prop · GL03150D4 · 1998-01-01 00:00:00 — Syftet är att lägga fast mål och riktlinjer för en långsiktig äldrepolitik samt att ge förslag till åtgärder inom vissa angelägna områden, främst avseende äldreomsorgen. Regeringen föreslår därför att äldreomsorgen m.m. tillförs , varav omfördelas inom ram. Regeringen föreslår även att ett tillfälligt bidrag till äldrebostäder införs . Vid sidan av dessa resursinsatser lämnar regeringen även förslag om en nivåhöjning av det generella statsbidraget till kommuner och landsting (se avsnitt 7.4). Resurstillskottet förbättrar förutsättningarna för att bl.a. leva upp till förslagen och riktlinjerna inom äldreomsorgen och även minska väntetiderna inom sjukvården. Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 35 591 37 554 43 749 44 777 45 425 Utgiftsområdet omfattar socialförsäkringsförmåner som lämnas vid ohälsa. Förmåner ges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar. Därutöver redovisas ersättningar för folkpension och pensionstillskott i form av förtidspension och handikappersättning. Utgiftsområdet omfattar även administrationskostnaderna för socialförsäkringen, dvs. och de allmänna försäkringskassorna. redovisas även förmåner under arbetsskadeförsäkringen inom utgiftsområdet. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav avser socialförsäkringens administration. ATP i form av förtidspension samt utgifterna för arbetsskadeförsäkringen redovisas vid sidan av statsbudgeten. I beräkningen av utgiftsområdets ram för och framåt har arbetsskadefondens avveckling beaktats (prop. 1997/98:41, bet. 1997/98:SfU8, rskr. 1997/98:153 och prop. 1997/98:151 Inkomstgrundad åldersspension, m.m.). Arbetsskadeförsäkringen, som omfattar anställda, uppdragstagare och egenföretagare, ger ersättning för inkomstbortfall till den som drabbas av skada i sitt arbete. De totala utgifterna för arbetsskadeförsäkringen uppgår enligt statsbudgeten till ca för . En utförlig redovisning finns i avsnitt 4.7. Regeringen har vid sin beräkning av den ekonomiska ramen för utgiftsområdet utgått ifrån att tidigare beslutade besparingar inom utgiftsområdet genomförs. Utgiftsområdesramen har justerats med anledning av förslaget om höjningen av det reducerade basbeloppet (se även utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt avsnitt 4.8). Socialförsäkringsadministrationen förstärks genom att tillfälligt tillförs och de allmänna försäkringskassorna. De tillförda medlen har tidigare avsatts under anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. Förändringen påverkar inte utgiftsområdesramen. Regeringen har i proposition 1996/97:63 Samverkan, socialförsäkringens ersättningsnivåer och administration, m.m. redovisat det särskilda behov av arbetsmarknadsåtgärder som föreligger för gruppen tre fjärdedels förtidspensionärer som står till arbetsmarknadens förfogande. avses få ansvaret för att i samverkan med arbetsförmedling och , eller annan aktör hjälpa gruppen till en varaktig sysselsättningslösning. I första hand bör personer i denna grupp prövas mot den ordinarie arbetsmarknaden, eventuellt med hjälp av lönebidrag. Om någon annan lösning inte kan hittas skall en plats i garanteras. Regeringen avser att återkomma med förslag i budgetpropositionen . Nya regler beräknas kunna träda i kraft . Åtgärderna bedöms inte föranleda någon ramhöjning. Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdom UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 63 134 62 560 62 708 63 239 63 837 Utgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott i form av ålderspension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt särskilt pensionstillägg. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till . Därav svarar ålderspensioner för ca . ATP i form av ålderspension och efterlevandepensioner till vuxna finansieras vid sidan av statsbudgeten . Utgifterna för delpensionsförsäkringen kommer fortsättningsvis att redovisas under utgiftsområdet (prop. 1997/98:41, bet. 1997/98: SfU8, rskr 1997/98:153 och prop. 1997/98:151 Inkomstgrundad ålders-pension m.m.). En utförlig redovisning finns i avsnitt 4.7. Delpension beviljas försäkrad som minskat sin arbetstid och . gjordes inskränkningar i rätten till delpension. Förändringarna har inneburit en kraftig minskning av antalet nybeviljade delpensioner. I samband med att ålderspension enligt de reformerade reglerna kommer att börja utbetalas skall inga nya delpensioner beviljas. De totala utgifterna för delpensionsförsäkringen uppgår enligt statsbudgeten för till ca . Basbeloppet har reducerats vid beräkningen av pensioner. Regeringen föreslår nu att pensionerna för beräknas utifrån ett basbelopp som reduceras med en procent och att pensionerna för och framåt beräknas utifrån ett icke reducerat basbelopp (se avsnitt 4.6). Höjningen av det reducerade basbeloppet påverkar ålders-, efterlevande-, barn- och förtidspensionsanslagen i form av både ATP och folkpension. Kostnaden för höjningen av det reducerade basbeloppet delas upp mellan utgiftsområdena 10, 11 och 12, samt socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Som ett led i arbetet med saneringen av statens finanser, i enlighet med den ekonomiskpolitiska propositionen (prop. 1994/95:25), begränsades uppräkningen av basbeloppet . Storleken av uppräkningen knöts till storleken av statens budgetunderskott. Då underskottet understeg skulle basbeloppet enligt de fastlagda principerna räknas upp med hela prisförändringen. Uppskrivningen av basbeloppet för beror enligt dessa principer på utfallet för . Eftersom budgetunderskottet för understeg föreslår nu regeringen att basbeloppet för och tills vidare räknas upp med den fulla prisförändringen (se avsnitt 4.6). I beräkningen av utgiftsområdets ram har regeringen beaktat samtliga dessa förändringar. Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barn UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 32 602 35 605 34 780 35 503 36 287 Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljer (förutom bostadsbidraget som återfinns under utgiftsområde 18 och studiebidragen som återfinns under utgiftsområde 15). Stödet utgörs av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till kostnader för internationella adoptioner, folkpension i form av barnpension och vårdbidrag till handikappade barn. ATP i form av barnpension finansieras vid sidan av statsbudgeten. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till . har vid behandlingen av budgetpropositionen givit tillkänna att regeringen i den kommande ekonomiska vårpropositionen bör återkomma till med förslag till ändrade regler för inkomstprövning i underhållsstödssystemet (1997/98:SfU1). Utskottet anser att ett införande av bestämmelser i underhållsstödet som bygger på de principer som gäller i studiemedelssystemet, i många fall skulle innebära att de som drabbats av inkomstminskningar skulle kunna få återbetalningsskyldigheten fastställd till ett belopp som i större utsträckning motsvarar deras betalningsförmåga. En särskild arbetsgrupp inom skall analysera regler och det ekonomiska utfallet för underhållsstödssystemet. Gruppen skall ta hänsyn till de förslag om ändrade regler för inkomstprövning som lämnats av och och pröva om andra förslag till regeländringar skall utarbetas. Regeringen avser att i samband med budgetpropositionen ta ställning till behov av förändringar i systemet för underhållsstödet. Utgiftsområde 13: Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 40 920 37 485 31 149 24 531 21 696 Utgiftsområdet omfattar bidrag till arbetslöshetsersättning och till lönegarantiersättning. Inom utgiftsområdet finansieras ersättning till deltagare i offent- liga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa, resursarbete, tillfällig avgångsersättning, generationsväxling och den s.k. aktivare användningen av arbetslöshetsersättningen. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till sammanlagt , varav utgörs av bidrag till arbetslöshetsersättning och åtgärderna ovan och utgörs av bidrag till lönegarantiersättning. Konjunkturuppgången i kombination med regeringens utbildningssatsning har medfört att arbetslösheten sjunkit i snabb takt, vilket minskar belastningen på utgiftsområdet. Regeringen överväger när åtgärden offentligt tillfälligt arbete skall avvecklas och återkommer med besked i budgetpropositionen. Genom beslut med anledning av proposition om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring (prop. 1996/97:107, bet. 1996/97:AU13, rskr. 1996/97:236) lades grunden för en långsiktigt stabil arbetslöshetsförsäkring. I vissa av frågorna som berördes i propositionen avsåg regeringen att återkomma till . Regeringen har beslutat om direktiv till en utredning kring frågan om deltidsbegränsningen. Vidare har regeringen tillsatt en arbetsgrupp som skall utreda frågan om en indexering av dagpenningbeloppets högsta och lägsta nivå. Eftersom arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring har den stor betydelse för arbetsmarknadens funktionssätt, inte minst i en uppåtgående konjunktur. Regeringen avser att under fortsätta insatserna för att stärka arbetsförmedlingarnas kontrollfunktion och tillsyn av arbetslöshetskassornas verksamhet. Detta skall bl.a. ske genom en intensifierad uppföljning av de riktlinjer för arbetsförmedlingens kontrollfunktion som AMV på regeringens uppdrag utarbetat. Regeringen står fast vid målet om att den öppna arbetslösheten skall halveras till och att målet därefter är full sysselsättning. Regeringens bedömning är att arbetslösheten nu kommer att minska i en snabbare takt än vad som angavs i budgetpropositionen för . Detta medför en lägre belastning på anslaget för arbetslöshetsersättning jämfört med de tidigare preliminärt beräknade anslagsbeloppen under utgiftsområdet för budgetåren 1999 och 2000. Vidare kommer belastningen på anslaget för lönegarantiersättning att minska då den återstående skulden för lönegarantifonden i avvecklas vid utgången av . Förändringen innebär att räntor och amorteringar för skulden lyfts av anslaget för lönegarantiersättning och att endast utgifter för lönegarantiersättning belastar anslaget fr.o.m. . Denna tekniska justering innebär att anslagsnivån för sänks med i förhållande till tidigare beräknat anslagsbelopp för . Den tekniska justeringen påverkar inte rätten till lönegarantiersättning och således inte heller de förväntade utgifterna för lönegarantiersättningar. Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 50 005 49 338 48 524 48 919 47 308 Utgiftsområdet omfattar till största delen verksamheterna arbetsmarknadspolitiska åtgärder, arbetslivsfrågor och förvaltningskostnader. Vidare ingår tillsynsmyndigheter och forskningsmyndigheter inom arbetslivsområdet, Samhall AB:s verksamhet, Arbetsdomstolen, m.fl. myndigheter. Under utgiftsområdet återfinns också frågor om arbetsorganisation och kompetensutveckling m.m. samt utgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder och för statliga arbetsgivarfrågor. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till ca , varav utgifterna för konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder svarar för ca . I syfte att motverka flaskhalsar på arbetsmarknaden och förstärka arbetsförmedlingarnas arbete med företagskontakter kommer regeringen i budgetpropositionen att föreslå att de tillfälliga personalförstärkningarna vid arbetsförmedlingar och om sammanlagt som disponeras av AMV under innevarande budgetår bibehålls även . Regeringen överväger vidare att i budgetpropositionen föreslå en satsning på IT-utbildning inom den offentliga sektorn. Statskontoret och AMV kommer att ges i uppdrag att kartlägga behovet av IT-utbildning inom offentlig sektor, inventera pågående insatser samt ge förslag till ytterligare insatser. Syftet är att stärka IT-kunskapen inom sektorn samt att främja en jämn könsfördelning inom IT-området. Den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen spelar också en viktig roll för möjligheterna att motverka flaskhalsar och bristyrken inom såväl offentlig som privat sektor. Regeringen har vidare för avsikt att i budgetpropositionen föreslå förenklingar av reglerna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna samt ett enhetligt och utökat försäkringsskydd för deltagarna i åtgärderna. I detta sammanhang kommer arbetsplatsintroduktion och arbetslivsutveckling föreslås ersättas med en ny praktikåtgärd. Resursarbete ingår under i mål för omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och fr.o.m. föreslås finansieringen ske inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Resursarbete infördes som en försöksverksamhet, vilken skulle pågå till utgången av . Regeringen avser att i budgetpropositionen föreslå att resursarbete får beviljas även bl.a. eftersom åtgärden kan vara lämplig för deltidsarbetslösa i den offentliga sektorn. Åtgärden kan också bidra till att förbättra kvaliteten inom vård och omsorg. Regeringen vill emellertid betona betydelsen av att möjligheten till utökad arbetstid för deltidsarbetslösa noga prövas innan resursarbete inrättas på en arbetsplats. Regeringen avser dock föreslå att anvisningarna till resursarbete inte får löpa längre än till . Utfasningen av resursarbete sker mot bakgrund av den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden och kommunsektorns förbättrade ekonomi bl.a. till följd av de resurstillskott som regeringen anvisat. av avregleringen av arbetsförmedlingsmonopolet har lämnat ett slutbetänkande, Personaluthyrning (SOU 1997:58). I betänkandet föreslås bl.a. införande av ny lagstiftning på området. Regeringen är dock inte beredd att tillstyrka utredningens förslag mot bakgrund av att frivillig auktorisation och kollektivavtal alltmer utnyttjas inom branschen. Regeringen avser dock att noggrant följa utvecklingen och vid behov föreslå ny lagstiftning kring detta. Förslag rörande företagshälsovården har presenterats av en arbetsgrupp under (Ds 1998:17). Samhallkoncernen har redovisat negativa ekonomiska resultat . Enligt beräkningar riskerar koncernen ekonomiska underskott även kommande år. Regeringen ser allvarligt på detta. inleder därför ett arbete för att dels analysera ekonomi, dels se över mål, styrning och finansiering av verksamhet. Resultatet av analysarbetet skall ligga till grund för ställningstagande i budgetpropositionen för . Regeringen avser att som ett led i en satsning på insatser för arbetshandikappade återkomma med ytterligare förslag om att förbättra situationen för de arbetshandikappade på arbetsmarknaden. Regeringen lämnar senare en skrivelse till med en redovisning av den översyn av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ur ett jämställdhetsperpektiv som genomfört på uppdrag av regeringen. Utgiftsområde 15: Studiestöd UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 15 983 21 268 21 863 22 951 24 420 Utgiftsområdet omfattar statens utgifter för studiefinansiering för studier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskolestudier. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till ca , varav avser studiehjälp till gymnasieungdomar, avser vuxenstudiestöd och avser studiemedel. beräknar regeringen att ramen för utgiftsområdet minskar med beroende på tidigare beslutade besparingar inom utbildningsområdet. Besparingen tas ut på anslaget för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). Ramen ökas med till följd av att vissa tidigare beslutade besparingar på utgiftsområde 15 i stället tas ut inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringen föreslår på tilläggsbudget att arbetslösa som studerar med det särskilda utbildningsbidraget skall ges möjlighet att fortsätta studera med samma bidrag ett andra år och . De arbetslösa som påbörjar sina studier med särskilt utbildningsbidrag och som fortsätter sina studier ett andra år har förtur till SVUXA. Regeringen föreslår dessutom att SVUXA på gymnasienivå bör kunna ges under fyra terminer. Regeringen har beräknat att förslagen ryms inom utgiftsområdets ramar. Regeringen föreslår en förlängning och utökning av försöksverksamheten med den kvalificerade yrkesutbildningen , vilket medför vissa omfördelningar mellan utgiftsområdena 15 och 16. Regeringen har också avsatt resurser för ytterligare förstärkningar inom högskolesektorn och har även beräknat medel för detta inom studiestödsområdet. Under innevarande läsår (1997/98) finns det möjlighet för ungdomar att få stipendier på . Stipendier utbetalas till dem som med godkänt resultat genomgått ett basår med inriktning mot naturvetenskap och teknik. Regeringen anser att det är viktigt att ungdomar, som har avslutat gymnasieskolan och vill skaffa sig särskild behörighet för naturvetenskaplig eller teknisk utbildning även fortsättningsvis ges möjlighet att få stipendier när de genomgått basåret. Regeringen beräknar därför medel för 1 000 basårsstipendier motsvarande för under utgiftsområdet. Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 25 122 27 622 29 245 30 457 32 199 Utgiftsområdet omfattar utgifter för barnomsorg, skola, vuxenutbildning, högskoleutbildning samt universitetsforskning. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till ca , varav avser barnomsorg, skola och vuxenutbildning, avser utbildning och forskning vid universitet och högskolor samt ca avser forskning. beräknar regeringen att utgiftsramen ökas med till följd av att en del av en tidigare beslutad besparing om i stället tas ut under utgiftsområde 15 studiestöd. Resterande del av besparingen, , ligger kvar inom utgiftsområde 16 och tas för ut genom anslagsminskningar som till huvuddelen kompenseras genom att anslagssparande från budgetåren 1995/96 och 1997 utnyttjas. Regeringen presenterar i avsnittet Kunskap och kompetens (1.5.1) ett tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan. Bland annat kommer krav på kvalitetsförbättringar, dvs. bättre måluppfyllelse, att ställas. I beräkningen av utgiftsområdesramen ingår för dessa åtgärder . Regeringen avser att återkomma till med förslag på de punkter som kräver beslut. Det nya tekniska programmet, som aviserades i utvecklingsplanen för förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 1996/97:112) och som bl.a. syftar till att skapa nya former för samarbete med arbetslivet, bör introduceras i form av ett antal pilotprojekt. Det bör ankomma på regeringen att med stöd av bemyndigandet i 15 kap. 4 § skollagen (1985:1100) meddela föreskrifter om sådan försöksverksamhet. Inom ramen för regeringens IT-satsning (avsnitt 1.5.2) skall ett IT-program för skolan läggas fram. För dessa åtgärder beräknas sammanlagt . Regeringen aviserar i avsnittet Ett för alla (1.5.6) sin avsikt att förelägga en storstadspolitisk proposition . För att stärka kunskaperna i svenska språket i områden med hög andel invandrare avsätts vissa resurser . Den flexibla organisationsform som försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning (KY) innebär, och den nära koppling som utbildningarna har till arbetslivet, gör att KY snabbt kan svara mot arbetsmarknadens efterfrågan på arbetskraft. Regeringen föreslår att försöksverksamheten förlängs till och med . Regeringens utgångspunkt är att försöksverksamheten ska övergå i reguljär verksamhet. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga senast . Vidare föreslår regeringen att försöksverksamheten utökas från 8 800 platser till 12 000 platser fr.o.m . Regeringen har också för avsikt att föreslå regelförändringar som gör att kommittén för kvalificerad yrkesutbildning, som leder försöksverksamheten, kan koncentrera platsfördelningen till yrkesområden med påtalad brist på arbetskraft. Regeringen avser att senare återkomma till fördelningen av de nya högskoleplatserna för m.m. Regeringen har också avsatt resurser för ytterligare förstärkningar inom högskolesektorn. Regeringen avser att föreslå att Centrala studie- stödsnämnden (CSN) tillförs genom omprioriteringar inom utgiftsområde 16. Inom återbetalningsverksamheten avser regeringen att höja expeditionsavgiften fr.o.m. . Detta beräknas ge ett tillskott med . De satsningar på forskning som gjordes vid vissa mindre och medelstora högskolor kommer att föreslås finansieras varaktigt genom omprioriteringar inom utgiftsområdet. Vidare kommer de ytterligare åtgärder för som angivits i planeringsförutsättningarna i budgetpropositionen för att finansieras på motsvarande sätt. Regeringen avser också att föreslå att tidigare beslutade besparingar om sammanlagt inom studiestödet skall tas ut inom utgiftsområde 16. Vidare kommer regeringen att föreslå att resurserna för universitetsdatanätet SUNET förstärks genom tillskott på och samt genom omprioriteringar. Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 7 179 7 443 7 499 7 640 7 782 Utgiftsområdet omfattar konstarterna, dvs. frågor om teater, dans, musik, bibliotek, litteratur, kulturtidskrifter, bild och form, konsthantverk, ersättningar och bidrag till konstnärer samt film. Vidare ingår kulturarvet dvs. frågor om arkiv, kulturmiljö, arkitektur och design samt museer och utställningar. Utgiftsområdet omfattar även delar av medieområdet, kultur- och medieforskning, stöd till trossamfund och folkbildningen. Folkbildningsfrågor omfattar bl.a. bidrag till folkhögskolorna och studieförbunden, bidrag till kontakttolkutbildningen samt vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. Utgiftsområdet omfattar slutligen även ungdomsfrågor samt folkrörelse- och idrottsfrågor. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav hänför sig till kulturområdet. Regeringen har i beräkningen av ramen för utgiftsområdet utgått från att godkänner regeringens förslag att utgiftsområdet engångsvis ökar med och för insatser i syfte att förbättra konstnärernas villkor i enlighet med propositionen om konstnärernas villkor (prop. 1997/98:87). Vidare beräknas ramen öka med för insatser inom ramen för regeringens IT-satsning (avsnitt 1.5.2). I avvaktan på införandet av ett beslutat vinstdelningssystem från AB avser regeringen i budgetpropositionen föreslå att bidraget från ökar . Därmed möjliggörs bl.a. en talangsatsning inom idrotten. tillförs utgiftsområdet för att förstärka studieförbundens och folkhögskolornas möjligheter att möta framtidens behov av kunskaper, social kompetens och förmåga att fungera i och bidra till ett demokratiskt samhälle. Slutligen har ansvaret för regeringens verksamhetsbidrag till övergått från till , vilket innebär en överföring av från utgiftsområde 17 till utgiftsområde 5 och internationell samverkan . Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande UTFALL PROGNOS BERÄKNAT BERÄKNAT BERÄKNAT 1997 1998 1999 2000 2001 30 891 22 164 19 501 16 643 13 595 Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsväsendet, geotekniska frågor, länsstyrelserna och regionala självstyrelseorgan, lantmäteriverksamhet m.m. samt stöd till ekologisk omställning och utveckling. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav plan-, bygg- och bostadsväsendet svarar för (inkl. räntebidrag och bostadsbidrag), länsstyrelserna m.m. och stöd till ekologisk omställning och utveckling . Regeringen bereder frågan om hur statens medverkan i plan-, bygg- och bostadsforskningen skall utformas i fortsättningen. Inriktningen är att koncentrera statens insatser till områden som bedöms särskilt angelägna i ett framtidsperspektiv och att reducera resurserna till byggforskningen i dess nuvarande former. Regeringen avser att återkomma till i en proposition om byggfrågor . Omstruktureringsarbetet inom lantmäteriverksamheten fullföljs. Regeringen avser att i budgetpropositionen för redovisa för hur arbetet fortskrider och vilka insatser som har gjorts.