prop · GL031D7 · 1998-01-01 00:00:00 — Grundläggande mänskliga fri- och rättigheter efterlevs på ett i huvudsak tillfredsställande sätt och erfarenheterna av samarbetet med är goda. De största problemen är en extremt skev inkomst- och jordfördelning, hög arbetslöshet, en långsam reformering av statsförvaltningen och vattenbrist. AIDS blir ett allt större problem. Det är viktigt för det fortsatta samarbetet att vidtar åtgärder för att komma tillrätta med den ojämna inkomstfördelningen och för att främja ökad sysselsättning. Det övergripande målet för utvecklingssamarbetet med är i enlighet med landstrategin för åren 1995 98 att stödja landets strävan efter att varaktigt förbättra levnadsförhållandena för landets fattiga och stärka den demokratiska utvecklingen. Samarbetet koncentreras till områdena utbildning, kommunikation och förvaltning. Jämställdhets- och miljöaspekter ägnas särskild uppmärksamhet. Vidare ges stöd till arbete för mänskliga rättigheter och demokrati, miljö samt näringslivsutveckling. Inom miljösamarbetet koncentreras insatserna till vattenproblematiken. Landets utvecklingsnivå motiverar att en utfasning av programlandssamarbetet övervägs till förmån för andra former av samarbete. kommer en ny landstrategi att utarbetas. Trots omfattande reformer präglas alltjämt i hög grad av arvet efter apartheid. Det kommer att ta tid att råda bot på de djupa sociala och ekonomiska klyftor som utgör en hämsko för utveckling. Svenskt bistånd är därför inriktat på att stödja den demokratiska utvecklingen och att främja social och ekonomisk jämlikhet. Utvecklingssamarbetet med har under de två gångna åren kännetecknats av en övergång från det tidigare stödet till kampen mot apartheid, i huvudsak kanaliserat via enskilda organisationer, till ett samarbete med den sydafrikanska regeringen. Omvandlingen har präglats av vissa svårigheter, bl.a. har bristande mottagningskapacitet lett till förseningar och en växande reservation. ingicks ett samarbetsavtal med för åren 1997 98. I förhållande till de andra samarbetsländerna i är biståndets ekonomiska betydelse relativt liten men det kan, strategiskt inriktat, spela en viktig roll i samhällsomvandlingen. Det svenska biståndet koncentreras därför till för förändringsprocessen viktiga områden som demokrati och mänskliga rättigheter, omvandlingen av den statliga förvaltningen samt stöd till stadsplanering och bostadsbyggande. Parallellt med satsningar på dessa för utvecklingssamarbetet nya områden kommer en successiv utfasning av biståndet inom kultur och media att ske. Undervisningsbiståndet, som utgjorde en viktig del av stödet till kampen mot apartheid, genomgår en översyn. kommer riktlinjer för det fortsatta utvecklingssamarbetet att tas fram. Planering för en breddning av samarbetet med inslag av handel, investeringar, forskning, institutionssamarbete, enskilda organisationer etc. bör ingå i riktlinjerna för samarbetet efter 1998. Syftet bör vara att, vid sidan av det traditionella fattigdomsorienterade biståndet, skapa ett brett, hållbart och långsiktigt samarbete som inte är biståndsberoende. Vidareutvecklingen av det samarbetet bör dock kännetecknas av flexibilitet och ta sin utgångspunkt i den fortsatta politiska och sociala utvecklingen i . genomfördes flerpartival i . valdes till president och det segrande partiet, CCM, kunde fortsätta i regeringsställning. Valen genomfördes i relativt god ordning. Landet börjar nu långsamt hämta sig från sin djupa ekonomiska kris. En stor statsskuld och utbredd korruption är några av de problem som brottas med . Regelverket för enskilda organisationers verksamhet är ännu oklart, vilket är ett problem för landets ekonomiska utveckling. Problemen på ön kvarstår med politisk instabilitet, korruption och brott mot de mänskliga rättigheterna. De nordiska länderna inledde ett partnerskap med inom utvecklingssamarbetet i syfte att effektivisera samarbetet och minska biståndsberoendet. Partnerskapet innebär att ansvarar för inriktning, mål och genomförande av biståndet medan givarländerna har en kompletterande roll. Förutsättningar för partnerskapet är att landet inriktar sig på marknadsekonomi, bekämpar fattigdomen, verkar för demokrati och effektiviserar statsförvaltningen. Statens roll skall förändras så att det civila samhället och näringslivet kan delta till fullo i utvecklingsarbetet. Enligt landstrategin 2001 skall samarbetet koncentreras till färre sektorer och inriktas på demokratiseringsprocessen, uppbyggnad av en öppen och bättre fungerande statsförvaltning, förbättring av miljön, primärundervisningen och den högre utbildning och forskning samt ekonomiska reformer och näringslivssamarbete. Det nyvalda parlamentet i , som ännu inte bygger på flerpartisystem, visar prov på stark vitalitet, vilket inger förhoppningar om att reformarbetet och liberaliseringen av ekonomin kommer att fortsätta. antog 1995 en ny författning, i vilken grundläggande mänskliga rättigheter är inskrivna. Läget för de mänskliga rättigheterna har förbättrats, och det finns en vilja att fortsätta förbättra situationen. Alltjämt finns dock betydande brister. Brott mot de mänskliga rättigheterna förekommer från båda sidor, inte minst i samband med militärens aktioner mot rebellerna i norra . Situationen i de norra delarna av landet och relationerna med är en akut säkerhetspolitisk fråga. Det östafrikanska samarbetet prioriteras högt av . Integrationen av landets ekonomi i ett bredare regionalt samarbete är en av de viktiga frågorna framöver. Den makroekonomiska utvecklingen är god. Oroligheterna i norr, svårigheter att driva in skatter och den stora skuldbördan avskräcker dock alltjämt investerare. Målen för utvecklingssamarbetet, som fastställts i en landstrategi för åren 1996 99, är att bidra till landets återhämtning genom stöd till ekonomisk reformpolitik, social infrastruktur samt demokratisk utveckling. Stödet till uppbyggnad av den sociala infrastrukturen kanaliseras i huvudsak genom multilaterala organisationer. Den svenska diplomatiska representationen i kommer att stärkas. Från svenskt och internationellt håll ses med oro på den politiska utvecklingen i . I valet utestängdes genom en konstitutionsförändring en av presidentkandidaterna. Som följd av missnöje med hur valet hanterades, innehöll givarna inklusive betalningsbalansstödet. För svensk del har även landstrategiarbetet påverkats. Att sedan valet har tillsatt kommissioner för att stärka de mänskliga rättigheterna och bekämpa korruptionen är positivt men konkreta framsteg inom dessa områden krävs innan relationen kan normaliseras. stödjer IDEA:s insatser för att förbättra dialogen mellan landets regering och opposition. befinner sig också i ekonomisk kris. Den mycket stora utlandsskulden måste hanteras. Den för landet avgörande kopparproduktionen har sjunkit främst som följd av misskötsel. Den långvariga ekonomiska krisen har lett till försämringar inom flera områden i samhället. Den zambiska regeringen samarbetar emellertid med IMF och i ett strukturanpassningsprogram. Privatiseringen av kopparbolaget och fullföljandet av reformeringen av den offentliga sektorn är viktiga etapper i det arbetet. Det svenska biståndet är fattigdomsinriktat och har koncentrerats till undervisning, hälsovård och jordbruk. Insatserna inom jordbruk och hälsovård har gett relativt goda resultat trots landets institutionella och ekonomiska problem. Samarbetet omfattar även program för långsiktig kapacitetsutveckling inom den centrala förvaltningen. En landstrategi för åren 1998 2002 förbereds. Prioritet planeras ges till insatser som stödjer demokratisering, den ekonomiska reformprocessen och social utveckling. Formellt sett baseras styrelseskick på flerpartisystem och fri opinionsbildning. I praktiken saknas dock en demokratisk kultur och det politiska livet domineras av ett parti. Massmedias frihet är fortfarande begränsad. Respekten för de mänskliga rättigheterna har försämrats , bl.a. genom verkställande av dödsstraff och förföljelse av homosexuella. Den ekonomiska utvecklingen har varit tvetydig. brottas med ett stort budgetunderskott. Den ekonomiska ojämlikheten är stor. Tillväxtprognosen ser dock positiv ut och ekonomin har goda förutsättningar att utvecklas, förutsatt bland annat goda skördar. Erfarenheterna av biståndssamarbetet är i huvudsak goda. En landstrategi för åren 1997 2001 fastställdes . Samarbetet inriktas i högre grad än tidigare på fattigdomsbekämpning och insatser för att stärka respekten för mänskliga rättigheter och främja en demokratisk kultur. De större samarbetsområdena skall under slutet av perioden vara förvaltning, undervisning, näringsliv, högre utbildning och forskning, demokrati, mänskliga rättigheter och kultur samt eventuellt en ytterligare sektor. Stödet till hälso- och transportsektorerna fasas ut . Betalningsbalansstöd eller budgetstöd kan bli aktuellt. Övriga länder i Utvecklingen i Stora sjöregionen har gått in i ett nytt skede efter de förändringar som ägt rum i . Det finns på utsikter till konstruktiva lösningar på de komplexa problemen i och och den ömsesidiga destabiliseringen mellan länderna kan förhoppningsvis övergå i ett regionalt samarbete. Konflikterna i regionen har skapat svår nöd bland människorna och lett till sönderfall av samhällen. beräknas de svenska insatserna i , och uppgå till ca . Medlen kanaliseras genom FN samt svenska och internationella enskilda organisationer. Biståndets främsta uppgift är att stödja samhällelig återuppbyggnad och demokratisk utveckling samt underlätta återvandring och integrering av flyktingar. I är läget efter maktskiftet oklart. Det fanns förhoppningar om att president och övergångsregeringen snabbt skulle infria de löften om demokrati och fria val samt respekt för mänskliga rättigheter som gavs före makttillträdet. Tidtabellen för demokratiseringsprocessen har dock inte hållits. är problemen i landet efter president styre mycket stora och den nya regeringen har ambitiöst börjat formulera ett utvecklingsprogram. Flyktingproblemen kvarstår om än inte i lika stor skala. Utöver det regionala stödet enligt ovan fortsätter samarbetet genom de svenska missionsorganisationerna. Ett eventuellt utökat samarbete kommer att beredas . Den politiska krisen i har gradvis förvärrats och läget är instabilt. Grannländernas sanktioner har slagit hårt mot befolkningen. inledde 1995 ett treårigt program i om , med målet att stärka de demokratiska institutionerna samt främja fred och försoning. I programmet ingår bland annat parlamentarikerutbyte mellan och och utbildning i mänskliga rättigheter för poliser. De stora frågorna i är flyktingproblemen, de allvarliga bristerna i rättssystemet och de försämrade fängelsevillkoren samt bristen på säkerhet i landet. är det enskilda land som totalt tagit emot störst bistånd i regionen. Ett husbyggnadsprogram genom för ca 6 000 familjer inkluderar försonings- och utbildningskomponenter. Insatsen samfinansieras nordiskt. Med länderna i sker utvecklingssamarbetet främst i form av tekniskt samarbete och u-krediter. är det dominerande samarbetslandet. Områdena energi, miljö, industri och telekommunikationer dominerar. Dessa länder sänder även deltagare till de biståndsfinansierade internationella kurser som ordnas i . En del av återbetalning på gamla svenska biståndslån överförs till en skuldavskrivningsfond som förmedlar till miljövårds- respektive kvinnoprojekt. En stor del av bistånd till är humanitärt stöd. Kortvariga insatser kan komma ifråga i länder utsatta för naturkatastrofer. Långvariga humanitära insatser har utgått bl.a. till , , och . Som redogjorts för ovan, återkommer regeringen om samarbetet med . Regionala insatser i Det regionala samarbetet i fortsätter att stärkas även om förväntningarna i och i omvärlden på OAU inte infriats. Efter de politiska förändringarna i södra söker Southern African Development Community (SADC) nya vägar och en ny roll för att vidareutveckla samarbetet. I fortsätter de regionala samarbetssträvandena genom East African Cooperation (EAC). Även på andra håll i pågår olika subregionala samarbetsinitiativ. Stödet till regionalt samarbete har i huvudsak gått till SADC och södra med särskild inriktning på transporter, mark- och miljövård samt vattenresursfrågor. Stöd lämnas vidare till mellanstatligt samarbete på , fredsfrämjande och konfliktförebyggande insatser samt regionalt samarbete i . Regeringen kommer att fastställa en strategi för det regionala stödet i . De särskilda medlen för regionalt samarbete och övriga insatser skall användas till stöd för regionalt samarbete, demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter samt andra angelägna insatser. Stöd till insatser för demokratisering och främjande av respekten för mänskliga rättigheter genom icke-statliga aktörer skall i fortsättningen finansieras från denna post. Målet med insatserna bör vara att främja demokratins kultur och respekten för mänskliga rättigheter, såväl i programländer som i andra länder i regionen. Regeringen ökar medlen till posten regionalt och övrigt också i syfte att öka flexibiliteten. Från posten skall således också kunna finansieras insatser i icke- programländer eller särskilt prioriterade insatser i programländer, där landramen inte räcker till. 4.3.2 Över hälften av världens befolkning och världens fattiga lever i . Men mycket stora grupper har upplevt påtagliga ekonomiska förbättringar under . I de mest framgångsrika länderna har tillväxten varit hög som inkomstfördelningen blivit jämnare. För hundratals miljoner människor har utvecklingen betytt slutet på akut fattigdom. På något decenniums sikt förväntas bara ett mindre antal länder i att vara i traditionell mening. Utvecklingspolitiken varierar mellan länderna, men de framgångsrika ekonomierna har många gemensamma drag, t. ex. stabila statsfinanser, marknadsekonomi, exportinriktning och förhållandevis hög läskunnighet. Bistånd har haft en väsentlig betydelse, särskilt i inledningen till den snabba tillväxtfasen. Även demokratin har gjort framsteg i regionen . I finns dock också det till synes mest övertygade motståndet mot demokratisering. Till bilden av hör också utdragna interna konflikter med såväl politiska, religiösa som etniska inslag. Att stödja de demokratiska krafterna är därför ett viktigt mål för biståndet till . Andelen fattiga i kommer enligt flertalet bedömare att minska. Men länge än kommer åtskilliga hundratals miljoner människor att leva i djup fattigdom, huvudsakligen i men även i och . UNDP anger i sin senaste att 950 av världens 1 300 miljoner absolut fattiga lever i . De sociala problemen är stora i många länder. Halva den vuxna befolkningen i är illiterat och barn har den högsta dödligheten i världen. Kvinnornas situation är svår. Problemen hotar att förvärras i mångmiljonstäder, bland migrantarbetare, i minoritetsområden och bland kvinnor och barn. Miljöförstörelse hotar på många håll att underminera de stora framsteg som gjorts. Produktionsutvecklingen och den ökade köpkraftens nya konsumtionsmönster får effekter på ländernas miljö och världens råvaruförsörjning, livsmedelssituation och klimat. Inom miljö samt demokrati, men också inom andra områden behövs ökat samarbete och utbyte mellan länderna i och . Inom EU liksom för svenskt vidkommande ges förbindelserna med ökad prioritet. har regeringen tillsatt en arbetsgrupp inom med uppgift att lämna förslag till en strategi för att stärka relationer med de . Målet med arbetet är att fördjupa och bredda kunskaper om och engagemang i . Resultatet av arbetet kommer att utgöra grunden för en särskild skrivelse till . Utvecklingssamarbete kommer också att vara en viktig del i relationer med . Volymmässigt domineras bilaterala utvecklingssamarbete med av programländerna i . Tonvikten i samarbetet med dessa länder ligger på fattigdomsbekämpning och jämställdhet. Biståndet inriktas alltmer på innovationer och nya institutionella lösningar för att nå de fattiga, särskilt kvinnor. ökar, t.ex. i , inslagen av ömsesidigt erfarenhets- och kunskapsutbyte mellan och en växande modern sektor. Miljö är ett sådant samarbetsområde. är också en stor givare av humanitärt bistånd till . Stödet inriktas framför allt på flyktingar. I domineras det svenska biståndet till programländerna av stöd till reformprocesser och institutionsuppbyggnad. Med mer utvecklade länder i Öst- och inriktas samarbetet på överföring av svenska erfarenheter och kunskaper, inte minst på miljöområdet. Stödet består av mjuka krediter för större projekt inom t.ex. energi och sjukvård, kontraktsfinansierat tekniskt samarbete och kurser i . Biståndet skall främst finansiera inledande utbyte mellan svenska institutioner, företag och universitet och motparter i samarbetsländerna. För samarbetsländerna i skall stöd till demokrati och skydd av de mänskliga rättigheterna ges en framträdande roll. Barns rättigheter skall uppmärksammas. Programländer har bedrivit en marknadsorienterad ekonomisk politik syftande till att privatisera de statliga företagen, minska den offentliga sektorn, liberalisera handeln och avreglera i enlighet med de strukturanpassningsprogram som överenskommits med och . Politiken har medfört en gynnsam ekonomisk utveckling, men fattigdomen i landet är djup och utbredd. Biståndsberoendet minskar men är högt i ett asiastiskt perspektiv. Hälften av det statliga investeringsprogrammet finansieras med bistånd. Ett fritt parlamentsval genomfördes . Den nya regeringen betonar vikten av nationell sammanhållning och förespråkar fortsatt liberalisering av ekonomin. Det svenska biståndet till är inriktat på undervisning, landsbygdsutveckling och hälsovård samt på insatser för att främja demokratisk utveckling och skydd av mänskliga rättigheter. Stärkande av kvinnans ställning är ett genomgående tema i hela samarbetet. Goda resultat har uppnåtts, vilket bland annat medfört att landlösa har fått tillgång till krediter och att kvinnor har involverats i sysselsättningsskapande åtgärder. Den nuvarande landstrategin för gäller . fick en ny koalitionsregering bestående av 13 partier med stöd av , som dock valt att inte ingå i regeringen. Den nya regeringen avser att fortsätta den ekonomiska reformpolitiken. Budgeten innebar en fortsatt övergång till en mer marknadsekonomisk inriktning. Sedan den ekonomiska reformpolitiken inleddes har haft en snabb ekonomisk utveckling. Det råder stark enighet bland alla partier om att de ekonomiska reformerna är den enda vägen till ekonomisk framgång. Betydande förbättringar har uppnåtts inom de sociala sektorerna. Det finns dock fortfarande ett stort antal absolut fattiga, även om dessa som andel av befolkningen har minskat avsevärt . En landstrategi för utvecklingssamarbetet med gäller för åren 1997 1999. Det är i huvudsak inriktad på hälsovård, primärundervisning, miljö, effektivare energiproduktion och energianvändning samt institutionsuppbyggnad. Kvinnornas situation uppmärksammas särskilt. Samarbetet skall inriktas på katalytiska och nyskapande insatser. Ett betydande och ökande element i samarbetet är nya metoder för kunskapsutbyte och insatser av ömsesidigt intresse som ett led i allt mer intensiva och bredare svensk-indiska förbindelser. Energibrist utgör ett av allvarligaste problem men genom utbyggnad av vattenkraften tillförs ett betydande tillskott av elektricitet. Vattenkraftverket , som är den enskilt största svenska insatsen någonsin, togs i drift . U-krediter bör även i fortsättningen vara ett viktigt instrument. Enskilda organisationer kommer även i fortsättningen att utgöra en viktig samarbetspartner inom biståndet. har enligt många kriterier redan uppnått en hög social utvecklingsnivå. tär den pågående konflikten med gerillarörelsen allvarligt på landets resurser. Den konfliktkultur som uppstått både mellan tamiler och singaleser och mellan de stora politiska partierna har försvårat en förhandlingslösning. En uppgörelse mellan de två största partierna om konsultationer var dock ett steg framåt. Det maktdelningsförslag med överföring av befogenheter till regionerna som regeringen presenterat är fortfarande under parlamentsbehandling. Ekonomin hämmas av konflikten. Försvarsutgifterna är höga, investeringstakten låg och budgetunderskottet allvarligt. har öppnat sig mot världsekonomin, utbildningsnivån är hög och landets potential är avsevärd. Det svenska biståndet har främst varit inriktat på utbildning, forskning och landsbygdsutveckling. Avsikten är att övergå till att huvudsakligen stödja demokratin i vid mening. En ny landstrategi utarbetas . Den politiska situationen i har präglats av ett stort mått av osäkerhet och spänning där landets bräckliga demokrati hotats av inre splittring och politisk instabilitet. Detta tog sig uttryck i en allvarlig kris då landets två premiärministrar kom i direkt konflikt och strider utbröt. Svåra övergrepp mot de mänskliga rättigheterna har konstaterats. Den ekonomiska utvecklingen har varit relativt gynnsam . Regeringen har drivit en tillväxtorienterad politik. Utvecklingen har dock framförallt kommit de större städerna till del. De reformer som påbörjats inom områdena demobilisering, förvaltning och skogspolitik har endast haft begränsad framgång. Landets förvaltning är fortfarande svag. Likaså har rättssystemet stora brister. Beroendet av utländskt bistånd är mycket stort. är /96 svenskt programland. Biståndet bygger på en landstrategi som gäller t.o.m. . Samarbetet sker genom FN-organ men en svensk fältnärvaro har etablerats. Samarbetet inriktas på insatser som kommer befolkningen direkt till godo i form av stöd till landsbygdsutveckling genom UNDP, undervisning genom och minröjning. Insatser för att främja de mänskliga rättigheterna sker i första hand genom FN:s center för mänskliga rättigheter (UNCHR). Beredskap finns också att tillsammans med andra givare stödja valprocessen års val om förutsättningar för ett fritt och rättvist val förefaller föreligga. En fortsatt negativ politisk utveckling kan föranleda en omprövning av utvecklingssamarbetet. Den ekonomiska utvecklingen i är positiv och landet har en hög ekonomisk tillväxt. Den är dock i hög grad koncentrerad till städerna och till provinserna längs . Tillväxten når inte i samma grad den majoritet av befolkningen som bor på landsbygden. Politiskt är en enpartistat som uppvisar få tecken på politisk liberalisering. Landets förvaltning är svag men en förvaltningsreform har påbörjats. Likaså pågår reformer av lagstiftingen bl.a. för att stärka medborgarnas rättssäkerhet. Utvecklingssamarbetet styrs av en landstrategi som gäller t.o.m. . Det svenska biståndet till domineras av väg- och skogsprogram. Vägstödet är i ökad utsträckning inriktat på provinsvägar för att underlätta underutvecklade regioners deltagande i landets ekonomiska utveckling. Andra viktiga områden är projekt inom vatten- och sanitetssektorn samt insatser för att stärka rättsväsendet. En ny landstrategi skall utarbetas . I pågår en omfattande ekonomisk reformprocess som har lett till hög ekonomisk tillväxt. ekonomiska kontakter med omvärlden breddas. De marknadsekonomiska reformerna förväntas fortsätta, som staten och det kommunistiska partiets maktställning är ohotad. Trots de senaste årens starka ekonomiska utveckling lever hälften av befolkning under fattigdomsstecket. Det svenska utvecklingssamarbetet med styrs av en landstrategi som gäller t.o.m. . Det är inriktat på att stödja den pågående reformprocessen och framväxten av ett demokratiskt samhälle främst genom effektivisering av den statliga förvaltningen, modernisering av rättsväsendet, hälsovårdsreformer, utbyggnad av elnätet, jordreformer samt kultur- och forskningssamarbete. Vidare ger stöd till främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati. Det framtida samarbetet med bör också till stor del inriktas på åtgärder för att stärka framväxten av det civila samhället. En ny landstrategi skall utarbetas . /Endast begränsade framsteg har gjorts i de palestinsk- israeliska fredsförhandlingarna . Det israeliska valet medförde ett maktskifte i .