prop · GL031D16 · 1998-01-01 00:00:00 — Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser Forskningens kvalitet och relevans redovisas fortlöpande i FRN:s verksamhet. Rörligheten och stöd till yngre forskare har utvecklats och jämställdheten har vunnit framsteg i FRN:s verksamhet. FRN:s årsredovisning visar att nämnden har förstärkt arbetet med forskningsinformationsfrågor. Regeringen föreslår att medel förs från FRN:s forskningsanslag till nämndens förvaltningsanslag för finansiering av förvaltningskostnader i samband med produktion av ett nyhetsbrev om svensk forskning. Enligt avsnitt 7.1 har medel för svenskt deltagande i IIASA tillförts förevarande anslag. Anslag s- sparan de 591 Därav 1996 Utgift 9 000 Utgifts - progno s 18 909 1998 Förslag 21 205 1999 Beräkna t 21 772 2000 Beräkna t 22 355 Beloppen anges i tusental kronor. Medlen avser () förvaltning. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar ett anslagssparande om . Regeringens överväganden Regeringen föreslår att medel förs från FRN:s forskningsanslag till nämndens förvaltningsanslag för finansiering av förvaltningskostnader i samband med produktion av ett nyhetsbrev om svensk forskning. Under anslaget beräknas medel för administration av bidrag till högpresterande datorsystem som under innevarande budgetår beräknas under anslaget D 10. 82 971 Därav 1996 Utgift 199 600 Utgifts - progno s 250 971 1998 Förslag 205 750 1999 Beräkna t 211 517 2000 Beräkna t 217 464 Beloppen anges i tusental kronor. () uppgift är att främja och stödja vetenskapligt betydelsefull forskning inom humanistiska, religionsvetenskapliga, rättsvetensskapliga och samhällsvetenskapliga discipliner och forskningsområden. fördelar resurser till projektanslag, inrättar tjänster samt anslår medel till utrustning. En allt viktigare uppgift för rådet är att undersöka forskningsbehov inom olika forsknings- och samhällsområden och utifrån resultatet av undersökningarna initiera angelägen forskning. skall vidare informera om forskning och samverka med andra forskningsfinansiärer. är det svenska kontaktorganet för ett flertal nordiska och internationella forskningsorganisationer. Rådet har tillsammans med () programansvar för EU:s socio-ekonomiska forskningsprogram TSER (). är också svensk huvudman för samverkan med (institute, EUI) i . Institutet har inrättats av medlemsstaterna i EU för forskning och forskarutbildning inom humaniora, rättsvetenskap samt vissa samhällsvetenskaper. är huvudman för Kollegiet för samhällsforskning (The Swedish Collegium for Advanced Study in the Social Sciences, SCASSS). SCASSS är en nationell resurs utan särskild fakultetsanknytning. Vid kollegiet bedrivs avancerade studier och forskning inom samhällsvetenskap och humaniora. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att () detta år hade en reservation om . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser har främjat forskning av god vetenskaplig kvalitet genom nationella och internationella utvärderingar samt kvalitets- och effektivitetskontroll av rådets forskningsområden, internationell och europeisk forskningssamverkan, ökade resurser till yngre forskare och kvinnliga forskare, internationell rörlighet och postdoktorrörlighet. Rådet genomför en översyn av sitt arbete med forskningsinformation och resultatspridning. godkände (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) konventionen om grundandet av ett europeiskt universitetsinstitut (EUI) samt konventionen om ändring av konventionen. antog också lagändring i Lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall så att den även omfattar EUI. går därmed in som medlem i EUI . har som uppgift att vara svenskt kontaktorgan och ansvarar för det löpande samarbetet med EUI. Anslaget har beräknats för kostnader som uppkommer i och med medlemskapet i EUI. Kollegiet för samhällsforskning (SCASSS) har funnits som en särskild inrättning under Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet med som värduniversitet. Oklarheter har förelegat om ansvarsfördelningen och den administrativa hanteringen av SCASSS mellan SCASSS, och . har efter samråd med övriga berörda samt föreslagit regeringen att Kollegiet administrativt förs över till . Regeringen delar rådets bedömning. SCASSS skall emellertid fortfarande vara en nationell resurs utan särskild fakultetsanknytning och med som värduniversitet. Kollegiets uppgifter skall även fortsättningsvis vara att främja avancerade studier inom samhällsvetenskaperna. Medel till SCASSS har tidigare anvisats under förevarande anslag. Från och med kommer medel för SCASSS att beräknas som en egen anslagspost under anslaget B 2. : Forskning och forskarutbildning I enlighet med vad som framförts i tidigare avsnitt bör även stödja forskning om universitet och högskolor. Anslaget minskar med hänvisning till den omföring av medel som regeringen föreslår under anslaget D 4. Med hänsyn till de ökade möjligheter till forskarutbyte med utlandet som tillkommit genom nya finansiärer bl.a. STINT, föreslås en minskning av anslag med . Anslag s- sparan de 2 329 Därav 1996 Utgift 10 000 Utgifts - progno s 9 000 1998 Förslag 10 239 1999 Beräkna t 10 543 2000 Beräkna t 10 857 Beloppen anges i tusental kronor. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar att () detta år hade ett anslagssparande om . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om . Regeringens överväganden har i en rapport påtalat vissa brister vad gäller resultatredovisningen i årsredovisning. Mot bakgrund av det projekt om årsredovisning och resultatredovisning som påbörjats inom förutsätter regeringen att myndighetens resultatredovisning väsentligt kommer att förbättras. Efter beslut av regeringen skall redovisa utformning och uppläggning av årsredovisningen avseende . Rådet fick i regleringsbrevet för i uppgift att se över sitt förvaltningsanslag med anledning av att forskningsråden har haft ett generellt undantag i regleringsbrevet för att finansiera lönekostnader för fast anställd personal vid rådens kanslier. förvaltningsanslag tillförs med anledning av denna översyn . Anslaget D 3. : Forskning minskar med samma belopp. 30 588 Därav 1996 Utgift 390 200 Utgifts - progno s 334 336 1998 Förslag 332 272 1999 Beräkna t 341 585 2000 Beräkna t 351 190 Beloppen anges i tusental kronor. Medicinska forskningsrådets (MFR) uppgift är att främja och stödja vetenskapligt betydelsefull forskning, främja jämställdhet mellan kvinnor och män, informera om forskning och samverka med andra myndigheter inom forskningens område. MFR fördelar resurser för medicinsk forskning inklusive de farmaceutiska, odontologiska och veterinärmedicinska områdena. En allt viktigare uppgift för rådet är att undersöka forskningsbehov inom olika forsknings- och samhällsområden och utifrån resultatet av undersökningarna initiera angelägen forskning. Verksamheten syftar till att genom stöd till forskning öka kunskaperna om orsakerna till sjukdom och härigenom förbättra förutsättningarna för att förebygga, diagnosticera och behandla sjukdomar. De tre största målområdena är nervsystemet och dess sjukdomar, grundläggande cell- och molekylärbiologi samt mikrobiologi och infektionssjukdomar. Rådet bidrar med av de offentliga medlen till medicinsk forskning. MFR stödjer forskning huvudsakligen genom bidrag till projekt och utrustning samt finansiering av forskartjänster. Vid sidan av direkt forskningsstöd bedriver MFR forskningsinformation t.ex. genom Internet och tryckta publikationer och genom att arrangera utställningar och föreläsningsserier. MFR ger också ekonomiskt stöd och bedriver rådgivning inom försöksdjursområdet. MFR är nationell programansvarig myndighet för det biomedicinska programmet inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar en reservation om . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser Svensk medicinsk forskning har en stark internationell ställning. MFR:s kvalitets- och utvecklingsarbete har inriktats mot fler internationella utvärderingar av rådets forskningsområden, ökade resurser till yngre forskare och internationell rörlighet och ett ökat antal kvinnor bland prioriteringskommittéernas ledamöter. Vidare har rådet förstärkt forskningsinformationen om aktuella medicinska forskningsområden för att i ökad omfattning nå ut till allmänhet, sjukvårdspersonal och lärare. avser rådet bl.a. att se över prioriteringskommittéernas sammansättning och arbetsformer och att vidareutveckla samfinansieringsformer mellan råd och stiftelser. Reumatologisk forskning De reumatiska sjukdomarna är vanliga, kroniska och ofta invalidiserande sjukdomar med stora konsekvenser både för den enskilde och för samhällsekonomin. förstärktes reumatologisk forskning bl.a. genom att ett antal forskarassistenttjänster och senare även forskartjänster inrättades för kompetensuppbyggnad. På grund av dessa tjänster och följdeffekter av satsningen fick området ett kraftigt uppsving. Ett särskilt viktigt resultat är den kombination av grundläggande forskning och klinisk verksamhet som vuxit fram. MFR bidrar med endast av det samlade offentliga stödet till medicinsk forskning, men har indirekt ett betydande inflytande över svensk medicinsk forsknings inriktning och innehåll. Regeringen anser att det är angeläget att MFR utnyttjar sin centrala roll i forskningssystemet och, i samverkan med andra berörda forskningsstödjande organ, ägnar fortsatt stor uppmärksamhet åt forskningen om reumatiska sjukdomar. Med hänsyn till de ökade möjligheter till forskarutbyte med utlandet som tillkommit genom nya finansiärer bl.a. STINT, föreslås en minskning av MFR:s anslag med . Anslag s- sparan de 5 082 Därav 1996 Utgift 13 100 Utgifts - progno s 11 014 1998 Förslag 9 806 1999 Beräkna t 10 088 2000 Beräkna t 10 380 Beloppen anges i tusental kronor Medlen avser Medicinska forskningsrådets (MFR) förvaltning. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar ett anslagssparande om . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om . Regeringens överväganden Regeringen finner ej anledning att föreslå några förändringar av anslaget. 73 580 Därav 1996 Utgift 598 200 Utgifts - progno s 531 980 1998 Förslag 709 769 1999 Beräkna t 729 663 2000 Beräkna t 750 181 Beloppen anges i tusental kronor. Naturvetenskapliga forskningsrådets (NFR) uppgift är att främja och stödja vetenskapligt betydelsefull forskning, främja jämställdhet mellan kvinnor och män, informera om forskning och samverka med andra myndigheter inom forskningens område. NFR fördelar medel till forskning inom biologi, fysik, geovetenskaper, kemi och matematik. Genom olika stödformer som projektanslag, tjänster och medel till utrustning stöder rådet dels etablerad forskning av hög kvalitet, dels forskning inom nya betydelsefulla områden. Rådet skall också informera om forskning och genomföra kvalitetsgranskning av forskning genom utvärderingar. En allt viktigare uppgift för rådet är att undersöka forskningsbehov inom olika forsknings- och samhällsområden och utifrån resultatet av undersökningarna initiera angelägen forskning. Rådet ansvarar vidare för medelsfördelning till nationella forskningsanläggningar och till energirelaterad grundforskning. NFR är svenskt kontaktorgan för flera internationella forskningsorganisationer och har programansvar för vissa av EU:s forskningsprogram. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar en reservation om . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om . Regeringens överväganden Resultatinformation Naturvetenskaplig forskning är mycket internationell till sin karaktär och rådets verksamhet präglas i hög grad av den internationella förankringen. Svensk naturvetenskaplig forskning har genomgående givits goda betyg i internationella utvärderingar. Utvärdering av forskning inom olika ämnesområden har varit en väl utvecklad del av NFR:s arbete och NFR har utvecklat utvärderingsinstrumentet till bredare översikter av hela forskningsfält. Rådet utvecklar även jämställdhetsarbetet och forskningsinformationen. Forskningens förnyelse främjas genom stöd till forskarrekrytering samt bidrag till nya forskare och projekt. Slutsatser I enlighet med vad som föreslås i avsnittet Avvägning mellan internationella och nationella forskningsresurser har medel för kostnader avseende medlemskapet i den europeiska kärnforskningsorganisationen (), den europeiska organisationen för astronomisk forskning rörande södra stjärnhimlen (), den europeiska konferensen för molekylärbiologi (CEBM), det europeiska laboratoriet för molekylärbiologi (EMBL), den europeiska synkrotronljuskällan (ESRF) och den europeiska fusionsforskningsanläggningen (JET) för beräknats under förevarande anslag. Regeringen har i energipropositionen (prop. 1996/97:84) redovisat sitt förslag att överföra det statliga bidraget till driften av den s.k. R2-reaktorn i Studsvik från utgiftsområde 21 Energi till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Överföringen motiveras av att det statliga driftbidraget främst avser reaktorns användning för grundforskning och utbildning. Regeringen aviserade en överföring mellan utgiftsområdena i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Regeringen beräknar för bidrag till driften av R2-reaktorn under NFR:s anslag. I enlighet med beslut i regleringsbrev för om att kostnader för fast anställd personal skall finansieras från forskningsrådens förvaltningsanslag har avseende sådana kostnader överförts till anslaget D 8. Med hänsyn till de ökade möjligheter till forskarutbyte med utlandet som tillkommit genom nya finansiärer bl.a. STINT, föreslås en minskning av NFR:s anslag med . Anslag s- sparan de - 256 Därav 1996 Utgift 19 700 Utgifts - progno s 18 700 1998 Förslag 19 714 1999 Beräkna t 20 303 2000 Beräkna t 20 911 Beloppen anges i tusental kronor. Medlen avser Naturvetenskapliga forskningsrådets (NFR) förvaltning. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar ett utnyttjande av anslagskrediten om . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett utnyttjande av anslagskrediten om . Regeringens överväganden Regeringen föreslår att anslaget ökas med avseende kostnader för fast anställd personal. 58 007 Därav 1996 Utgift 338 400 Utgifts - progno s 306 669 1998 Förslag 237 692 1999 Beräkna t 244 354 2000 Beräkna t 251 225 Beloppen anges i tusental kronor. Teknikvetenskapliga forskningsrådets (TFR) uppgift är att stärka och bygga upp svensk teknisk grundforskning och forskarutbildning, främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt informera om forskning och samverka med andra myndigheter inom forskningens område. TFR skall göra långsiktiga insatser för kunskapsuppbyggande forskning inom teknik- och vetenskapsområden som har relevans för svenskt näringsliv och andra samhällssektorer. En allt viktigare uppgift för rådet är att undersöka forskningsbehovet inom olika forsknings- och samhällsområden och utifrån resultatet av undersökningarna initiera angelägen forskning. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar en reservation om . Prognosen för anslagsbelastningen för innevarande budgetår visar ett anslagssparande om . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser TFR arbetar aktivt för att åstadkomma ökad jämställdhet inom sitt ansvarsområde, som bl.a. resulterat i en växande andel beviljade ansökningar till kvinnliga sökande, något som senare kan komma att leda till tillsättning av fler kvinnliga professorer och forskarassistenter. TFR arbetar också för att främja en ökning av den tvärvetenskapliga forskningen, inte bara mellan olika teknikområden utan även mellan skilda fakultets- och samhällsområden. För detta ändamål har rådet inrättat en särskild beredningsgrupp. TFR arbetar för att främja en internationellt stark teknikvetenskaplig grundforskning inom landet, stärka och förnya den tekniska forskarutbildningen samt inrikta förnyelsearbetet på att stödja strategiskt viktiga men eftersatta områden och expansiva områden av betydelse för dagens och morgondagens svenska tillväxtindustri. Medel för högpresterande datorresurser har förts till anslaget D 18. Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning. Rådet för högpresterande datorsystem () avvecklas i och med utgången av . Med hänsyn till de ökade möjligheter till forskarutbyte med utlandet som tillkommit genom nya finansiärer bl.a. STINT, föreslås en minskning av TFR:s anslag med . Anslag s- sparan de 10 018 Därav 1996 Utgift 7 500 Utgifts - progno s 8 584 1998 Förslag 8 048 1999 Beräkna t 8 286 2000 Beräkna t 8 531 Beloppen anges i tusental kronor. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar ett anslagssparande om . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om . Regeringens överväganden Medel för administration av stöd till högpresterande datorresurser har förts till anslaget D 2. Anslag s- sparan de 230 Därav 1996 Utgift 48 900 Utgifts - progno s 38 837 1998 Förslag 118 925 1999 Beräkna t 122 258 2000 Beräkna t 125 696 Beloppen anges i tusental kronor Anslaget avser kostnader för grundforskning inom Rymdstyrelsens verksamhetsområde. Rymd-styrelsen är central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten, särskilt för forskning och utveckling. Rymdstyrelsens övergripande mål är att bidra till utvecklingen av svensk rymdforskning och näringsverksamhet till högsta internationella nivå. En jämförelse mellan budget och utfall för /96 visar ett anslagssparande om . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser Rymdstyrelsen har redovisat hur den svenska rymdforskningen bedrivs i internationell samverkan. Svenska forskargrupper deltar i ett flertal internationella forskningsprogram och projekt. Ett stort antal vetenskapliga och tekniska artiklar har publicerats som en god grund har lagts för den framtida forskningsverksamheten. Rymdstyrelsens forskningsprogram leder också till en positiv industriutveckling i genom att industrin ges tillfälle att leverera konkurrenskraftiga rymdprodukter och rymdtjänster. Från anslaget bekostas också, i enlighet med tidigare riksdagsbeslut (prop. 1964:69, bet. 1964:SU 109, rskr. 1964:247 och prop. 1972:48, bet. 1972:NU 37, rskr. 1972:216), ersättning till vissa samebyar och samefonden för skador och olägenheter som verksamheten vid kan förorsaka. Enligt avsnitt 7.1 har medel för svenskt deltagande i, dels den europeiska rymdorganisationen vetenskapliga program, dels ESA:s projekt vid , tillförts förevarande anslag. Anslag s- sparan de 84 029 Därav 1996 Utgift 151 000 Utgifts - progno s 225 473 1998 Förslag 193 061 1999 Beräkna t 198 312 2000 Beräkna t 203 714 Beloppen anges i tusental kronor. (KB) är . KB skall främja svensk informationsförsörjning genom att samla, bevara och tillhandahålla det svenska trycket och förvärva utländsk litteratur, framställa nationalbibliografiska produkter samt stödja svenskt biblioteksväsen med centrala insatser. Inom KB:s område finns Stiftelsen , som har såväl nationell som internationell kvalificerad verksamhet. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar ett anslagssparande om . Prognosen för anslagsbelastningen för innevarande budgetår visar ett anslagssparande om . Det prognostiserade anslagssparandet består dels av att utgifter för vissa beslutade projekt och investeringar uppkommer under , dels av att vissa hyreskostnader blivit lägre än tidigare beräknat eller uteblivit genom om- och tillbyggnadsarbeten. Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser KB:s årsredovisning visar att verksamheten fungerat väl under den om- och tillbyggnad som skett. De nya lokalerna invigdes . Det nationella biblioteksdatasystemet LIBRIS skall moderniseras, göras mer användarvänligt och utvecklas till ett nationellt informationsförsörjningssystem. Inom ramen för KB:s verksamhet att planera och samordna informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning har KB ansvarat för en central upphandling så att svenska studenter och forskare får tillgång till de tre största internationella forskningsdatabaserna. KB medverkar i europeiska utvecklingsprojekt inom biblioteksområdet. har KB, förutom internationella åtaganden, även administrerat det statliga biståndet till nationalbiblioteken i några centralamerikanska stater. En utredning om översyn av Pliktleveranslagen (dir. 1996:92) har tillsatts. Resultatet av utredningen förväntas föreligga . Anslag s- sparan de 13 Därav 1996 Utgift 8 000 Utgifts - progno s 8 042 1998 Förslag 8 183 1999 Beräkna t 8 417 2000 Beräkna t 8 659 Beloppen anges i tusental kronor. , , är ett nationellt forskningsbibliotek och ansvarsbibliotek inom ämnesområdena psykologi, pedagogik och folkbildningsforskning. SPPB:s övergripande mål är att med beaktande av förutsättningarna inom resp. område, samla beskriva, bevara och tillhandahålla svenska och utländska skrifter och annat informationsmaterial inom sina ämnesområden. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar ett anslagssparande om . Regeringens överväganden Resultainformation och slutsatser SPPB redovisar i sin årsredovisning en kvantitativ och kvalitativ analys av sin verksamhet i olika verksamhetsgrenar. gör SPPB användarundersökningar. Mätningarna /96 visar att de flesta av besökare är studenter och andelen forskare ligger mellan . De flesta besökarna anger psykologi som sitt ämnesområde. SPPB har noterat en nedgång i antalet litteratursökningar i . En förklaring till nedgången som myndigheten anger, kan vara att katalog finns tillgänglig på Internet och litteratursökningar kan göras utan att uppsöka SPPB. Antalet lokala besökare och antalet lokala lån och fjärrlån har dock ökat. Under verksamhetsåret har SPPB bl.a. sammanställt en psykoanalytisk bibliografi samt fortsatt utvecklingsarbetet med databasen folkbildningsbibliografi. Myndigheten har också påbörjat ett arbete för att uveckla en svensk tesaurus vad avser de befintliga samlingarna. SPPB deltar i ett tesaurusarbetet inom European Education Thesaurus och den samnordiska basen . Regeringen konstaterar att kvaliteten på verksamheten förefaller vara god och att etableringen av det nya ansvarsområdet folkbildningsforskning har fallit väl ut D 14. Anslag s- sparan de 7 460 Därav 1996 Utgift 37 100 Utgifts - progno s 39 895 1998 Förslag 37 296 1999 Beräkna t 38 399 2000 Beräkna t 39 537 Beloppen anges i tusental kronor. Institutets för rymdfysik (IRF) uppgift är att bedriva och främja forskning, utbildning och utvecklingsarbete samt mät- och registreringsverksamhet inom främst området rymdfysik. IRF medverkar även i den forskarutbildning som anordnas bl.a. vid universiteten i och . IRF är värd för ett av de fyra forskningsprogram inom det nya i (MRI) som delvis finansieras från . IRF:s MRI-program riktas huvudsakligen mot ozonforskning. Cirka 10 forskare har anställts för att genomföra programmet. En jämförelse mellan budget och utfall /96 visar ett anslagssparande om . Prognosen för anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar ett anslagssparande om . Regeringens överväganden Resultatinformation och slutsatser Institutets verksamhet ligger långt framme inom rymdforskningsområdet, speciellt vad avser experimentell forskning från rymdfarkoster/satelliter, men även på marksidan inom radarområdet. Forskare vid IRF har deltagit i ett flertal internationella projekt och antalet publicerade vetenskapliga rapporter per forskare vid IRF har ökat. Under planerar IRF att göra investeringar i såväl ny utrustning som byggnader uppgående till .