ambitiösa insatser är ytterstadssatsningarna i . Samhället bör på olika sätt fortsätta att underlätta för själv- förvaltning och annan medverkan i förvaltningen att växa fram i bostads- områdena. Bostadspolitiken skall utvecklas inom ekologiskt hållbara ramar Vi har i stort sett balans på bostadsmarknaden. Bostadsstandarden är hög. är för den skull inte färdigbyggt. är emellertid uppgiften främst att underhålla det befintliga beståndet och att bygga om. Regeringen har tagit flera initiativ för att stimulera underhålls- och ombyggnadsverksamheten. Det har skett dels genom förmånliga skatte- avdrag och dels i form av särskilda bidrag. Enbart bidragen uppgår till nära . För perioden 2000 har regeringen avsatt för att påskynda omställningen till ett hållbart samhälle. Merparten av dessa medel kommer att användas för åtgärder i byggnadsbeståndet. Regeringen har vidare avsatt för energiomställningen, bl.a. i syfte att öka energieffektiviteten i boendet. Behovet att stödja arbetet för förändringar i byggandet och bebyggel- sen har tagits upp i det åtgärdsprogram som redovisats i regeringens skrivelse 1997/98:13 om ekologisk hållbarhet. Det är nödvändigt att ut- veckla bygg- och anläggningsbranschen som ett instrument för omställ- ningen till ekologisk hållbarhet. Bygg- och anläggningsbranschen omsät- ter stora mängder material. Fastighetsägarnas förmåga att vara kompe- tenta beställare och förvaltare av det som byggs eller har blivit byggt inverkar direkt på resursförbrukningen över tiden. Att utveckla byggtekniken, öka produktiviteten i byggandet och ta till vara kvaliteterna i det som byggts är nödvändigt också för att omställ- ningen skall kunna göras till rimliga boendekostnader. Regeringen tillsatte därför en delegation för att verka för sänkta bygg- kostnader och därmed lägre boendekostnader i nya bostäder. Dess upp- drag är att främja nytänkande inom byggbranschen och att initiera forsk- nings- och utvecklingsarbete kring ny byggteknik och nya byggprodukter samt att främja konkurrens och kvalitet i byggandet. Dåliga miljöer och problem med ohälsa i bostäder skall byggas bort Samhällsplanering på olika nivåer behövs som vägledning för lokali- seringen av nya bostadsområden och för omvandlingen av de bostads- områden som redan finns. Sådana insatser är nödvändiga inte minst för den successiva anpassningen till de krav den ekologiska hållbarheten ställer. Sambanden mellan bostadsplaneringen, transportförsörjningen och energitillförseln behöver ges en ökad uppmärksamhet både i forsk- ningen och i samhällsplaneringen. En ökad uppmärksamhet måste riktas mot de hälsoproblem som upp- står i boendet exempelvis till följd av brister i ventilationen eller fukt- och mögelskador. Regeringen har genom beslut gett i uppdrag att verka för ett miljöanpassat och hälsoriktigt byggande och boende. har lagt förslag (SOU 1997:177) om åtgärder för förbättrad inomhusmiljö, som bereds i . Regeringen avser att i en proposition om byggfrågor återkomma till med förslag inom dessa områden. Boendemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden Till skillnad från förhållandena i flera andra länder erbjuder de kommun- ägda bostadsföretagen i goda bostäder till alla, inte bara till de sämst ställda. Detta har medverkat till att göra boendet mindre klass- präglat i än i många andra länder. Det är därför viktigt att slå vakt om de kommunala bostadsföretagens ställning på bostadsmark- naden. De kommunala bostadsföretagen klarade sig förhållandevis bra fastighetskris. har emellertid ett växande antal företag fått ekonomiska problem, bl.a. till följd av att en minskad befolkning lett till att många lägenheter har blivit outhyrda. Företagen måste ges förutsättningar att fortsätta spela en viktig roll bland annat för att motverka segregation och dämpa hyresutvecklingen. För att de kommunägda bostadsföretagen skall kunna balansera mark- nadskrafterna där så är nödvändigt behövs åtgärder för att förhindra om- fattande utförsäljningar av de kommunala bostadsföretagen. Regeringen har redan tidigare föreslagit åtgärder för att förhindra spekulativa ut- försäljningar av allmännyttiga bostadsföretag. De åtgärder som har beslutat om (prop. 1997/98:37, bet. 1997/98:BoU1, rskr. 1997/98:77) sträcker sig till utgången av . Regeringen kommer att noga följa utvecklingen av de kommunala bostadsföretagen och vid behov föreslå de åtgärder som kan behövas för att förhindra att dessa företag blir föremål för spekulativa utförsäljningar även , när nuvarande regler upphör. Det är i första hand parterna på bostadsmarknaden som har ansvaret för att fördelningen av bostäder sker på ett sätt som tillgodoser de bostads- politiska målen. Även om kommuner, fastighetsägare och de boendes organisationer som regel har utvecklat ett gott samarbete, finns det dock exempel på att enskilda har kommit i kläm och har haft svårt att hävda sin rätt. Det är därför väsentligt att nu uppmärksamma utvecklingen på det boendesociala området och att stärka särskilt utsatta gruppers ställ- ning på bostadsmarknaden. Bostadspolitiken skall främja social, ekonomisk och etnisk integration Segregation och klassklyftor i boendet är ett växande samhällsproblem, som bland annat kräver samhällsstöd till eftersatta bostadsområden. De insatser som samhället gör i dessa områden kan få större effekt om åtgärderna samordnas bättre och om samhällsresurserna kan användas på ett mer flexibelt sätt. Insatser för en ömsesidig integration av invandrare och svenskar i det svenska samhället samt särskilda insatser för barn och ungdomar i utsatta bostadsområden kommer att ges särskilt hög prioritet i regeringens politik. Regeringen avser att återkomma till senare denna vår med en särskild storstadspolitisk proposition. Den övergång från en produktionspolitik till en boendepolitik som sker innebär att insatserna i betydligt större omfattning än hit- tills kommer att riktas mot de bostadsområden som redan finns. Insatser inom olika politikområden måste samordnas. Åtgärderna måste i varje särskilt fall avpassas efter de förutsättningar och problem som är aktuella för dem som bor i det enskilda bostadsområdet. De behov som kan förutses innebär att kommunernas samordnings- och planeringsuppgifter ytterligare accentueras. 8 Reformer av statens stöd till bostadsproduktion Regeringen anser att det nuvarande statliga bostadsfinansieringssystemet med räntebidrag och kreditgarantier bör reformeras i vissa avseenden. 8.1 Vissa ändringar av reglerna för räntebidrag Regeringens förslag: Beräkningen av bidragsunderlaget för nybyggda bostäder förändras i förhållande till nuvarande regler så att bidrags- underlaget blir mindre för små lägenheter och större för medelstora lägenheter. Bidragsunderlaget skall för nybyggnader vara /m2 uppvärmd bruksarea för bostadsändamål ovan mark upp t.o.m. per lägenhet. Därefter minskas underlaget med /m2 för hela den bidragsgrundande ytan för varje ytterligare tillkommande m2. Bidragsunderlaget får beräknas på högst per bostadslägenhet, vilket innebär att bidragsunderlaget högst kan uppgå till per lägenhet. Vid nyproduktion av bostäder i särskilda boendeformer kan tillägg till bidragsunderlaget göras med /m2 för de första per lägenhet. Utredningens förslag: Utredningens förslag i fråga om beräkningen av bidragsunderlaget överensstämmer med regeringens. Utredningen föreslår vidare att räntebidrag enligt system avvecklas och er- sätts av investeringsbidrag . Remissinstanserna: Ett tiotal remissinstanser är uttalat positiva till förslaget om en övergång till investeringsbidrag, medan ca femton in- stanser avstyrker att investeringsbidrag införs. En tredje grupp instanser anser att investeringsbidrag har både för- och nackdelar, men efterlyser ett bättre beslutsunderlag än det som utredningen har redovisat. Några instanser ifrågasätter behovet av reguljära bidrag överhuvudtaget. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att reglerna för beräkningen av bidragsunderlaget för räntebidrag vid nybyggnader ändras något i förhållande till nu gällande regler. Motiven för dessa förändringar är dels att schablonerna vid beräkningen av bidrags- underlaget för smålägenheter har visat sig vara alltför höga, dels att tröskeleffekten i stödet vid skall undvikas. Bidragsunderlaget skall enligt regeringens förslag vara /m2 bruksarea för bostadsändamål ovan mark t.o.m. per lägenhet. Om bostadsytan är större minskar bidraget för varje ytterligare m2 boyta med per m2 för all yta i lägenheten . Högst boyta per bostads- lägenhet berättigar till bidrag, vilket innebär att bidragsunderlaget högst kan uppgå till per lägenhet. I tabell 8 redovisas bidragsunderlaget för lägenheter med olika storlekar och enligt gällande respektive föreslagna regler. Tabell 8 Förslag till nytt bidragsunderlag per lägenhet Yta, m2 Gällande regler, kr Förslag, kr 35 455 000 385 000 45 515 000 479 000 60 605 000 608 000 90 785 000 817 000 120 965 000 963 000 Bidragsunderlaget bör i vissa fall kunna vara högre än vad som föreslagits för nybyggnad av ordinära lägenheter. Detta bör i likhet med gälla vid nybyggnad av bostäder i särskilda boendeformer för äldre och funktionshindrade personer. Ett tillägg skall i dessa fall kunna göras med /m2 för de första per lägenhet. De ändrade reglerna skall tillämpas i fråga om hus som färdigställs efter utgången av . Detta gäller dock inte ärenden där bidrags- beslut fattats . 8.2 Statliga kreditgarantier Regeringens förslag: Statlig kreditgaranti skall, till skillnad mot vad som gäller , kunna lämnas även för bostadsinvesteringar som inte är berättigade till annat bostadspolitiskt stöd. Garantiunderlaget skall beräknas på motsvarande sätt som bidrags- underlaget för räntebidrag. Ersättning ur kreditgarantin lämnas högst för förluster som avser det garanterade lånet samt av det tillägg som kan beräknas enligt 6 kap. 3 § jordabalken till den del tillägget avser det garanterade lånet. I övrigt gäller samma regler som . Utredningens förslag: Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår att garantibeloppet sänks från till av garantiunderlaget för nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus samt att det garanterade lånets säkerhetsläge i dessa fall sänks från till av pantvärdet. För nyproduktion av egnahem föreslår utredningen att garantibeloppet höjs från till av garantiunderlaget. Vidare föreslås att vid beräkning av pantvärdet för egna hem som tillägg skall få räknas den del av taxeringsvärdet för tomtmark som överstiger . Utredningen föreslår härutöver att den årliga avgiften för kreditgarantin skall sänkas från av garanterat belopp till . Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som berört frågan godtar i huvudsak utredningens förslag vad gäller kreditgarantins kon- struktion. Flera av dem bl.a. , Bygg- entreprenörerna och är dock kritiska till utredningens förslag om höjning av garantibeloppets storlek för egnahem från till av garantiunderlaget. anser att en sänkt garantiavgift inte är motiverad eftersom garantin redan är mycket förmånlig för kreditinstituten. Skälen för regeringens förslag: Fastighetskreditgivningen i har av tradition skett i första hand genom särskilda bostadsinstitut. Genom sina bolagsordningar får instituten i fråga om långivning mot pantsäkerhet i fastighet i allmänhet endast ge lån mot säkerhet inom 70 av en fastighets värde. Denna begränsning för bostadsinstituten innebär framför allt för fastigheter med låga marknadsvärden i mindre attraktiva lägen att finansieringen av nyproduktion av bostäder i många fall försvåras. En möjlighet att få statlig kreditgaranti är därför motiverad inte minst av regionalpolitiska skäl. Vidare medför garantierna att kreditinstitutens kostnader blir lägre då kravet på kapitaltäckning bortfaller för sådan utlåning som sker mot säkerhet i form av statlig kreditgaranti. Härigenom skapas förutsättningar för lägre kapitalkostnader för kredittagaren. Statliga kreditgarantier skall även i fortsättningen kunna lämnas för den del av lånefinansieringen där kreditgivaren inte är beredd att meddela kredit enbart mot pantbrev i fastigheten. Kreditgaranti skall dock i fortsättningen i motsats till vad som gäller även kunna lämnas för nyinvesteringar i bostäder som inte får annat bostadspolitiskt stöd. Garanti skall kunna lämnas för lån som avser nybyggnad oavsett upplåtelseform samt för lån som avser ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus. Garantiunderlaget för statliga kreditgarantier skall enligt regeringens förslag beräknas på samma sätt som bidragsunderlaget för räntebidrag. Garantiunderlaget bestäms enligt nu gällande regelverk med utgångs- punkt i det bidragsunderlag som beslutats i räntebidragsärendet. För pro- duktion som erhåller räntebidrag skall även i fortsättningen som garanti- underlag gälla det bidragsunderlag som beslutats i bidragsärendet. För produktion som inte erhåller annat bostadspolitiskt stöd skall garanti- underlaget beräknas på motsvarande sätt som enligt vad som föreslås i avsnitt 8.1 skall gälla för räntebidrag. Gällande regler om ersättning vid ianspråktagandet av kreditgarantin föreslås ändras i fråga om storleken på ersättningen till kreditgivare för förluster på det lån garantin avser. Nuvarande regler innebär att ersättning högst lämnas med det belopp som kan beräknas med tillämpning av 6 kap. 3 § jordabalken. Kreditgivaren har enligt 6 kap. 3 § jordabalken rätt till betalning upp till pantbrevets belopp, vilket här motsvarar det garanterade beloppet, samt ett tillägg. Detta får inte överstiga av pantbrevets belopp jämte ränta på detta belopp från den dag då fastigheten utmättes. I vissa fall innebär gällande regler att utmätningsräntan blir betydande. Särskilt tydlig blir denna effekt i de fall då exekutionsförfarandet drar ut . Som ett led i strävandena att undvika onödiga skuldökningar för låntagaren bör enligt regeringens uppfattning hanteringen av betalningsförsummelser påskyndas. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att ersättning i fortsättningen skall kunna lämnas för högst det garanterade beloppet jämte av de tillägg på detta belopp som skulle ha beräknats med tillämpning av 6 kap. 3 § jordabalken. Genom att ett ytterligare moment av eget risktagande för kreditinstituten införs blir det än mer angeläget för dessa att söka reglera skulden på ett tidigt stadium innan utmätningsräntan har blivit betydande. Förslagen om ändrade regler är avsedda att tillämpas i fråga om hus som färdigställs efter utgången av . 8.3 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Regeringens förslag: Vid ny- eller ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna bostadsområden får bidrag lämnas för merkostnader för investeringar som främjar ekologisk hållbarhet med /m2 bruksarea för bostadsändamål ovan mark upp t.o.m. per lägenhet. Stöd får lämnas inom en årlig ram om . Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Ut- redningen föreslår att ett investeringsbidrag för prioriterade åtgärder införs och att ett sådant bidrag används bl.a. för att främja angelägna miljöåtgärder. Remissinstanserna: Drygt trettio remissinstanser behandlar miljö- frågor i sina yttranden. De flesta av dessa är i princip positiva till att miljöaspekterna i boendet lyfts fram. Skälen för regeringens förslag: En av de mest angelägna uppgifterna i det fortsatta bostadsbyggandet är utveckling och utnyttjande av material och produktionsmetoder som tillgodoser samhällets krav på en ekolo- giskt hållbar utveckling. Det handlar om ett samhällsintresse likvärdigt med det som förelåg då den moderna bostadspolitiken först introdu- cerades. Kraven på det som byggdes med samhällets stöd ställdes då hög- re än vad som motsvarade de omedelbara behov som dåtidens bostads- sökande ville ha uppfyllda. På så vis kom bostäderna i de nya fler- bostadshusområden som byggdes snabbt att bli en måttstock för vad alla kunde kräva av en modern bostad ljus, rymlighet, goda hygien- utrymmen, lättarbetade kök etc. Enligt regeringens mening bör vi nu på nytt använda våra flerbostads- husområden för att flytta fram positionerna på ett för samhället mycket angeläget område. handlar det om att ekologiska hänsyn måste tas inom alla områden i samhället och då också när det gäller bostads- byggandet. Regeringen föreslår att ett särskilt statligt stöd skall kunna lämnas till merkostnaderna för att införa och tillämpa ekologiskt hållbar teknik vid ny- och ombyggnader i sammanhållna bostadsområden. Bidraget skall kunna användas för att införa kvaliteter som inte direkt kan förräntas av fastighetens ägare. Stödet bör i första hand riktas till åtgärder som minskar den fortlöpande belastningen på omgivningen. Stödet föreslås lämnas i form av ett bidrag för kostnader som inte ryms inom de schablonbelopp som bestämmer underlaget för räntebidrag och kreditgarantier. Bidraget bör kunna uppgå till högst /m2 bruks- area för bostadsändamål ovan mark upp t.o.m. per lägenhet. Regeringen uppskattar att bidrag skall komma att lämnas för upp till 5 000 lägenheter . För denna stödform bör gälla en årlig ram om . Stödet för nu berörda åtgärder avses kunna lämnas . En utvärdering av stödformen skall göras . Regeringen avser att i samband med budgetpropositionen återkomma till med de ytterligare frågor i sammanhanget som kan behöva underställas . 8.4 Bosparande Regeringens bedömning: Betydelsen av eget kapital i samband med större investeringar som t.ex. bostadsinvesteringar har ökat avsevärt och därmed även betydelsen av ett långsiktigt sparande. Sådant sparande bör i första hand stimuleras genom information och opinionsbildning. Detta är en uppgift för bl.a. Spar-och Placeringsfrämjandet som startade sin verksamhet , med de stora bankerna och försäkringsbolagen som huvudmän. Regeringen har från främjandets huvudmän erfarit att man avser att arbeta mycket aktivt för att verksamheten skall få brett genomslag hos allmänheten. Rimliga krav på säkerhet i sparandet tillgodoses genom den gällande finansiella lagstiftningen. Skattereformen, den låga inflationen och den relativt höga realräntan utgör i sig stimulanser till sparande. Tillräckliga motiv finns därför inte för att åter införa generella statliga sparpremier. Härtill kommer att generella sparpremier inte är fördelningspolitiskt effektiva eftersom de ekonomiskt mest svaga hushållen inte kan tillgodogöra sig sådana. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen har föreslagit att särregler införs för s.k. slutna sparkassor i bolags- eller föreningsform samt att samtliga svenskregistrerade institut som marknadsför bosparande skall omfattas av tillsyn. Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser har yttrat sig över förslaget om förbättrat konsumentskydd genom särlagstiftning för s.k. slutna bosparkassor i bolags- eller föreningsform. och framhåller att existerande företagsformer möter utredningens krav i fråga om riskspridning och avkastning och att bosparkasseverksamhet kan bedrivas inom ramen för existerande lagstiftning. anser att utredningens förslag inte bör ge upphov till förändrad lagstiftning och att frågan om skyddsintressen i det finansiella systemet behandlas inom ramen för pågående arbete. Flera remissinstanser har yttrat sig beträffande bosparande i allmänhet. , , , och framhåller att de delar utredningens bedömning att staten inte behöver stimulera bosparandet genom generella spar- . Ett tiotal remissinstanser bl.a. Byggentreprenörerna, BYSAM, , HSB, , och anser att det finns skäl för att införa ett särskilt bosparande och att staten bör stimulera bosparandet. SBC anser att ett särskilt bosparfrämjande bör inrättas. Bofrämjandet föreslår att ett komplett s.k.